PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 464/2011
ze dne 11. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1036/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlela doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož k těmto záležitostem nebyly žádné připomínky, 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(9)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy zeolitu A ve formě prášku jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. VÝBĚR VZORKŮ
(10)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců („Birac“) se vrátila ke svému tvrzení z prozatímní fáze šetření, že výrobce v Unii, který nebyl zařazen do vzorku (společnost Silkem d.o.o. nebo „Silkem“), by měl být v úplnosti začleněn do odpovědi na dotazník od výrobce v Unii zařazeného do vzorku (společnost MAL Magyar Aluminium nebo „MAL“), jelikož tyto dvě společnosti jsou ve spojení. Tvrdilo se, že pokud by bylo přijato toto vynechání, znamenalo by to diskriminaci mezi výrobci a vývozci v Unii, protože v případech, kdy mají vyvážející výrobci ve spojení sídlo v zemích, kterých se týká antidumpingové šetření, požaduje se od všech těchto výrobců, aby předložili odpovědi na dotazníky. Birac dále tvrdil, že MAL i Silkem by měly být označeny za nespolupracující.
(11)
S uvedenými tvrzeními nelze souhlasit. Z důvodů objasněných v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení společnosti MAL i Silkem plně spolupracovaly při šetření. Je třeba připomenout, že společnost Silkem v odpovědi na formulář pro výběr vzorku informace poskytla a že tato společnost byla brána v úvahu, pokud jde o ukazatele makroekonomických údajů. Nebyla však uvedena na seznamu společností zařazených do vzorku kvůli své malé velikosti. Společnost Silkem proto nemusela předkládat takzvaná mikrodata a tím spíše tyto údaje nebyly ověřovány. Navíc, jelikož prodej dotčeného výrobku společností Silkem ve srovnání se společností MAL je relativně malý, nic nenasvědčuje tomu, že by konsolidace údajů o společnosti Silkem do údajů o společnosti MAL měla nějaký význam.
(12)
Údajné rozlišování mezi vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii je zcela jasně nepodložené, jelikož situace je jiná. Na jedné straně je šetření existence dumpingu obvykle prováděno na úrovni příslušné společnosti, pro kterou musí útvary Komise vypočítat konkrétní dumpingové rozpětí. Dále se musí na skupinu vyvážejících výrobců pohlížet jako na celek, protože jinak hrozí nebezpečí, že by vývoz byl prováděn prostřednictvím té části skupiny, která má nejnižší úroveň cla. Na druhou stranu, cílem šetření o újmě je zjistit, zda výrobní odvětví Unie jako celek utrpělo podstatnou újmu. V tomto případě se předpokládalo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku v rámci tohoto šetření představují veškerou výrobu v Unii, pokud jde o určité ukazatele újmy (mikroekonomické ukazatele). Toto tvrzení se proto zamítá.
(13)
Birac rovněž tvrdil, že Bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL a která dodává tomuto konkrétnímu výrobci v Unii prvotní surovinu (tj. bauxit), by měla rovněž na šetření spolupracovat. V tomto ohledu se připomíná, že tato těžební společnost byla uvedena v odpovědi na dotazník, kterou předložila společnost MAL. Rovněž náklady, spojené se získáváním bauxitu a jeho přeměnou na trihydrát oxidu hlinitého, byly v plném rozsahu oznámeny jako součást nákladů na výrobu, které společnost MAL uvedla. Skupina MAL tudíž zcela splnila požadavky na podání informací stanovené útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Jelikož k těmto otázkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, s konečnou platností se potvrzuje 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DUMPING
5.1 Běžná hodnota
(15)
Je třeba připomenout, že pokud není znám reprezentativní objem domácího prodeje, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(16)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Jelikož neexistují jednotlivé typy dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, použil se vážený průměrný zisk. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(17)
Po poskytnutí prozatímních zjištění Birac předložil připomínky týkající se určení ziskového rozpětí použitého pro početní zjištění běžné hodnoty. Podle názoru skupiny Birac použitá metodologie porušuje čl. 2 odst. 3 základního nařízení, protože v tomto konkrétním případě je výsledek použití ziskového rozpětí nereprezentativního domácího prodeje při početním zjištění běžné hodnoty stejný, jako kdyby byly použity ceny nereprezentativního domácího prodeje. Tvrdí, že takový nekoherentní přístup nemohl být zamýšlen kombinovaným zněním čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Má rovněž za to, že použité ziskové rozpětí není rozumné a proporcionální, zejména ve srovnání s cílovým ziskem, použitým k výpočtu prodeje pod cenou.
(18)
Birac dále tvrdí, že domácí prodej, vzhledem k jeho charakteru, by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a proto by neměl být použit při stanovení běžné hodnoty.
(19)
Pokud jde o první tvrzení, připomíná se, že použitá metoda je v souladu s ustanoveními základního nařízení a judikaturou vycházející z rozhodnutí WTO, podle nichž se při početním zjištění běžné hodnoty musí použít zisk z prodeje v běžném obchodním styku na domácím trhu, i pokud by uvedený prodej nebyl reprezentativní. V tomto konkrétním případě je nutno připomenout, že jelikož byl veškerý domácí prodej ziskový, početní zjištění běžné hodnoty samozřejmě dospělo ke stejnému výsledku, jako kdyby byla běžná hodnota založena na cenách domácího prodeje. Nejdříve je třeba říci, že zisk a údaje o prodejních, správních a režijních nákladech byly založeny na vlastním domácím prodeji společnosti, považovaném za uskutečněný v běžném obchodním styku. Dále je třeba připomenout, že „rozumnost“ nelze posuzovat vůči cílovému zisku, použitému k výpočtu prodeje pod cenou, jelikož uvedený zisk odráží situaci na trhu EU při neexistenci dumpingového dovozu, a nemůže proto být správným měřítkem pro určení zisku, který se má použít v kontextu početního zjištění běžné hodnoty. Tvrzení by proto mělo být zamítnuto.
(20)
Pokud jde o tvrzení, že domácí prodej by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, šetření stanovilo, že údaje a důkazy poskytnuté skupinou Birac představují spolehlivý základ pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení tedy nebylo shledáno opodstatněným a bylo zamítnuto.
(21)
Vzhledem k tomu, že neexistují žádné další námitky týkající se určení běžné hodnoty, metodologie popsaná v 21. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.2 Vývozní cena
(22)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, 27. a 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.3 Srovnání
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, 29. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.4 Dumpingové rozpětí
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění, 30. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ÚJMA
(25)
Od některých výrobců v Unii, dvou uživatelů v EU a jediného bosenského vyvážejícího výrobce byly obdrženy připomínky ke zjištěním týkajícím se újmy.
(26)
Protože už byly argumenty v úplnosti pojednány v prozatímním nařízení, nebudou již v tomto nařízení opakovány.
6.1 Obecné poznámky
(27)
Ze 45. a 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že pojem „výrobní odvětví Unie“ v tomto šetření týká zahrnuje všechny výrobce v Unii. Navíc jsou faktory újmy, na jejichž základě se dospělo ke zjištění o újmě, zpravidla založeny na údajích vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie. Pokud jsou použity údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, je tento fakt určen v oddílu 5.4 prozatímního nařízení tím, že se v něm odkazuje na „makrodata“. Pokud však nebyly k dispozici informace o výrobním odvětví Unie jako celku, byly použity údaje od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. K těmto otázkám nebyly vzneseny žádné připomínky, a prozatímní zjištění se proto definitivně potvrzují.
(28)
V 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení však byl uveden chybný výrok. Správné znění tohoto bodu odůvodnění mělo být: „všichni výrobci v Unii představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie““.
(29)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.2 Spotřeba v Unii
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 35. až 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3 Dovoz z dotčené země
(31)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 39. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4 Situace výrobního odvětví Unie
6.4.1 Ukazatele újmy
(32)
V říjnu 2010 došlo k mimořádné události v jedné továrně jednoho výrobce v Unii, společnosti MAL. Čísla, která společnost předložila, však ukazují, že její dodávky dotčeného výrobku byly v lednu 2011 obnoveny. Z toho jasně vyplývalo, že uvedená mimořádná událost neměla závažný dopad na dodávku na trh EU.
(33)
Birac tvrdil, že výše zmíněná bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL, měla v období šetření zisky, a že by měla Komise upravit výrobní náklady a zisky společnosti MAL při výpočtech hospodářských ukazatelů, protože zisková situace společnosti MAL byla údajně redukována kvůli vysokým ziskům, kterých dosáhla s ní spojená těžební společnost v Bosně a Hercegovině.
(34)
S ohledem na výše uvedené tvrzení se podotýká, že nákup bauxitu od společnosti ve spojení probíhal za běžných tržních podmínek. Tato otázka se řešila během ověření na místě. Jelikož společnost MAL během období šetření kupovala bauxit od společností ve spojení i od společností, které nejsou ve spojení, přibližně za stejné průměrné ceny, byla Komise spokojena se zjištěním, že byl bauxit kupován za běžné tržní ceny. Z toho důvodu nejsou nutné žádné úpravy vývoje ziskovosti společnosti MAL, který byl použit při výpočtu ziskovosti uvedeném v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(35)
Birac rovněž tvrdil, že jelikož si společnost pořizovala některé suroviny přímo ze své výroby hliníku, měla zásadní konkurenční výhodu oproti většině výrobců v Unii a tato skutečnost by měla být zohledněna v rozpětí újmy. Tento argument nelze přijmout. Pokud má společnost konkurenční výhodu, mělo by to obvykle mít účinek na celkový výpočet jejího dumpingu vzhledem k nižším nákladům, a proto i nižší běžné hodnotě. Tento druh konkurenční výhody nemá koncepčně nic společného s rozpětím újmy. Rozpětí újmy zkoumá, zda by nižší clo než je dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(36)
Uživatelé v Unii tvrdili, že prozatímní posouzení Komise ignorovalo kladný vývoj určitých faktorů újmy (ziskovost, peněžní toky a návratnost investic) a že by měly být analyzovány všechny faktory. Uvedený kladný vývoj však je v posouzení újmy kompletně analyzován. Tento vývoj byl zohledněn, nebyl však v tomto případě považován za rozhodující z důvodů, které jsou uvedeny v 52. až 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 44. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5 Závěr ohledně újmy
(38)
V souladu s výše uvedenými skutečnostmi, a protože v tomto ohledu nebyly předloženy žádné další připomínky, závěry uvedené v 65. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(39)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že analýza příčin je nesprávná, jelikož Komise uvedla, že v období šetření (2009) bylo pozorováno dočasné zlepšení některých faktorů újmy. Tento uživatel nesouhlasil s hodnocením provedeným Komisí, že vyšší ziskovost dosažená v období šetření ve srovnání s rokem 2008 byla výsledkem krátkodobého dočasného vývoje, který se v roce 2010 nebude opakovat.
(40)
Pokud jde o výše uvedené podání, podotýká se, že argumenty uvedené strany jsou jednoduše výroky, které nejsou podložené žádnými novými důkazy. Stanovisko Komise je naopak podpořeno informacemi předloženými výrobci v Unii během šetření, a to jak během prozatímní, tak i během konečné fáze. Informace předložené v době předcházející inspekcím na místě tam byly později potvrzeny. Zhoršení ziskového rozpětí po období šetření předpokládané Komisí je rovněž potvrzeno údaji za celý rok 2010, které poskytli dva výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
Birac napadl prozatímní zjištění týkající se dopadu dovozu ze třetích zemí. V analýze Komise v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se však uvádí, že Birac byl jediným hlavním vývozcem na trh EU. Žádný dovoz z jiných zdrojů prakticky neexistoval. Birac v tomto ohledu nepředložil žádné nové důkazy, a jeho tvrzení se proto zamítá.
(42)
Jeden spolupracující uživatel napadl analýzu uvedenou v prozatímním nařízení, která se týkala poklesu spotřeby, a citoval antidumpingové šetření týkající se barevných televizních obrazovek jakožto precedens, pokud jde o pokles poptávky (3). Tvrdil, že v uvedeném šetření vedl pokles poptávky k uzavření řízení. Mezi případem týkajícím se barevných televizních obrazovek a stávajícím šetřením však není žádná paralela. Pokud jde o případ barevných televizních obrazovek, spotřeba dramaticky poklesla, protože byl dotčený výrobek nahrazen jinými výrobky. Ve stávajícím šetření je naopak pokles spotřeby velmi mírný (7 %, jak je uvedeno v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vývoj spotřeby byl dále důkladně probrán v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a dotyčný spolupracující uživatel nebyl schopen poskytnout žádné důkazy, kterými by zjištění Komise vyvrátil. Tato tvrzení se proto zamítají.
(43)
Ve světle shora uvedených skutečností se zjištění uvedená v 70. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dumpingovým dovozem, potvrzují.
8. ZÁJEM UNIE
(44)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že Komise ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení poskytla zavádějící informace týkající se významu nákladů na zeolit pro celkové náklady. Tento uživatel tvrdil zejména, že náklady na zeolit tvoří více než 5 % celkových nákladů, které jsou citovány v uvedeném bodě odůvodnění. V tomto ohledu se podotýká, že tato strana nepředložila žádné nové údaje na podporu svého tvrzení, zatímco zjištění Komise byla založena na ověřených informacích od spolupracujících uživatelů. Podotýká se, že pojem „celkové náklady“ použitý ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnuje veškeré náklady na výrobu plus prodejní, správní a režijní náklady. Zmíněných „5 % méně“ navíc představuje průměr, do kterého jsou společně zahrnuty prací prostředky i změkčovače vody. Nakonec je třeba rovněž vyjasnit, že náklady na zeolit ve změkčovačích vody jsou vyšší než v pracích prostředcích, jeho zdaleka nejdůležitější použití se však týká pracích prostředků. Pokud jde o tohoto určitého spolupracujícího uživatele, představovaly změkčovače vody skutečně pouze malou část obratu jeho navazujících výrobků používajících zeolit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jeden spolupracující uživatel napadl zjištění 102. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že Čína představuje potenciální alternativní zdroj dodávek. S ohledem na uvedené komentáře Komise uznává, že ačkoliv někteří čínští obchodníci vstoupili během období šetření na trh EU, není pravděpodobné, že by se Čína v blízké budoucnosti stala hlavním dodavatelem (viz výše 41. bod odůvodnění). Vzhledem k využití kapacit dotčeného výrobku v Unii Komise i nadále zastává svůj názor, že pokud jde o dotčený výrobek, žádné problémy s dodávkami neexistují. Toto tvrzení se proto zamítá.
(46)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že pokud by byla v důsledku tohoto šetření uložena cla, zvýšily by se náklady na zeolit do té míry, že by se rovněž zvýšila jeho cena ve výrobcích, jako jsou prací prášky a změkčovače vody, což by zvýšilo spotřebitelské ceny. Tento argument vychází z předpokladu, že uživatelé v důsledku antidumpingového cla přenesou zvýšení cen zeolitu dále. Zaprvé je Komise toho názoru, že výrobci v Unii budou mít díky uložení opatření prospěch z větších úspor z rozsahu a ne z toho, že zvýší ceny (viz 108. až 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Nakonec je třeba říci, jak již bylo výše uvedeno, že jen malá část nákladů v rámci celkových nákladů na výrobu navazujících výrobků souvisí se zeolitem, takže jakýkoli důsledek cla, jakkoli nepravděpodobný, by nezpochybnil prozatímní závěr, že proti uložení opatření neexistují žádné nadřazené důvody v zájmu Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(47)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že by mohl při výrobě svých pracích prášků přejít na recept nevyužívající zeolit, což by negativně ovlivnilo výrobce zeolitu v Unii. Výrobci v Unii jsou si vědomi na základě informací ze spisu „k nahlédnutí zúčastněným stranám“, že toto riziko pro jejich podnikání existuje. Neexistují však žádné konkrétní důkazy, na jejichž základě by bylo možné zhodnotit údajný dopad tohoto hypotetického přechodu na jiný recept na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(48)
Výše zmíněné body byly zohledněny v konečné fázi šetření, jeho hlavní závěry však nezměnily. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 93. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. Je tudíž učiněn závěr, že nebyly vzneseny žádné argumenty naznačující, že není v zájmu Unie uložit opatření na základě tohoto šetření.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 114. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
9.2 Konečná opatření
(50)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Byla vypočtena ve výši 28,1 %.
(51)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(52)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením.
11. PODOBA OPATŘENÍ
(53)
Během šetření nabídl bosenský vyvážející výrobce, společnost Alumina d.o.o. Zvornik, spolu s jeho společností ve spojení v Unii, Kauno Tiekimas AB se sídlem v Kaunasu (Litvě), cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Podotýká se, že v nedávné době se Fabrica glinice „Birac“ stala holdingovou společností a Alumina d.o.o., se sídlem ve Zvorniku, zůstala jediným vyvážejícím výrobcem této skupiny.
(54)
Komise nabídku zvážila. Dotčený výrobek je komoditním výrobkem, který se vyskytuje pouze v jednom druhu a v jedné specifikaci, což vylučuje možné riziko cenové kompenzace různými druhy výrobků. Šetření prokázalo, že veškerý vývoz do Unie byl fakturován prostřednictvím společnosti ve spojení v Unii (tj. společnosti Kauno Tiekimas AB v Kaunasu, Litvě). Tato společnost ve spojení prodává rovněž další výrobky vyráběné skupinou Birac. Trh se zeolitem A ve formě prášku je však jasně určen a odběratelé nakupující zeolit A ve formě prášku by přirozeně nekupovali jiné výrobky vyráběné skupinou Birac. Proto byl učiněn závěr, že riziko křížové kompenzace (kupř. prodáváním jiných výrobků stejným zákazníkům) bylo velmi nízké.
(55)
Rozhodnutím 2011/279/EU (4) Komise přijala nabídku cenového závazku od společnosti Alumina d.o.o. Zvornik a její společnosti ve spojení Kauno Tiekimas. Rada uznává, že nabídka cenového závazku odstraňuje účinky dumpingu působícího újmu a v dostatečné míře omezuje riziko obcházení.
(56)
K tomu, aby mohla Komise a celní orgány nadále účinně sledovat, zda společnost Alumina d.o.o. Zvornik a její společnost ve spojení dodržují závazek, jakmile je příslušnému celnímu orgánu předložen požadavek na propuštění zboží do volného oběhu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující přinejmenším prvky uvedené v příloze a prohlášení, stanovené v této příloze, ii) tím, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno buď přímo společností Alumina d.o.o. Zvornik prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo přímo fakturováno společností Kauno Tiekimas prvnímu odběrateli v Unii, který není ve spojení, a iii) tím, že zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(57)
Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká k okamžiku přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.
(58)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno v 56. a 57. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(59)
Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by celní orgány měly bezodkladně uvědomit Komisi, kdykoli zjistí jakékoli skutečnosti poukazující na porušení závazku.
(60)
Z výše uvedených důvodů považuje Komise závazek nabídnutý společností Alumina d.o.o. Zvornik a společností Kauno Tiekimas za přijatelný. Dotčeným společnostem byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na nichž je přijetí závazku založeno.
(61)
V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4 A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 28,1 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu, a na nějž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2011/279/EU, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 za podmínky, že:
a)
zboží je vyráběno, dodáváno a buď fakturováno přímo společností Alumina d.o.o., se sídlem Zvornik, Bosna a Hercegovina, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo je fakturováno přímo společností Kauno Tiekimas AB, se sídlem Kaunas, Litva, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení; a
c)
zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
2. K okamžiku přijetí prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1036/2010 uloženého na dovoz zeolitu A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. května 2011.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 464/2011,
annettu 11 päivänä toukokuuta 2011,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1)
Komissio otti asetuksella (EU) N:o 1036/2010 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuonnissa.
(2)
Menettely pantiin vireille, kun Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ja Zeolite Mira Srl Unipersonale, jäljempänä ’valituksen tekijät’, joiden tuotannot muodostavat huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia zeoliitti A -jauheen kokonaistuotannosta unionissa, jättivät 4 päivänä tammikuuta 2010 valituksen. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.
2. MYÖHEMPI MENETTELY
(3)
Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, useat asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.
(4)
Komissio jatkoi lopullisten päätelmiensä tekoon tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista.
(5)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämiseen tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
(6)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella komissio aikoi suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia.
(7)
Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin huomioon soveltuvin osin.
3. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(8)
Koska näiden kysymysten osalta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 12-15 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
(9)
Edellä esitetty huomioon ottaen tehdään lopullinen päätelmä siitä, että kaikki edellä määritetyt zeoliitti A -jauheen lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
4. OTANTA
(10)
Bosnialainen vientiä harjoittava tuottajaryhmä, jäljempänä ’Birac’, toi uudelleen esiin tutkimuksen alustavassa vaiheessa esittämänsä väitteen siitä, että otoksen ulkopuolelle jätetty unionin tuottaja Silkem d.o.o., jäljempänä ’Silkem’, olisi pitänyt kokonaisuudessaan sisällyttää otokseen valitun unionin tuottajan MAL Magyar Aluminium, jäljempänä ’MAL’, kyselyyn antamaan vastaukseen, sillä nämä kaksi yritystä ovat etuyhteydessä toisiinsa. Birac väitti, että jos tämä poisjättäminen hyväksyttäisiin, syntyisi syrjintää unionin tuottajien ja viejien välillä, sillä jos polkumyyntitutkimuksen kohteina olevissa maissa sijaitsee etuyhteydessä olevia vientiä harjoittavia tuottajia, niiden kaikkien on toimitettava kyselyvastaukset. Lisäksi Birac väitti, että sekä MAL että Silkem olisi pitänyt todeta yhteistyöstä kieltäytyneiksi.
(11)
Näitä väitteitä ei voida hyväksyä. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 kappaleessa esitetyistä syistä katsotaan, että sekä MAL että Silkem ovat toimineet täydessä yhteistyössä tutkimuksessa. On syytä huomata, että Silkem toimitti tietoja otantalomakkeen vastauksessa ja että Silkem otettiin huomioon makroindikaattoreissa. Pienen yrityskoon vuoksi Silkemiä ei kuitenkaan sisällytetty otokseen valittujen yritysten luetteloon. Sen vuoksi Silkemin ei tarvinnut esittää niin kutsuttuja mikrotason tietoja eikä niitä ole siis tarkastettu. Koska Silkem on myynyt tarkasteltavana olevaa tuotetta suhteellisen vähän verrattuna MALin myyntimääriin, Silkemin tietojen yhdistäminen MALin tietoihin ei tiettävästi olisi muuttanut tilannetta.
(12)
Vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien välistä syrjintää koskeva väite on myös selvästi perusteeton, koska kyseessä ovat erilaiset tilanteet. Polkumyynnin olemassaoloa käsittelevä tutkimus suoritetaan yleensä nimenomaan yritysten tasolla, ja komission yksiköiden on laskettava yritysten osalta yrityskohtainen polkumyyntimarginaali. Vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää on tarkasteltava kokonaisuutena, sillä muutoin on vaarana, että vienti ohjautuu ryhmän sen osan kautta, johon sovellettu tulli on alhaisin. Toisaalta vahinkoa koskevan tutkimuksen tavoitteena on tutkia, onko unionin koko tuotannonalalle aiheutunut merkittävää vahinkoa. Tässä tapauksessa katsottiin, että tutkimuksessa otokseen valitut unionin tuottajat edustavat unionin koko tuotantoa tiettyjen vahinkoindikaattoreiden (mikroindikaattoreiden) osalta. Tämän vuoksi väite hylätään.
(13)
Birac väitti lisäksi, että erään MALiin etuyhteydessä olevan bosnialaisen kaivosyrityksen, joka toimittaa kyseiselle unionin tuottajalle jalostamatonta raaka-ainetta (bauksiittia), olisi myös pitänyt toimia yhteistyössä tutkimuksessa. Tämän väitteen osalta todetaan, että kyseinen kaivosyritys sisältyi MALin kyselyvastauksessa olleeseen luetteloon. Bauksiitin hankintaan ja alumiinitrihydraatiksi muuntamiseen liittyvät kustannukset olivat myös kaikilta osin mukana MALin ilmoittamissa tuotantokustannuksissa. Sen vuoksi voidaan katsoa, että MAL-ryhmä noudatti täysin komission yksiköiden asettamia ilmoitusvaatimuksia. Tämän vuoksi väite hylätään.
(14)
Koska näiden kysymysten osalta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 16-20 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan lopullisesti.
5. POLKUMYYNTI
5.1 Normaaliarvo
(15)
On muistettava, että normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, koska kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa.
(16)
Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräisiin, tutkimusajanjaksolla aiheutuneisiin tuotantokustannuksiin kyseisten tuottajien tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä tutkimusajanjakson aikana harjoittaman samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä keskimääräinen voitto painotettuna. Koska tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta ei ole eri tuotetyyppejä, käytettiin painotettua keskimääräistä voittoa. Tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa, ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja laskennallisten normaaliarvojen muodostamiseen.
(17)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen Birac esitti huomautuksia normaaliarvon muodostamisessa käytetyn voittomarginaalin määrittämisestä. Käytetty menetelmä oli Biracin mukaan ristiriidassa perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan kanssa, sillä normaaliarvon laskeminen ei-edustavan kotimarkkinamyynnin voittomarginaalin avulla johtaa tässä nimenomaisessa tapauksessa tarkalleen samaan tulokseen kuin epäedustavan kotimarkkinamyynnin hintoihin pohjautuva laskenta. Birac väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan ja 2 artiklan 6 kohdan yhteinen tarkastelu ei voi johtaa siihen päätelmään, että kyseisten kohtien tarkoituksena olisi näin epäjohdonmukainen lähestymistapa. Lisäksi se totesi, että käytetty voittomarginaali on kohtuuton ja epäsuhteessa verrattuna etenkin alihinnoittelulaskelmissa käytettyyn voittotavoitteeseen.
(18)
Birac väitti myös, että kotimarkkinamyyntiä ei voida sen luonteen vuoksi pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena ja näin ollen sitä ei pitäisi käyttää normaaliarvon määrittämiseen.
(19)
Ensimmäisen väitteen osalta todetaan, että sovellettu menetelmä vastaa perusasetuksen säännöksiä ja WTO:n päätöksiin pohjautuvaa oikeuskäytäntöä, joiden mukaan normaaliarvon muodostamiseen on käytettävä tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen kotimarkkinamyynnin voittoa, vaikka kyseinen myynti ei olisi edustavaa. Koska kotimarkkinamyynti oli kokonaisuudessaan kannattavaa, tässä nimenomaisessa tapauksessa saatiin normaaliarvon laskennassa todellakin sama tulos, kuin jos normaaliarvo olisi perustunut kotimaan myyntihintoihin. Ensinnäkin on syytä huomata, että voittoa ja myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia koskevat tiedot perustuivat yrityksen omaan kotimarkkinamyyntiin, jonka katsottiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Lisäksi on muistettava, että ”kohtuullisuutta” mitattaessa ei voida ottaa lähtökohdaksi alihinnoittelulaskelmissa käytettyä voittotavoitetta, sillä kyseinen voitto vastaa tilannetta, jossa EU:n markkinoilla ei esiinny polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, eikä se näin ollen ole asianmukainen lähtötieto normaaliarvon muodostamisessa käytettävän voiton määrittämistä varten. Tämän vuoksi väite olisi hylättävä.
(20)
Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan kotimarkkinamyyntiä ei olisi pidettävä tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena, tutkimuksessa todettiin, että Biracin toimittamat tiedot ja näyttö olivat luotettava perusta normaaliarvon määrittämiselle. Sen vuoksi väite hylättiin perusteettomana.
(21)
Koska normaaliarvon määrittämisestä ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21-26 kappaleessa selostettu menetelmä.
5.2 Vientihinta
(22)
Koska vientihinnasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27 ja 28 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
5.3 Vertailu
(23)
Koska normaaliarvon ja vientihinnan vertailusta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
5.4 Polkumyyntimarginaali
(24)
Koska polkumyyntimarginaalin määrittämisestä ei tehty muita huomautuksia, jotka muuttaisivat alustavia päätelmiä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 30-32 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
6. VAHINKO
(25)
Vahinkoa koskevista päätelmistä saatiin huomautuksia eräiltä unionin tuottajilta, kahdelta käyttäjältä EU:sta sekä ainoalta bosnialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta.
(26)
Tässä asetuksessa ei toisteta väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käsiteltyjä väitteitä.
6.1 Yleisiä huomioita
(27)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 45 ja 68 kappaleesta ilmenee, että ilmaisu ”unionin tuotannonala” kattaa tässä tutkimuksessa unionin kaikki tuottajat. Lisäksi vahinkoa koskevien päätelmien perustana olevat tekijät pohjautuvat pääsääntöisesti unionin tuotannonalaa koskeviin tietoihin. Kun on käytetty unionin tuotannonalaa koskevia tietoja, kyse on väliaikaista tullia koskevan asetuksen 5.4 jakson mukaisista makrotason tiedoista. Jos unionin toimialasta ei ollut saatavilla kattavia tietoja, käytettiin unionin tuottajista poimitun edustavan otoksen tietoja. Näistä kysymyksistä ei saatu huomautuksia, joten alustavat päätelmät vahvistetaan lopullisesti.
(28)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa oli kuitenkin virheellinen ilmaus. Kappaleen olisi pitänyt kuulua seuraavasti: ”Kaikki unionin tuottajat muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’”.
(29)
Koska muita huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52-56 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
6.2 Unionin kulutus
(30)
Koska huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskeva asetuksen johdanto-osan 35-38 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
6.3 Tuonti asianomaisesta maasta
(31)
Koska huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39-43 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
6.4 Unionin tuotannonalan tilanne
6.4.1 Vahinkoindikaattorit
(32)
Erään unionin tuottajan, MALin, toimipaikassa ilmeni lokakuussa 2010 häiriötilanne. Yrityksen toimittamista luvuista on kuitenkin nähtävissä, että MAL sai tarkasteltavana olevan tuotteen toimitukset entiselle tasolle tammikuuhun 2011 mennessä. Tämä häiriö ei siis selvästikään aiheuttanut vakavia toimitusongelmia EU:n markkinoilla.
(33)
Birac toi esiin, että edellä mainittu MALiin etuyhteydessä oleva bosnialainen kaivosyritys tuotti tutkimusajanjaksolla voittoa ja että komission olisi sen vuoksi oikaistava MALin tuotantokustannuksia ja voittoa taloudellisia indikaattoreita käsittelevässä laskelmassa, koska MALin voitollista tilannetta väitettiin heikennetyn siihen etuyhteydessä olevan Bosnia ja Hertsegovinassa sijaitsevan kaivosyrityksen tehtyä huomattavasti voittoa.
(34)
Edellä mainitun väitteen osalta on huomattava, että etuyhteydessä olevalta yritykseltä tehdyt bauksiittihankinnat toteutettiin tavanomaisin markkinaehdoin. Tätä kysymystä tarkasteltiin paikalla tehdyn tarkastuksen yhteydessä. Koska MAL osti tutkimusajanjaksolla bauksiittia sekä etuyhteydessä olevilta että etuyhteydettömiltä yrityksiltä suunnilleen samoin keskimääräisin hinnoin, komissio oli vakuuttunut siitä, että bauksiittihankinnat oli tehty tavanomaisin markkinaehdoin ja että on tarpeetonta muuttaa niitä MALin kannattavuuslukuja, joita käytettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52 kappaleessa esitettyyn kannattavuuslaskelmaan. Näin ollen väite hylättiin.
(35)
Lisäksi Birac väitti, että sillä oli merkittäviä kilpailuetuja verrattuna useimpiin unionin tuottajiin, koska se sai tiettyjä raaka-aineita suoraan alumiinin tuotannostaan, ja että tämä olisi otettava huomioon vahinkomarginaaleissa. Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Jos jollakin yrityksellä on kilpailuetu, sen pitäisi yleensä olla nähtävissä myös yritystä koskevassa polkumyyntilaskelmassa pienempien kustannusten ja näin ollen myös pienemmän normaaliarvon muodossa. Tämäntyyppisellä kilpailuedulla ei ole käsitteellisesti mitään tekemistä vahinkomarginaalin kanssa. Viimeksi mainitussa on kyse sen arvioimisesta, riittääkö polkumyyntimarginaalia pienempi tulli poistamaan vahingon. Näin ollen väite hylättiin.
(36)
Unionin käyttäjät väittivät, että tiettyjen vahinkotekijöiden myönteinen kehitys oli jätetty huomiotta komission alustavassa arvioinnissa (kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto), ja vaativat kaikkien tekijöiden tutkimista. Mainittu myönteinen kehitys on kuitenkin ollut kaikilta osin tarkastelun kohteena vahingon arvioinnissa. Kehitys otettiin huomioon, mutta sitä ei tässä tapauksessa pidetty ratkaisevana väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52-60 kappaleessa esitetyistä syistä. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(37)
Koska muita huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44-64 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
6.5 Vahinkoa koskevat päätelmät
(38)
Koska muita asiaa koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 65-69 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan näin ollen vahvistaa.
7. SYY-YHTEYS
(39)
Yksi yhteistyössä toiminut käyttäjä väitti, että syy-yhteyttä koskeva tarkastelu on puutteellinen, koska tietyissä vahinkotekijöissä oli komission mukaan nähtävissä väliaikaista kohentumista tutkimusajanjaksolla (2009). Kyseinen käyttäjä ei hyväksynyt komission tekemää arviointia, jonka mukaan parempi kannattavuus vuonna 2009 verrattuna vuoteen 2008 johtui lyhytkestoisista väliaikaisista muutoksista, jotka eivät tulisi toistumaan vuonna 2010.
(40)
Edellä olevan kannanoton yhteydessä on huomattava, että kyseisen osapuolen väitteet ovat yksinomaan toteamuksia, joiden tukena ei ole uutta näyttöä. Komission näkemyksen tukena on sitä vastoin tietoja, joita unionin tuottajat toimittivat sekä alustavassa että lopullisessa tutkimusvaiheessa. Tarkastuskäyntien alla toimitetut tiedot tarkistettiin lisäksi paikan päällä. Kahden unionin tuottajan toimittamat tiedot koko vuodelta 2010 osoittavat lisäksi, että komission ennuste tutkimusajanjakson jälkeisestä voittomarginaalien heikkenemisestä piti paikkansa. Tämän vuoksi väite hylätään.
(41)
Birac kiisti kolmansista maista tulevan tuonnin vaikutuksista tehdyn alustavan päätelmän. Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa (johdanto-osan 77 kappale) komissio kuitenkin arvioi, että Birac oli ainoa huomattava EU:n markkinoille viejä. Muista lähteistä tulevaa tuontia ei käytännössä ollut. Birac ei ole esittänyt asiasta uutta näyttöä, ja siksi sen väite hylätään.
(42)
Yksi yhteistyössä toiminut käyttäjä torjui väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyn analyysin kulutuksen laskusta ja totesi pitävänsä väritelevisioiden katodisädeputkia käsitellyttä polkumyyntitutkimusta (3) ennakkotapauksena kysynnän supistumisen osalta. Väitettiin, että kyseisessä tutkimuksessa kysynnän supistuminen johti menettelyn päättämiseen. Väritelevisioiden katodisädeputkia käsitellyttä tapausta ei voida kuitenkaan rinnastaa tähän tutkimukseen. Ensiksi mainitussa kulutus laski jyrkästi, koska kyseinen tuote korvattiin muilla tuotteilla. Tässä tutkimuksessa kulutus sitä vastoin laski erittäin lievästi (7 prosenttia, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37 ja 38 kappaleessa todetaan). Lisäksi on huomattava, että kulutuksen kehittymistä käsiteltiin myös väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 78-80 kappaleessa, mutta kyseessä oleva yhteistyössä toiminut käyttäjä ei pystynyt esittämään näyttöä komission päätelmien kumoamiseksi. Tämän vuoksi nämä väitteet hylätään.
(43)
Edellä esitetyn perusteella voidaan näin ollen vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 70-92 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli polkumyynnillä tapahtuva tuonti.
8. UNIONIN ETU
(44)
Yksi yhteistyössä toiminut käyttäjä väitti, että komissio on väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleessa esittänyt harhaanjohtavia tietoja siitä, mikä on zeoliitin kustannusten osuus kokonaiskustannuksista. Se väitti erityisesti, että zeoliitin kustannusten osuus kokonaiskustannuksista on suurempi kuin kyseisessä johdanto-osan kappaleessa mainitut 5 prosenttia. On syytä huomata, että kyseinen osapuoli ei toimittanut väitteensä tueksi uusia tietoja, kun taas komission päätelmät perustuivat yhteistyössä toimineilta käyttäjiltä saatuihin tarkastettuihin tietoihin. Todettakoon, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleessa käytetty ilmaisu ”kokonaiskustannukset” käsittää kaikki valmistuskustannukset sekä myyntikustannukset ja yleiset hallintokustannukset. Lisäksi ilmaus ”alle 5 prosenttia” tarkoittaa keskimääräistä osuutta, joka kattaa sekä pyykinpesu- että vedenpehmennysaineet. On myös tarkennettava, että zeoliitin osuus vedenpehmennysaineiden kustannuksista on suurempi kuin sen osuus pyykinpesuaineiden kustannuksista ja että zeoliitin käyttö painottuu kuitenkin selvästi pyykinpesuaineisiin. Kyseisen yhteistyössä toimineen käyttäjän tapauksessa vedenpehmennysaineiden osuus liikevaihdosta oli vähäinen verrattuna sen käyttämien zeoliittia sisältävien jatkojalostustuotteiden liikevaihtoon. Tämän vuoksi väite hylätään.
(45)
Yksi yhteistyössä toiminut käyttäjä kyseenalaisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 102 kappaleessa esitetyn päätelmän siitä, että Kiina on mahdollinen vaihtoehtoinen toimituslähde. Esitetyt kommentit huomioon ottaen komissio toteaa, että vaikka EU:n markkinoille tuli tutkimusajanjakson aikana joitakin kiinalaisia hyödykkeitä, on epätodennäköistä, että Kiinasta tulee lähitulevaisuudessa huomattava toimittaja (ks. edellä 41 kappale). Tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat kapasiteetin käyttöasteet unionissa saavat komissio kuitenkin pysymään kannassaan, jonka mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen suhteen ei ole toimitusongelmia. Tämän vuoksi väite hylätään.
(46)
Yksi yhteistyössä toiminut käyttäjä väitti, että jos tämän tutkimuksen tuloksena määrätään tulleja, zeoliitin kustannukset kasvavat siinä määrin, että kyseisen käyttäjän pyykinpesu- ja vedenpehmennysaineiden hinnat nousisivat ja näin ollen nostaisivat myös kuluttajahintoja. Tämä väite perustuu siihen oletukseen, että käyttäjät siirtävät polkumyyntitullista johtuvat zeoliitin hinnan korotukset eteenpäin. Komissio katsoo ensinnäkin, että unionin tuottajat pikemminkin hyötyisivät toimenpiteistä mittakaavaetujen lisääntymisen perusteella, ei hintoja nostamalla (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 108 ja 111 kappale). Kuten edellä mainitaan, zeoliittiin liittyvien kustannusten osuus jatkojalostustuotteiden kokonaistuotantokustannuksista on pieni, joten tullin sinänsä epätodennäköiset vaikutukset eivät kyseenalaistaisi alustavaa päätelmää, jonka mukaan toimenpiteiden käyttöönotto ei ole ristiriidassa minkään pakottavan unionin etuun liittyvän syyn kanssa. Tämän vuoksi väite hylätään.
(47)
Yksi yhteistyössä toiminut käyttäjä väitti muuttavansa mahdollisesti pyykinpesuaineidensa koostumuksen zeoliitittomaksi, mikä vaikuttaisi kielteisesti unionin zeoliitin tuottajiin. Osapuolten tarkasteltavaksi annetussa avoimessa tapauskansiossa olevien tietojen perusteella unionin tuottajat ovat tietoisia siitä, että niiden liiketoimintaan kohdistuu tällainen riski. Ei ole kuitenkaan konkreettista näyttöä, jonka avulla voitaisiin arvioida tämän hypoteettisen muutoksen väitettyjä vaikutuksia unionin tuotannonalaan. Tämän vuoksi väite hylätään.
(48)
Edellä olevat näkökohdat otettiin huomioon lopullisessa tutkimusvaiheessa, mutta ne eivät muuttaneet tutkimuksen tärkeimpiä päätelmiä. Koska muita huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 93-112 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. Näin ollen päätellään, että ei ole tullut esiin mitään sellaisia väitteitä, jotka osoittaisivat, että on unionin edun vastaista ottaa käyttöön toimenpiteitä tämän tutkimuksen tuloksena.
9. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
9.1 Vahingon korjaava taso
(49)
Koska huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114-116 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
9.2 Lopulliset toimenpiteet
(50)
Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli alhaisimman havaitun polkumyynti- ja vahinkomarginaalin suuruisena alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa tullin olisi suuruudeltaan vastattava todettua polkumyyntiä. Se laskettiin 28,1 prosentin suuruiseksi.
(51)
Bosnia ja Hertsegovinaan sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin olisi edellä mainituin perustein oltava suuruudeltaan 28,1 prosenttia.
10. VÄLIAIKAISEN TULLIN LOPULLINEN KANTAMINEN
(52)
Koska todettu polkumyyntimarginaali on huomattavan suuri ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät tällä asetuksella käyttöön otettavan lopullisen tullin suuruisena.
11. TOIMENPITEIDEN MUOTO
(53)
Bosnialainen vientiä harjoittava tuottaja Alumina d.o.o. Zvornik sekä siihen etuyhteydessä oleva, unionin alueella sijaitseva yritys Kauno Tiekimas AB, jonka sijaintipaikka on Kaunas, Liettua, tarjosivat tutkimuksen aikana hintasitoumusta perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. On huomattava, että Fabrica glinice Biracista tuli hiljattain holdingyhtiö, joten Zvornikissa sijaitseva Alumina d.o.o. on nyt ryhmän ainoa vientiä harjoittava tuottaja.
(54)
Komissio tutki tarjouksen. Tarkasteltavana oleva tuote on hyödyketuote, jota on vain yhtä lajia, minkä vuoksi useisiin tuotelajeihin perustuva hinnantasaus ei voi tulla kyseeseen. Tutkimuksessa ilmeni, että unioniin suuntautuva vienti laskutettiin kokonaisuudessaan unionissa sijaitsevan etuyhteydessä olevan yrityksen (Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Liettua) kautta. Kyseinen etuyhteydessä oleva yritys myy myös muita Birac-ryhmän tuottamia tuotteita. Zeoliitti A -jauheen markkinat ovat kuitenkin selvästi määritellyt, ja zeoliitti A -jauhetta ostavat asiakkaat eivät lähtökohtaisesti ostaisi muita Birac-ryhmän tuottamia tuotteita. Näin ollen pääteltiin, että ristiinkompensointi eli muiden tuotteiden mahdollinen myynti samoille asiakkaille oli erittäin epätodennäköistä.
(55)
Komissio on päätöksellään 2011/279/EU (4) hyväksynyt Alumina d.o.o. Zvornik -yrityksen ja siihen etuyhteydessä olevan Kauno Tiekimas -yrityksen sitoumustarjouksen. Neuvosto toteaa, että tarjottu hintasitoumus poistaa polkumyynnin vahingollisen vaikutuksen ja pienentää riittävästi toimenpiteiden kiertämisen riskiä.
(56)
Jotta komissio ja tulliviranomaiset voivat valvoa tehokkaasti Alumina d.o.o. Zvornik -yrityksen ja siihen etuyhteydessä olevan yrityksen antaman sitoumuksen noudattamista, vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa pyyntöä asianomaiselle tulliviranomaiselle esitettäessä polkumyyntitullista vapautuksen edellytyksenä on, että i) esitetään sitoumuslasku, joka on kauppalasku, johon sisältyvät ainakin liitteessä mainitut tiedot ja ilmoitus; ii) Alumina d.o.o. Zvornik on valmistanut asianomaiset tuontituotteet, lähettänyt ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa ja laskuttanut tätä niistä suoraan, tai Kauno Tiekimas on laskuttanut asianomaisista tuontituotteista suoraan ensimmäistä etuyhteydetöntä asiakasta unionissa; ja iii) tulliviranomaisille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta. Jos edellä esitetyt edellytykset eivät täyty, maksettavaksi tuleva polkumyyntitulli syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä.
(57)
Aina kun komissio peruuttaa rikkomuksen seurauksena sitoumuksen hyväksynnän perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla viitaten kyseiseen tuontitapahtumaan ja ilmoittaen, ettei siihen liittyvä sitoumuslasku ole pätevä, tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä.
(58)
Tuojien pitäisi olla tietoisia siitä, että tullivelka voi syntyä tavanomaisen kaupallisen riskin tavoin vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä, kuten 56 ja 57 kappaleessa kuvataan, vaikka komissio olisikin hyväksynyt sitoumuksen valmistajalta, jolta tuojat ostivat tuotteita suoraan tai välillisesti.
(59)
Tulliviranomaisten olisi perusasetuksen 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti ilmoitettava viipymättä komissiolle kaikista tapauksista, joissa havaitaan viitteitä sitoumuksen rikkomisesta.
(60)
Edellä esitetyistä syistä komissio pitää Alumina d.o.o.:n Zvornik -yrityksen ja Kauno Tiekimas -yrityksen tarjoamaa sitoumusta hyväksyttävänä. Asianomaisille yrityksille on ilmoitettu niistä olennaisista tosiasioista, huomioista ja velvoitteista, joihin hyväksyntä perustuu.
(61)
Jos sitoumusta rikotaan tai se peruutetaan tai jos komissio peruu sitoumuksille antamansa hyväksynnän, neuvoston perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön ottamaa polkumyyntitullia aletaan soveltaa perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla ilman eri toimenpiteitä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen, jota kutsutaan myös zeoliitti NaA -jauheeksi tai zeoliitti 4A -jauheeksi, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2842 10 00 (Taric-koodi 2842100030), tuonnissa.
2. Edellä 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 28,1 prosenttia.
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi ilmoitetut tuontituotteet, joita koskevan kauppalaskun ovat laatineet komission hyväksymän sitoumuksen antaneet, päätöksessä 2011/279/EU luetellut yritykset, vapautetaan 1 artiklalla käyttöön otetusta polkumyyntitullista seuraavin ehdoin:
a)
Alumina d.o.o. Zvornik, Bosnia ja Hertsegovina, on valmistanut asianomaiset tuontituotteet, lähettänyt ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa ja laskuttanut tätä niistä suoraan, tai Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Liettua, on laskuttanut asianomaisista tuontituotteista suoraan ensimmäistä riippumatonta asiakasta unionissa;
b)
tuontituotteiden mukana on sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä tarkoitetut tiedot ja siinä määrätyn ilmoituksen; ja
c)
tulliviranomaisille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta.
2. Tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä,
-
kun 1 kohdassa kuvattujen tuontituotteiden osalta todetaan, että yksi tai useampi kyseisessä kohdassa luetelluista ehdoista ei täyty, tai
-
kun komissio peruuttaa sitoumukselle myönnetyn hyväksynnän perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla asetuksella tai päätöksellä, jossa viitataan tiettyihin liiketoimiin ja ilmoitetaan, että asianomaiset sitoumuslaskut eivät ole päteviä.
3 artikla
Kannetaan lopullisesti Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2842 10 00 (Taric-koodi 2842100030), tuonnissa asetuksella (EU) N:o 1036/2010 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2011.