NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU, EURATOM) č. 1081/2010
ze dne 24. listopadu 2010,
kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, pokud jde o Evropskou službu pro vnější činnost
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 322 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3) (dále jen „finanční nařízení“), stanoví rozpočtové zásady a finanční pravidla, které by měly být dodržovány ve všech legislativních aktech. Je třeba pozměnit některá ustanovení finančního nařízení, aby byly zohledněny změny zavedené Lisabonskou smlouvou a zřízení Evropské služby pro vnější činnost na základě rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (4).
(2)
Lisabonská smlouva ustavuje Evropskou službu pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“). Podle rozhodnutí Rady 2010/427/EU je ESVČ útvarem sui generis a měla by být pro účely finančního nařízení považována za orgán.
(3)
Vzhledem k tomu, že by ESVČ měla být pro účely finančního nařízení považována za orgán, měla by v souvislosti s udělováním absolutoria plně podléhat postupu uvedenému v článku 319 Smlouvy o fungování Evropské unie a v článcích 145 až 147 finančního nařízení. ESVČ by měla plně spolupracovat s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a případně poskytovat veškeré nezbytné dodatečné informace, a to i prostřednictvím účasti na zasedáních příslušných subjektů. Za plnění rozpočtu by měla být i nadále zodpovědná Komise v souladu s článkem 319 Smlouvy o fungování Evropské unie, včetně provozních prostředků vynaložených vedoucími delegací Unie, kteří jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise. K tomu, aby mohla Komise plnit své povinnosti, by jí vedoucí delegací Unie měli poskytovat potřebné informace. Současně by měl být informován vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“), který by měl také napomáhat spolupráci delegací Unie s útvary Komise. Vzhledem k tomu, že se jedná o zcela novou strukturu, je třeba uplatňovat přísná ustanovení o transparentnosti a odpovědnosti za rozpočet a finanční prostředky.
(4)
V rámci ESVČ by měl být generální ředitel pro rozpočet a správu odpovědný vysokému představiteli za správní a vnitřní rozpočtové řízení ESVČ. Generální ředitel by měl pracovat v rámci stávající struktury a řídit se stejnými správními pravidly, jaká platí pro část oddílu III rozpočtu Unie, která spadá do okruhu 5 víceletého finančního rámce.
(5)
Při zřizování ESVČ je třeba se řídit zásadami vyhlášenými Evropskou radou na jejím zasedání ve dnech 29. a 30. října 2009, zejména zásadou nákladové efektivnosti, jejímž cílem je rozpočtová neutralita.
(6)
Smlouva o fungování Evropské unie stanoví, že se delegace Komise stanou součástí ESVČ jako delegace Unie. Všechny správní a podpůrné výdaje delegací Unie, ze kterých se financují společné náklady, by měla v zájmu jejich řádné správy uskutečňovat jedna podpůrná služba. K tomu účelu by mělo finanční nařízení stanovit možnost určení podrobných ustanovení, na nichž je třeba se dohodnout s Komisí, s cílem zjednodušit vynakládání správních prostředků delegací Unie.
(7)
Je zapotřebí zajistit kontinuitu fungování delegací Unie, a zejména návaznost a účinnost v řízení vnější pomoci delegacemi. Proto by měla být Komise zmocněna, aby svými pravomocemi plnění rozpočtu v oblasti provozních výdajů dále pověřila vedoucí delegací Unie, kteří spadají pod ESVČ jako samostatný orgán.Plní-li Komise rozpočet v rámci přímého centralizovaného řízení, měla by mít rovněž možnost činit tak prostřednictvím dalšího pověření vedoucích delegací Unie. Pověřené schvalující osoby Komise by měly být nadále odpovědné za vymezení vnitřních systémů řízení a kontroly, zatímco vedoucí delegací Unie by měli být odpovědní za náležité nastavení a fungování vnitřních systémů řízení a kontroly a za správu finančních prostředků a operace provedené v rámci jejich delegací. Za tím účelem by měli dvakrát ročně podávat zprávu. Toto pověření lze zrušit v souladu s předpisy, jimiž se řídí Komise.
(8)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by vedoucí delegací Unie, jednají-li jako dále pověřené schvalující osoby Komise, měli uplatňovat pravidla Komise a měli by mít stejné úkoly, povinnosti a odpovědnost jako jakákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise. Rovněž by se měli v těchto věcech obracet na Komisi jako na svůj orgán.
(9)
Účetní Komise je i nadále odpovědný za celý rozpočtový oddíl Komise, včetně účetních operací s prostředky, jejichž správou jsou dále pověřeni vedoucí delegací Unie. Z toho důvodu je třeba vyjasnit, že odpovědnost účetního ESVČ by měla zahrnovat pouze rozpočtový oddíl ESVČ, aby se předešlo překrývání odpovědností. S výhradou přezkumu by účetní Komise měl rovněž jednat jako účetní ESVČ, pokud jde o plnění rozpočtového oddílu ESVČ.
(10)
V zájmu jednotného přístupu a rovnosti v zacházení s dále pověřenými schvalujícími osobami, které jsou zaměstnanci ESVČ, a těmi, které jsou zaměstnanci Komise, jakož i v zájmu náležitého informování Komise by měla specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí v rámci Komise být zodpovědná rovněž za řešení nesrovnalostí v rámci ESVČ v případech, kdy Komise dále pověřila prováděcími pravomocemi vedoucí delegací Unie. Nicméně v zájmu zachování vazby mezi odpovědností za finanční řízení a disciplinárním opatřením by Komise měla být oprávněna vyzvat vysokého představitele, aby zahájil řízení, pokud tato specializovaná komise odhalí nesrovnalosti týkající se pravomocí Komise, jimiž byli dále pověřeni vedoucí delegací Unie. V takovém případě by měl vysoký představitel učinit patřičné kroky v souladu se služebním řádem (5).
(11)
S výhradou přezkumu by interní auditor Komise měl rovněž jednat jako interní auditor ESVČ, pokud jde o plnění rozpočtových oddílů Komise i ESVČ.
(12)
V zájmu zajištění demokratické kontroly plnění rozpočtu Unie by vedoucí delegací Unie měli podávat prohlášení o věrohodnosti spolu se zprávou obsahující informace o účinnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a kontroly ve svých delegacích a o řízení operací, kterými byli dále pověřeni. Zprávy vedoucích delegací Unie by měly být připojeny k výroční zprávě o činnosti příslušné pověřené schvalující osoby a poskytnuty rozpočtovému orgánu.
(13)
Pojem „vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku“ by měl být pro účely finančního nařízení vykládán v souladu s různými funkcemi vysokého představitele podle článku 18 Smlouvy o Evropské unii.
(14)
Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se mění takto:
1)
článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
1. Toto nařízení stanoví pravidla pro sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie (dále jen „rozpočet“) a pro předkládání účtů a jejich audit.
2. Pro účely tohoto nařízení se:
-
„orgánem“ rozumějí Evropský parlament, Evropská rada a Rada, Evropská komise, Soudní dvůr Evropské unie a Evropský účetní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, evropský veřejný ochránce práv, evropský inspektor ochrany údajů a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ);
-
Evropská centrální banka nepovažuje za orgán Unie.
3. Veškerými odkazy na „Společenství“ či na „Unii“ se podle souvislosti rozumí odkaz na Evropskou unii nebo na Evropské společenství pro atomovou energii.“;
2)
v čl. 16 druhém pododstavci se slova „zahraniční služby Komise“ nahrazují slovy „Komise a ESVČ“;
3)
v čl. 28 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„1. Každý návrh nebo podnět, který legislativnímu orgánu předloží Komise, vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) nebo členský stát, který může mít vliv na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být doložen finančním výkazem a hodnocením podle čl. 27 odst. 4.“;
4)
v čl. 30 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„3. Komise vhodným způsobem zpřístupní informace o příjemcích finančních prostředků z rozpočtu, které má k dispozici, pokud je rozpočet plněn centralizovaným řízením a přímo jejími útvary nebo delegacemi Unie podle čl. 51 druhého pododstavce, a informace o příjemcích finančních prostředků, které poskytly subjekty, jež byly úkoly plnění rozpočtu pověřeny v rámci jiných způsobů řízení.“;
5)
v článku 31 prvním pododstavci se před slovo „Rada“ vkládají slova „Evropská rada a“ a před slovo „sestaví“ se vkládají slova „a Evropská služba pro vnější činnost“;
6)
v článku 31 se za první pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:
„ESVČ sestavuje odhad svých příjmů a výdajů, který před 1. červencem každého roku zasílá Komisi. Vysoký představitel povede konzultace s členy Komise odpovídajícími za rozvojovou politiku, politiku sousedství a mezinárodní spolupráci, humanitární pomoc a řešení krizí, pokud jde o záležitosti, které spadají do jejich působnosti.“;
7)
v článku 33 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„3. V zájmu zajištění průhlednosti rozpočtu v oblasti vnější činnosti Unie předloží Komise rozpočtovému orgánu v souladu s čl. 8 odst. 5 rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (6); spolu s návrhem rozpočtu pracovní dokument, v němž jsou souhrnně uvedeny:
-
veškeré správní a provozní výdaje spojené s vnější činností Unie, včetně úkolů v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky / společné bezpečnostní a obranné politiky (SZBP / SBOP), financované z rozpočtu Unie,
-
celkové správní výdaje ESVČ za předchozí rok, rozdělené podle výdajů jednotlivých delegací a výdajů ústředí ESVČ, a provozní výdaje rozdělené podle zeměpisných oblastí (regiony, státy), tematických oblastí a delegací a misí Unie.
V pracovním dokumentu se rovněž:
-
uvede počet pracovních míst v jednotlivých platových třídách v každé kategorii a počet stálých a dočasných pracovních míst, včetně smluvních a místních zaměstnanců povolených v mezích rozpočtových prostředků v každé delegaci Unie a v ústředí ESVČ;
-
uvede jakékoli zvýšení či snížení počtu pracovních míst podle jednotlivých platových tříd a kategorií v ústředí ESVČ a ve všech delegacích Unie na základě údajů z předcházejícího roku;
-
uvede počet pracovních míst povolených na daný rozpočtový rok, počet míst povolených na předcházející rok a počet míst obsazených diplomaty, kteří byli vysláni z členských států, a zaměstnanci Rady a Komise; poskytne podrobný přehled všech zaměstnanců v delegacích Unie v době předložení návrhu rozpočtu, včetně rozpisu podle zeměpisných oblastí, jednotlivých zemí a misí, v němž se rozliší místa podle plánu pracovních míst, smluvní zaměstnanci, místní zaměstnanci a vyslaní národní odborníci a prostředky požadované v návrhu rozpočtu na takovéto jiné typy zaměstnanců s odpovídajícími odhady, pokud jde o počet osob, které by mohly být v mezích požadovaných prostředků zaměstnány na plný pracovní úvazek.
8)
v čl. 46 odst. 1 se doplňuje nový bod, který zní:
„6.
celkové výdaje na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (SZBP) jsou zapsány v jedné rozpočtové kapitole nazvané „SZBP“ se zvláštními rozpočtovými články. Tyto články pokrývají výdaje na SZBP a obsahují zvláštní rozpočtové položky, které konkretizují alespoň jednotlivé hlavní mise.“;
9)
v čl. 50 prvním pododstavci se doplňují nové věty, které znějí:
„V zájmu zjednodušení vynakládání správních prostředků delegací Unie však mohou být s Komisí dohodnuta podrobná ustanovení. Tato ustanovení nesmějí obsahovat žádnou výjimku z ustanovení finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu.“;
10)
v článku 51 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu, pokud jde o provozní prostředky v jejím vlastního oddílu, může Komise pověřit vedoucí delegací Unie. Současně o tom uvědomí vysokého představitele. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise, dodržují pravidla Komise pro plnění rozpočtu a mají stejné úkoly, povinnosti a odpovědnost jako kterákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise.
Komise může toto pověření zrušit v souladu se svými vlastními pravidly.
Pro účely druhého pododstavce přijme vysoký představitel potřebná opatření k usnadnění spolupráce mezi delegacemi Unie a útvary Komise.“;
11)
článek 53a se nahrazuje tímto:
„Článek 53a
Plní-li Komise rozpočet centralizovaným řízením, jsou úkoly plnění rozpočtu prováděny buď přímo jejími útvary či delegacemi Unie v souladu s čl. 51 druhým pododstavcem, nebo nepřímo podle článků 54 až 57.“;
12)
v článku 59 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, podléhají Komisi jako orgánu odpovědnému za stanovení, výkon, kontrolu a hodnocení jejich úkolů a povinností jakožto dále pověřených schvalujících osob. Současně o tom Komise uvědomí vysokého představitele.“;
13)
v čl. 60 odst. 7 druhém pododstavci se doplňuje nová věta, která zní:
„Výroční zprávy o činnosti pověřených schvalujících osob jsou rovněž zpřístupněny rozpočtovému orgánu.“;
14)
v oddíle 2 se doplňuje nový článek, který zní:
„Článek 60a
1. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, spolupracují v zájmu náležitého vynakládání finančních prostředků úzce s Komisí s cílem zajistit zejména legalitu a správnost finančních operací, dodržování zásady řádného finančního řízení při správě finančních prostředků a účinnou ochranu finančních zájmů Unie.
K tomu účelu přijmou potřebná opatření, aby zamezili jakékoli situaci, která by mohla ohrozit odpovědnost Komise za plnění rozpočtu, kterým byli dále pověřeni, jakož i jakémukoli střetu priorit, který bude mít pravděpodobně vliv na plnění úkolů finančního řízení, kterými byli dále pověřeni.
Pokud vyvstane taková situace nebo střet, které jsou popsány ve druhém pododstavci, vedoucí delegací Unie o nich neprodleně informují příslušné generální ředitele Komise a ESVČ. Tito generální ředitelé přijmou vhodná opatření k nápravě.
2. Pokud se vedoucí delegací Unie ocitnou v situaci uvedené v čl. 60 odst. 6, obrátí se na specializovanou komisi pro řešení finančních nesrovnalostí zřízenou podle čl. 66 odst. 4. V případě jakékoli protiprávní činnosti, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy.
3. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, podávají zprávu své pověřené schvalující osobě, která zahrne jejich zprávy do své výroční zprávy o činnosti uvedené v čl. 60 odst. 7. Zprávy vedoucích delegací Unie obsahují informace o účinnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a kontroly zavedených v jejich delegacích a o řízení operací, kterým byli dále pověřeni, a podávají prohlášení o věrohodnosti podle čl. 66 odst. 3a. Tyto zprávy jsou připojeny k výroční zprávě o činnosti pověřené schvalující osoby a jsou zpřístupněny rozpočtovému orgánu, přičemž je případně zohledněna jejich důvěrná povaha.
Vedoucí delegací Unie plně spolupracují s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a případně poskytují veškeré nezbytné dodatečné informace. V rámci této spolupráce mohou být vyzváni, aby se zúčastnili zasedání příslušných subjektů a byli nápomocni příslušným pověřeným schvalujícím osobám.
4. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, vyhoví jakékoli žádosti pověřené schvalující osoby Komise, ať už se jedná o žádost samotné Komise, nebo žádost Evropského parlamentu v rámci postupu udělování absolutoria.
5. Komise zajistí, aby k dalšímu přenesení pravomocí nedocházelo na úkor postupu udělování absolutoria podle článku 319 Smlouvy o fungování Evropské unie.“;
15)
v čl. 61 odst. 1 se za písmeno f) doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Účetní ESVČ odpovídá pouze za rozpočtový oddíl ESVČ, který ESVČ plní. Účetní Komise je nadále odpovědný za celý rozpočtový oddíl Komise, včetně účetních operací s prostředky, jejichž správou jsou dále pověřeni vedoucí delegací Unie.
Účetní Komise rovněž jedná jako účetní ESVČ, pokud jde o plnění rozpočtového oddílu ESVČ, s výhradou článku 186a.“;
16)
článek 66 se mění takto:
a)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„3a. V případě dalšího pověření vedoucích delegací Unie je pověřená schvalující osoba odpovědná za vymezení zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly, jejich účinnost a účelnost. Vedoucí delegací Unie jsou odpovědní za náležité nastavení a fungování těchto systémů podle pokynů pověřené schvalující osoby a za správu finančních prostředků a operace provedené v rámci delegace Unie pod jejich vedením. Dříve než se ujmou funkcí, musí absolvovat zvláštní školení zaměřené na úkoly a povinnosti schvalujících osob a plnění rozpočtu v souladu s článkem 50 prováděcích pravidel.
Vedoucí delegací Unie podávají zprávu o plnění povinností, za něž jsou odpovědní podle prvního pododstavce tohoto odstavce, v souladu s čl. 60a odst. 3.
Vedoucí delegací Unie podávají pověřené schvalující osobě Komise každý rok prohlášení o věrohodnosti vnitřních systémů řízení a kontroly zavedených v jejich delegacích a o řízení operací, kterým byli dále pověřeni, a jejich výsledcích, tak aby schvalující osoba mohla vypracovat vlastní prohlášení o věrohodnosti podle čl. 60 odst. 7.“,
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„5. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, je k rozhodování o případech, na něž se odkazuje v odstavci 4 tohoto článku, příslušná specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí podle téhož odstavce.
Pokud tato komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě, vysokému představiteli, pověřené schvalující osobě Komise, pokud není zúčastněnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporučeními.
Na základě stanoviska této komise může Komise požádat vysokého představitele, aby jakožto orgán oprávněný ke jmenování zahájil vůči dále pověřeným schvalujícím osobám disciplinární řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti, pokud se nesrovnalosti týkají pravomocí, jimiž je Komise dále pověřila. V takovém případě vysoký představitel podnikne patřičné kroky v souladu se služebním řádem za účelem uplatnění rozhodnutí o kázeňských opatřeních nebo o platbě odškodnění dle doporučení Komise.
Členské státy plně podporují Unii při vymáhání odpovědnosti podle článku 22 služebního řádu u dočasných zaměstnanců, na něž se vztahuje čl. 2 písm. e) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství.“;
17)
v článku 85 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Pro účely interního auditu ESVČ podléhají vedoucí delegací Unie, pokud jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, s ohledem na finanční řízení, kterým byli dále pověřeni, do ověřovací pravomoci interního auditora Komise.
Interní auditor Komise rovněž jedná jako interní auditor ESVČ, pokud jde o plnění rozpočtového oddílu ESVČ, s výhradou článku 186a.“;
18)
vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 147a
ESVČ důsledně dodržuje postupy, které jsou stanoveny v článku 319 Smlouvy o fungování Evropské unie a v článcích 145 až 147 tohoto nařízení. ESVČ plně spolupracuje s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a případně poskytuje veškeré nezbytné dodatečné informace, a to i prostřednictvím účasti na zasedáních příslušných orgánů.“
19)
v článku 163 se první věta nahrazuje tímto:
„Akce uvedené v této hlavě mohou být prováděny buď centralizovaným řízením Komisí podle článku 53a, sdíleným řízením, decentralizovaným řízením jednou nebo více přijímajícími třetími zeměmi, nebo společným řízením s mezinárodními organizacemi v souladu s příslušnými ustanoveními článků 53 až 57.“;
20)
v článku 165 se první věta nahrazuje tímto:
„Provádění akcí přijímajícími třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podléhá kontrole ze strany Komise a delegací Unie podle čl. 51 druhého pododstavce.“;
21)
vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 186a
Čl. 61 odst. 1 třetí pododstavec a čl. 85 třetí pododstavec budou v roce 2013 přezkoumány s ohledem na zvláštní povahu ESVČ a zejména delegací Unie, případně s ohledem na odpovídající kapacitu ESVČ v oblasti finančního řízení.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 24. listopadu 2010.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU, EURATOM) N:o 1081/2010,
annettu 24 päivänä marraskuuta 2010,
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamisesta Euroopan ulkosuhdehallinnon osalta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 322 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (1),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, säädetään budjettiperiaatteista ja rahoitussäännöistä, joita olisi noudatettava kaikissa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävissä säädöksissä. Eräitä varainhoitoasetuksen säännöksiä on tarpeen muuttaa, jotta otetaan huomioon Lissabonin sopimuksella tehdyt muutokset ja se, että Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta 26 päivänä heinäkuuta 2010 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2010/427/EU (4) on perustettu Euroopan ulkosuhdehallinto.
(2)
Lissabonin sopimuksella perustetaan Euroopan ulkosuhdehallinto, jäljempänä ’ulkosuhdehallinto’. Päätöksen 2010/427/EU mukaan ulkosuhdehallinto on sui generis-luonteinen yksikkö ja sitä olisi pidettävä toimielimenä varainhoitoasetusta sovellettaessa.
(3)
Mitä tulee vastuuvapauteen, koska ulkosuhdehallintoa olisi käsiteltävä toimielimenä varainhoitoasetusta sovellettaessa, ulkosuhdehallintoon olisi täysimääräisesti sovellettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklassa ja varainhoitoasetuksen 145-147 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä. Ulkosuhdehallinnon olisi toimittava täydessä yhteistyössä vastuuvapausmenettelyyn osallistuvien toimielinten kanssa ja toimitettava tarvittaessa tarpeelliset lisätiedot, mukaan lukien osallistumalla asiaan kuuluvien elinten kokouksiin. Komission olisi edelleenkin vastattava talousarvion toteuttamisesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan mukaisesti myös niiden toimintamäärärahojen osalta, joiden toteuttamisesta vastaavat komission edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä toimivat edustustojen päälliköt. Jotta komissio voisi hoitaa tehtävänsä, unionin edustustojen päälliköiden olisi annettava tarvittavat tiedot. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, olisi saatava tiedot samaan aikaan, ja hänen olisi helpotettava unionin edustustojen ja komission yksiköiden välistä yhteistyötä. Koska tämä rakenne on uusi, olisi sovellettava korkeatasoisia avoimuutta sekä budjettivastuuta ja taloudellista vastuuta koskevia sääntöjä.
(4)
Ulkosuhdehallinnon talousarviosta ja hallinnosta vastaavan pääjohtajan olisi vastattava korkealle edustajalle ulkosuhdehallinnon hallinnollisesta ja sisäiseen talousarvioon liittyvästä johtamisesta. Pääjohtajan olisi toimittava nykyisen mallin mukaisesti ja noudatettava samoja hallinnollisia säännöksiä, joita sovelletaan monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 5 kuuluvaan unionin talousarvion pääluokkaan III.
(5)
Ulkosuhdehallinnon perustamisvaiheessa olisi noudatettava Eurooppa-neuvoston 29 ja 30 päivänä lokakuuta 2009 vahvistamia periaatteita, erityisesti kustannustehokkuuden periaatetta talousarviovaikutuksia välttäen.
(6)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määrätään, että komission edustustoista tulee unionin edustustoja, jotka ovat osa ulkosuhdehallintoa. Jotta voitaisiin varmistaa, että kyseisiä edustustoja hallinnoidaan tehokkaasti, yleisten kustannusten kattamiseen tarkoitettujen unionin edustustojen hallinto- ja tukimäärärahojen toteuttaminen olisi annettava yhden tukiyksikön tehtäväksi. Tämän vuoksi varainhoitoasetuksessa olisi säädettävä mahdollisuudesta hyväksyä yksityiskohtaisia järjestelyitä, joista sovitaan komission kanssa ja joilla helpotetaan unionin edustustojen hallintomäärärahojen toteuttamista.
(7)
On tarpeen varmistaa unionin edustustojen toiminnan jatkuvuus ja etenkin se, että ulkoisen avun hallinnointi jatkuu edustustoissa tehokkaana. Komissiolle olisi sen vuoksi annettava lupa siirtää toimintamenoja koskevia talousarvion toteuttamisvaltuuksiaan edelleenvaltuutuksella erillisen toimielimen asemassa olevaan ulkosuhdehallintoon kuuluvien unionin edustustojen päälliköille. Lisäksi komission olisi voitava edelleenvaltuuttaa unionin edustustojen päälliköt myös silloin, kun se toteuttaa talousarviota suoraan keskitetysti hallinnoiden. Komission valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien olisi edelleen oltava vastuussa sisäisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien määrittelystä, ja unionin edustustojen päälliköiden olisi puolestaan vastattava sisäisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien asianmukaisesta perustamisesta ja toiminnasta sekä edustustojensa varojen ja toimien hallinnoinnista. Heidän olisi annettava kyseisistä osa-alueista kertomus kahdesti vuodessa. Tällainen valtuutus voidaan peruuttaa komissioon sovellettavien sääntöjen mukaisesti.
(8)
Moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamiseksi unionin edustustojen päälliköiden olisi komission edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä toimiessaan noudatettava komission sääntöjä ja heillä olisi oltava samat tehtävät, velvollisuudet ja tilintekovelvollisuus kuin kaikilla muillakin komission edelleenvaltuutetuilla tulojen ja menojen hyväksyjillä. Heidän olisi tätä varten myös pidettävä komissiota toimielimenään.
(9)
Komission tilinpitäjällä on edelleen kokonaisvastuu talousarvioon sisältyvästä komission pääluokasta, myös sellaisiin määrärahoihin liittyvistä kirjanpitotapahtumista, joiden hallinnointi on siirretty unionin edustustojen päälliköille edelleenvaltuutuksella. Sen vuoksi on tarpeen selventää, että ulkosuhdehallinnon tilinpitäjän vastuiden olisi koskettava ainoastaan ulkosuhdehallintoa varten tarkoitettua talousarvion pääluokkaa, jotta vältettäisiin päällekkäiset vastuut. Komission tilinpitäjän olisi toimittava myös ulkosuhdehallinnon tilinpitäjänä ulkosuhdehallintoa varten tarkoitetun talousarvion pääluokan toteuttamisen osalta, ja kyseisen pääluokan toteuttamista olisi voitava tarkistaa.
(10)
Jotta voitaisiin varmistaa, että ulkosuhdehallinnon henkilöstöön kuuluvia edelleenvaltuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä ja komission henkilöstöön kuuluvia edelleenvaltuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä kohdellaan johdonmukaisesti ja yhdenvertaisesti, ja jotta voitaisiin taata komission asianmukainen tiedonsaanti, komissioon kuuluvan taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimen olisi vastattava myös ulkosuhdehallinnossa tapahtuvien väärinkäytösten käsittelystä, kun komissio on siirtänyt edelleenvaltuutuksella täytäntöönpanovaltuuksia unionin edustustojen päälliköille. Jotta voitaisiin säilyttää yhteys varainhoitoon liittyvän vastuun ja kurinpitotoimien välillä, komission olisi kuitenkin voitava kehottaa korkeaa edustajaa aloittamaan menettely, jos kyseinen tutkintaelin toteaa väärinkäytöksiä, jotka liittyvät unionin edustustojen päälliköille edelleenvaltuutuksella siirrettyihin komission toimivaltuuksiin. Korkean edustajan olisi tällöin toteutettava asianmukaiset toimenpiteet henkilöstösääntöjen (5) mukaisesti.
(11)
Komission sisäisen tarkastajan olisi toimittava myös ulkosuhdehallinnon sisäisenä tarkastajana sekä komissiota varten tarkoitetun että ulkosuhdehallintoa varten tarkoitetun talousarvion pääluokan toteuttamisen osalta, ja kyseisen pääluokan toteuttamista olisi voitava tarkistaa.
(12)
Jotta varmistetaan unionin talousarvion toteuttamisen demokraattinen valvonta, unionin edustustojen päälliköiden olisi annettava edustustonsa sisäisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuutta ja tehokkuutta sekä niille edelleenvaltuutettujen toimintojen hallinnointia koskevan kertomuksen lisäksi tarkastuslausuma. Unionin edustustojen päälliköiden kertomukset olisi liitettävä valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän vuotuiseen toimintakertomukseen ja toimitettava budjettivallan käyttäjälle.
(13)
Käsitettä ”unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja” olisi varainhoitoasetusta sovellettaessa tulkittava korkealla edustajalla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 18 artiklan mukaisesti olevien eri tehtävien mukaisesti.
(14)
Sen vuoksi asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 olisi muutettava,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 seuraavasti:
1)
Korvataan 1 artikla seuraavasti:
”1 artikla
1. Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat Euroopan unionin yleisen talousarvion, jäljempänä ’talousarvio’, laatimista ja toteuttamista sekä tilinpäätöksen laatimista ja tilintarkastusta.
2. Tätä asetusta sovellettaessa:
-
käsitteellä ’toimielin’ tarkoitetaan Euroopan parlamenttia, Eurooppa-neuvostoa ja neuvostoa, Euroopan komissiota, Euroopan unionin tuomioistuinta ja Euroopan tilintarkastustuomioistuinta, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, alueiden komiteaa, Euroopan oikeusasiamiestä, Euroopan tietosuojavaltuutettua sekä Euroopan ulkosuhdehallintoa, jäljempänä ’ulkosuhdehallinto’;
-
Euroopan keskuspankkia ei katsota unionin toimielimeksi.
3. Kaikki viittaukset ’yhteisöihin’ tai ’unioniin’ katsotaan viittauksiksi Euroopan unioniin ja/tai Euroopan atomienergiayhteisöön asiayhteydestä riippuen.”
2)
Korvataan 16 artiklan toisessa kohdassa ilmaisu ’komission ulkomaanedustuksen’ ilmaisulla ’komission ja ulkosuhdehallinnon’.
3)
Korvataan 28 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
”1. Jokaiseen ehdotukseen tai aloitteeseen, jonka komissio, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, tai jäsenvaltio esittää lainsäätäjälle ja joka saattaa vaikuttaa talousarvioon ja henkilöstön määrään, on liitettävä rahoitusselvitys sekä 27 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu arviointi.”
4)
Korvataan 30 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
”3. Komissio asettaa asianmukaisella tavalla saataville hallussaan olevat tiedot talousarviosta peräisin olevien varojen saajista, kun talousarviota toteutetaan keskitetysti suoraan komission yksiköissä tai unionin edustustoissa 51 artiklan toisen kohdan mukaisesti, sekä varojen saajia koskevat tiedot, joita ovat toimittaneet sellaiset yhteisöt, joille talousarvion toteuttamistehtävät on siirretty muiden hallintomenettelyjen nojalla.”
5)
Lisätään 31 artiklan ensimmäiseen kohtaan ilmaisu ”Eurooppa-neuvosto ja” ilmaisun ”neuvosto” eteen ja ilmaisu ”ja Euroopan ulkosuhdehallinto” ilmaisun ”laativat” eteen.
6)
Lisätään 31 artiklaan ensimmäisen kohdan jälkeen kohta seuraavasti:
”Ulkosuhdehallinto laatii ennakkoarvion tuloistaan ja menoistaan ja toimittaa sen komissiolle joka vuosi ennen 1 päivää heinäkuuta. Korkea edustaja kuulee kehitysyhteistyöpolitiikasta, naapuruuspolitiikasta sekä kansainvälisestä yhteistyöstä, humanitaarisesta avusta ja kriisinhallintatoimista vastaavia komission jäseniä näiden vastuualueisiin kuuluvista kysymyksistä.”
7)
Lisätään 33 artiklaan kohta seuraavasti:
”3. Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta 26 päivänä heinäkuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/427/EU (6) 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja talousarvion avoimuuden varmistamiseksi unionin ulkoisen toiminnan alalla komissio toimittaa budjettivallan käyttäjälle talousarvioesityksen ohella työasiakirjan, jossa esitetään kattavasti:
-
kaikki unionin ulkoisia toimia, mukaan lukien yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka / yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (YUTP/YTPP), koskevat toiminta- ja hallintomenot, jotka rahoitetaan unionin talousarviosta;
-
ulkosuhdehallinnon kaikki edellisen vuoden hallintomenot eriteltyinä menoihin kunkin edustuston osalta ja ulkosuhdehallinnon keskushallinnon menoihin, sekä toimintamenot eriteltyinä kunkin maantieteellisen alueen (alueet, maat), aihealueen, unionin edustuston ja operaation osalta.
Työasiakirjassa on niin ikään:
-
esitettävä toimien määrä palkkaluokittain kullakin ura-alueella sekä talousarviomäärärahojen perusteella hyväksyttyjen vakinaisten ja väliaikaisten toimien määrä, sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt mukaan lukien, kussakin unionin edustustossa sekä ulkosuhdehallinnon keskushallinnossa;
-
esitettävä ulkosuhdehallinnon keskushallinnossa ja kaikissa unionin edustustoissa olevien toimien lisäykset tai vähennykset palkkaluokittain ja ura-alueittain edeltävään vuoteen verrattuna;
-
esitettävä varainhoitovuodeksi hyväksyttyjen toimien määrä, vastaava luku edelliseltä varainhoitovuodelta sekä jäsenvaltioiden lähettämien diplomaattien ja neuvoston ja komission henkilöstön täyttämien toimien määrä sekä laadittava yksityiskohtainen kuvaus unionin edustustoissa talousarvioesityksen esittämisajankohtana työskentelevästä henkilöstöstä, mukaan lukien maantieteellisten alueiden, yksittäisten maiden ja operaatioiden mukainen erittely, jossa jaotellaan henkilöstötaulukon mukaiset toimet, sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt ja lähetetyt kansalliset asiantuntijat, sekä talousarvioesityksessä pyydetyt määrärahat muunlaiselle henkilöstölle ja vastaavat arviot kokopäivätoimisista henkilöstöresursseista, jotka voidaan ottaa käyttöön pyydettyjen määrärahojen turvin.
8)
Lisätään 46 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:
”6.
yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan menot otetaan yhteen talousarviolukuun, jonka otsakkeena on yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka, asiaa koskevien budjettikohtien kanssa. Nämä momentit kattavat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan menot ja sisältävät erityisiä budjettikohtia, joissa mainitaan ainakin suurimmat yksittäiset operaatiot.”
9)
Lisätään 50 artiklan ensimmäiseen kohtaan virkkeet seuraavasti:
”Komission kanssa voidaan kuitenkin sopia yksityiskohtaisista järjestelyistä, joilla helpotetaan unionin edustustojen hallintomäärärahojen toteuttamista. Näillä järjestelyillä ei saa poiketa varainhoitoasetuksesta tai sen täytäntöönpanosäännöistä.”
10)
Lisätään 51 artiklaan kohdat seuraavasti:
”Komissio voi kuitenkin siirtää oman pääluokkansa toimintamäärärahoihin liittyviä, talousarvion toteuttamista koskevia valtuuksiaan unionin edustustojen päälliköille. Se ilmoittaa samalla tästä korkealle edustajalle. Unionin edustustojen päälliköiden on komission edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä toimiessaan noudatettava talousarvion toteuttamista koskevia komission sääntöjä, ja heillä on oltava samat tehtävät, velvollisuudet ja tilintekovelvollisuus kuin kaikilla muillakin komission edelleenvaltuutetuilla tulojen ja menojen hyväksyjillä.
Komissio voi peruuttaa siirron omien sääntöjensä mukaisesti.
Toista kohtaa sovellettaessa unionin korkea edustaja toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet helpottaakseen unionin edustustojen ja komission yksiköiden välistä yhteistyötä.”
11)
Korvataan 53 a artikla seuraavasti:
”53 a artikla
Kun komissio toteuttaa talousarviota keskitetysti, toteuttamistehtävät suoritetaan joko suoraan sen yksiköissä tai unionin edustustoissa 51 artiklan toisen kohdan mukaisesti tai välillisesti siten, että toimeenpanovalta siirretään 54-57 artiklan mukaisesti.”
12)
Lisätään 59 artiklaan kohta seuraavasti:
”5. Kun unionin edustustojen päälliköt toimivat edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 51 artiklan toisen kohdan mukaisesti, he toimivat komission alaisuudessa, ja komissio on toimielin, joka on vastuussa heille edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä kuuluvien tehtävien ja velvollisuuksien määrittelystä, suorittamisesta, valvonnasta ja arvioinnista. Komissio ilmoittaa samalla tästä korkealle edustajalle.”
13)
Lisätään 60 artiklan 7 kohdan toisen alakohdan loppuun virke seuraavasti:
”Valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vuotuiset toimintakertomukset on toimitettava myös budjettivallan käyttäjälle.”
14)
Lisätään 2 jaksoon artikla seuraavasti:
”60 a artikla
1. Toimiessaan edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 51 artiklan toisen kohdan mukaisesti unionin edustustojen päälliköiden on tehtävä läheistä yhteistyötä komission kanssa varojen moitteettomaksi täytäntöönpanemiseksi varmistaakseen etenkin, että rahoitustoimet ovat laillisia ja asianmukaisia, että varojen hallinnoinnissa noudatetaan moitteettoman varainhoidon periaatetta ja että unionin taloudellisia etuja suojataan tehokkaasti.
Heidän on tätä varten toteutettava tarvittavat toimenpiteet välttääkseen kaikki sellaiset tilanteet, joissa heidän vastuulleen edelleenvaltuutuksella siirretyn talousarvion toteuttamista koskevaan komission vastuuseen voitaisiin vedota, sekä kaikkien sellaisten prioriteettiristiriitojen syntymisen, jotka todennäköisesti vaikuttavat heille edelleenvaltuutuksella siirrettyjen varainhoidon tehtävien hoitamiseen.
Jos toisessa alakohdassa tarkoitetun kaltainen tilanne tai ristiriita syntyy, unionin edustustojen päälliköiden on viipymättä ilmoitettava siitä asiasta vastaaville komission ja ulkosuhdehallinnon pääjohtajille. Pääjohtajat toteuttavat aiheelliset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi.
2. Jos unionin edustuston päällikkö on 60 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa, hänen on saatettava asia 66 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustetun taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimen käsiteltäväksi. Jos kyseessä on laiton toiminta, petos tai lahjonta, joka saattaa vahingoittaa unionin etuja, hänen on ilmoitettava asiasta sovellettavassa lainsäädännössä nimetyille viranomaisille ja elimille.
3. Edellä olevan 51 artiklan toisen kohdan mukaisesti edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä toimivien unionin edustustojen päälliköiden on annettava kertomus omalle valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälleen, jotta tämä voi sisällyttää kyseiset kertomukset 60 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuun omaan vuotuiseen toimintakertomukseensa. Unionin edustustojen päälliköiden kertomuksissa on esitettävä tiedot edustustossa käytössä olevien sisäisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta sekä kyseisille edustustojen päälliköille edelleenvaltuutuksella siirrettyjen toimien hallinnoinnista, ja niihin on sisällyttävä 66 artiklan 3 a kohdassa tarkoitetut tarkastuslausumat. Kertomukset liitetään valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän vuotuiseen toimintakertomukseen, ja ne on toimitettava budjettivallan käyttäjälle ottaen soveltuvilta osin huomioon niiden luottamuksellisuuden.
Unionin edustustojen päälliköiden on toimittava täydessä yhteistyössä vastuuvapausmenettelyyn osallistuvien toimielinten kanssa ja toimitettava tarvittaessa tarpeelliset lisätiedot. Tässä yhteydessä heitä voidaan pyytää osallistumaan asiaankuuluvien elinten kokouksiin sekä avustamaan asiasta vastaavaa valtuutettua tulojen ja menojen hyväksyjää.
4. Edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 51 artiklan toisen kohdan mukaisesti toimivien unionin edustustojen päälliköiden on vastattava kaikkiin komission valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän omasta aloitteestaan tai vastuuvapausmenettelyn yhteydessä Euroopan parlamentin pyynnöstä esittämiin pyyntöihin.
5. Komissio varmistaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan mukaisesti, että edelleenvaltuutuksilla ei haitata vastuuvapausmenettelyn toteuttamista.”
15)
Lisätään 61 artiklan 1 kohtaan f alakohdan jälkeen alakohdat seuraavasti:
”Ulkosuhdehallinnon tilinpitäjän vastuut koskevat ainoastaan talousarvioon sisältyvää ulkosuhdehallinnon pääluokkaa, jota toteuttaa ulkosuhdehallinto. Komission tilinpitäjällä on edelleen kokonaisvastuu talousarvioon sisältyvästä komission pääluokasta, myös sellaisiin määrärahoihin liittyvistä kirjanpitotapahtumista, joiden hallinnointi on siirretty unionin edustustojen päälliköille edelleenvaltuutuksella.
Komission tilinpitäjä toimii myös ulkosuhdehallinnon tilinpitäjänä ulkosuhdehallintoa varten tarkoitetun talousarvion pääluokan toteuttamisen osalta, jollei 186 a artiklasta muuta johdu.”
16)
Muutetaan 66 artikla seuraavasti:
a)
Lisätään kohta seuraavasti:
”3 a. Jos valtuuksia on edelleenvaltuutuksella siirretty unionin edustustojen päälliköille, valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä on vastuussa käytössä olevien sisäisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien määrittelystä sekä niiden tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta. Unionin edustustojen päälliköt ovat vastuussa edellä tarkoitettujen järjestelmien asianmukaisesta perustamisesta ja toiminnasta valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän antamien ohjeiden mukaisesti sekä varojen ja toteuttamiensa toimien hallinnoinnista vastuullaan olevassa unionin edustustossa. Edustustojen päälliköiden on ennen tehtäviensä vastaanottamista osallistuttava erityiskoulutukseen, jossa käsitellään tulojen ja menojen hyväksyjien tehtäviä ja vastuita ja talousarvion toteuttamista täytäntöönpanosääntöjen 50 artiklan mukaisesti.
Unionin edustustojen päälliköiden on laadittava kertomuksia tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti vastuullaan olevista tehtävistä 60 a artiklan 3 kohdan mukaisesti.
Unionin edustustojen päälliköt antavat joka vuosi komission valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle tarkastuslausuman edustustonsa sisäisistä hallinnointi- ja valvontajärjestelmistä sekä heille edelleenvaltuutuksella siirrettyjen toimien hallinnoinnista ja tuloksista, jotta tulojen ja menojen hyväksyjä voi laatia tarkastuslausumansa 60 artiklan 7 kohdan mukaisesti.”
b)
lisätään kohta seuraavasti:
”5. Kun unionin edustustojen päälliköt toimivat edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 51 artiklan toisen kohdan mukaisesti, komission tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti perustama taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelin on toimivaltainen kyseisessä kohdassa tarkoitetuissa asioissa.
Jos tutkintaelin havaitsee järjestelmään liittyviä ongelmia, se toimittaa tulojen ja menojen hyväksyjälle, korkealle edustajalle ja komission valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle, jos tämä ei ole osallisena asiassa, sekä sisäiselle tarkastajalle kertomuksen, jossa se esittää asiaa koskevia suosituksia.
Komissio voi tutkintaelimen lausunnon perusteella pyytää korkeaa edustajaa aloittamaan nimittävän viranomaisen ominaisuudessa kurinpitotoimia tai korvausvastuuta koskevan menettelyn edelleenvaltuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien osalta, jos väärinkäytökset koskevat näille edelleenvaltuutuksella siirrettyjä komission toimivaltuuksia. Korkea edustaja toteuttaa tällöin henkilöstösääntöjen mukaisesti asianmukaiset toimenpiteet kurinpitotoimia ja/tai korvauksen maksua koskevien päätösten täytäntöönpanemiseksi komission suosituksen mukaisesti.
Jäsenvaltioiden on tuettava täysimääräisesti unionia henkilöstösääntöjen 22 artiklaan perustuvan korvausvastuun täytäntöönpanossa väliaikaisten toimihenkilöiden osalta, joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan e alakohtaa.”
17)
Lisätään 85 artiklaan kohdat seuraavasti:
”Edelleenvaltuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä 51 artiklan toisen kohdan mukaisesti toimiviin unionin edustustojen päälliköihin sovelletaan ulkosuhdehallinnon sisäistä tarkastusta suoritettaessa komission sisäisen tarkastajan todentamisvaltuuksia heille edelleenvaltuutuksella siirretyn varainhoidon osalta.
Komission sisäinen tarkastaja toimii myös ulkosuhdehallinnon sisäisenä tarkastajana talousarvioon sisältyvän ulkosuhdehallinnon pääluokan toteuttamisen osalta, jollei 186 a artiklasta muuta johdu.”
18)
Lisätään artikla seuraavasti:
”147 a artikla
Ulkosuhdehallintoon sovelletaan täysimääräisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklassa ja tämän asetuksen 145-147 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä. Ulkosuhdehallinto toimii täydessä yhteistyössä vastuuvapausmenettelyyn osallistuvien toimielinten kanssa ja toimittaa tarvittaessa tarpeelliset lisätiedot, mukaan lukien osallistumalla asiaankuuluvien elinten kokouksiin.”
19)
Korvataan 163 artiklan ensimmäinen virke seuraavasti:
”Tässä osastossa tarkoitetut toimet voidaan toteuttaa keskitetysti komission toimesta 53 a artiklan mukaisesti, yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, yhteen tai useampaan kolmansiin maihin kuuluvaan edunsaajavaltioon hajautettuina tai yhdessä kansainvälisten järjestöjen kanssa 53-57 artiklan asiaa koskevia säännöksiä noudattaen.”
20)
Korvataan 165 artiklan ensimmäinen virke seuraavasti:
”Komissio ja unionin edustustot valvovat 51 artiklan toisen kohdan mukaisesti sitä, miten edunsaajina olevat kolmannet maat tai kansainväliset järjestöt toteuttavat toimet.”
21)
Lisätään artikla seuraavasti:
”186 a artikla
Edellä olevaa 61 artiklan 1 kohdan kolmatta alakohtaa ja 85 artiklan kolmatta kohtaa tarkastellaan uudelleen vuonna 2013 ottaen asianmukaisesti huomioon ulkosuhdehallinnon ja varsinkin unionin edustustojen erityisluonteen sekä tarvittaessa ulkosuhdehallinnon riittävän taloushallintokapasiteetin.”
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 24 päivänä marraskuuta 2010.