NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 821/2011
ze dne 16. srpna 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Unie“),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Komise dne 4. prosince 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 22. října 2010 společností Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby vinylacetátu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých je známo, že se jich to týká, a zástupce Spojených států amerických. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
(5)
Komise rozeslala dotazníky čtyřem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Vyplněný dotazník vrátili tři z těchto vyvážejících výrobců. Čtvrtý vyvážející výrobce odmítl v rámci šetření spolupracovat a byl následně informován, že s ním bude zacházeno jako s nespolupracující společností podle článku 18 základního nařízení.
(6)
Komise zaslala dotazníky také žadateli a dalšímu výrobci v Unii uvedenému v podnětu.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení a jichž se toto šetření potenciálně týká, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a uvedli informace v souladu s oznámením o zahájení řízení. Avšak vzhledem k tomu, že se ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásili pouze dva dovozci, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Dva dovozci v Unii řádně vyplnili dotazník a u jednoho z nich byla provedena inspekce na místě.
(8)
Na druhé straně se řada zúčastněných stran přihlásila jako uživatelé. Těmto stranám byl zaslán dotazník určený konkrétně uživatelům. Dotazník vyplnilo dvanáct společností a u dvou z nich byla provedena inspekce na místě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie, a provedla inspekce na místě u těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
Ineos Oxide Ltd, Spojené království
Wacker Chemie AG, Německo
b)
Vyvážející výrobci v dotčené zemi
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Společnosti v dotčené zemi, které nejsou ve spojení
Terminal, Spojené státy [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
d)
Společnosti v Unii, které jsou ve spojení a které ve spojení nejsou
Celanese Chemicals Europe GmbH, Německo
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemsko
Terminal, Unie [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
e)
Společnosti ve spojení, které nejsou v Unii ani ve Spojených státech amerických
Dow Europe GmbH, Švýcarsko
f)
Dovozci
Gantrade Ltd, Spojené království
g)
Uživatelé
Vinavil, Mapei, Itálie
Synthomer, Spojené království
3. Období šetření
(10)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je definován jako vinylacetát pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódu KN 2915 32 00.
(12)
Vinylacetát (dále také „VAM“ nebo „dotčený výrobek“) je komoditní chemikálie získaná z kyseliny octové.
(13)
Vinylacetát má širokou škálu použití. Používá se většinou jako vstupní surovina pro dva navazující výrobky, a to polyvinylacetát a polyvinylalkohol. Tyto navazující výrobky jsou důležitými polymery v různých výrobních odvětvích. Polymery vinylacetátu se běžně používají při výrobě barev, lepidel, nátěrových hmot a pro povrchovou úpravu textilních materiálů.
(14)
Šetření odhalilo, že existuje pouze jeden typ dotčeného výrobku.
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření odhalilo, že vinylacetát vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a vinylacetát vyráběný v dotčené zemi a vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a způsoby použití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují tyto výrobky předběžně za obdobné.
C. DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům příslušných vyvážejících výrobců v dotčené zemi byl reprezentativní, tj. že celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie.
(17)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo tak učiněno zjištěním poměru ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům v období šetření.
(18)
Transakce v rámci domácího prodeje byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v období šetření.
(19)
V případě, že více než 80 % objemu domácího prodeje přesahovalo náklady a vážená průměrná prodejní cena se rovnala váženým průměrným výrobním nákladům nebo byla vyšší, se běžná hodnota vypočítala jako vážený průměr všech cen domácího prodeje bez ohledu na to, zda byly ziskové či nikoliv. Avšak v případě, že objem ziskového prodeje představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje nebo že vážená průměrná prodejní cena byla nižší než vážené průměrné výrobní náklady, byla běžná hodnota vypočtena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje.
2. Vývozní cena
(20)
Z šetření vyplynulo, že vinylacetát byl vyvážen z dotčené země do Unie buď i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení, které se nacházejí v Unii, nebo ii) v případě jednoho vyvážejícího výrobce prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která se nachází mimo Unii.
(21)
V obou případech byly podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen dalšího prodeje prvním nezávislým odběratelům v Unii, přičemž byly náležitě upraveny o všechny náklady vzniklé v období mezi dovozem a dalším prodejem a o zisky.
3. Srovnání
(22)
Běžná hodnota byla porovnána s vývozní cenou příslušných vyvážejících výrobců na základě cen ze závodu.
(23)
Pro účely zajištění spravedlivého porovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byl proveden náležitý odpočet ve formě úprav u rozdílů majících vliv na ceny a cenovou porovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případě, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na manipulaci a skladování, dopravu a pojištění, úvěrových nákladech, rabatech, provizích a dovozním clu.
4. Dumpingové rozpětí
(24)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(25)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozu do Unie, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(26)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ve Spojených státech amerických (nad 90 %) bylo předběžně považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí u všech nespolupracujících vyvážejících výrobců v této zemi na úrovni nejvyššího cla uloženého spolupracujícímu vývozci. Tato záležitost může být následně přehodnocena v závěrečné fázi.
(27)
Na základě výše uvedené metodiky jsou prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tato:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(28)
Podnět podala společnost Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“), výrobce vinylacetátu v Unii, představující významný podíl celkové výroby vinylacetátu v Unii. Zahájení řízení podpořil druhý výrobce v Unii, společnost Wacker GmbH. Podnět tedy podpořili výrobci v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby vinylacetátu výrobním odvětvím Unie. Proto bylo řízení zahájeno podle ustanovení čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(29)
U třetího výrobce působícího v Unii (Celanese Europe GmbH) bylo zjištěno spojení s vyvážejícím výrobcem působícím v dotčené zemi. Podle informací získaných v průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že tento výrobce je zcela pod kontrolou společnosti Celanese Corporation se sídlem v USA, která má rozhodující úlohu v klíčových evropských obchodních operacích, jako je plánování činnosti, kontrola výroby, nákup a prodej.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že postavení společnosti Celanese Europe GmbH v rámci skupiny je takové, že mohlo vyvolat chování odlišné od chování ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Dále se mělo za to, že díky tomuto postavení by mohla být společnost chráněna před negativními důsledky škodlivého dumpingu. Kromě toho by začlenění takovéto společnosti do zjištění o újmě zkreslilo souhrnné údaje o struktuře výrobního odvětví Unie.
(31)
Na základě toho bylo předběžně stanoveno, že by společnost Celanese Europe GmbH měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena.
(32)
Proto výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení tvoří dva výrobci, Ineos Oxide Ltd a Wacker GmbH, představující 100 % výroby v Unii. Dále budou označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(33)
Pro určení toho, zda výrobní odvětví Unie vymezené v 28. a následujících bodech odůvodnění utrpělo podstatnou újmu, bylo zkoumáno, do jaké míry je třeba při analýze zohlednit výrobu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie pro vlastní potřebu.
(34)
Dotčený výrobek totiž prodává výrobní odvětví Unie na a) volném i b) závislém trhu (v rámci téže skupiny společností). Na závislém trhu se dotčený výrobek používá jako surovina pro různé výrobky používané v barvách, lepidlech, nátěrových hmotách atd.
(35)
V této souvislosti je prodej dotčeného výrobku jako suroviny pro další výrobky společnostem ve stejné skupině považován za „použití pro vlastní potřebu“, je-li splněna alespoň jedna z těchto dvou podmínek: i) prodej se neuskutečňuje za tržní ceny nebo ii) odběratel nemá v rámci téže skupiny společností možnost volného výběru dodavatele. V průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že prodej subjektům ve spojení, které nakupují dotčený výrobek jako surovinu na výrobu odlišného výrobku, musí být považován za prodej pro vlastní potřebu; bylo zjištěno, že podle obchodní politiky společností tyto subjekty ve spojení neměly volný výběr dodavatele.
(36)
Tento rozdíl má význam pro analýzu újmy. Bylo zjištěno, že vinylacetát určený pro vlastní potřebu nebyl vystaven přímé hospodářské soutěži s dovozem z dotčené země. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu přímé hospodářské soutěži s tímto dovozem vystavena byla, protože tento prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek, tj. s možností volného výběru dodavatele. To zaručilo rozlišení závislého a volného trhu v rámci analýzy některých ukazatelů újmy.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie vztažením k celé činnosti, tj. včetně použití pro vlastní potřebu výrobního odvětví Unie, výroby, kapacity, využití kapacity, investic, zásob, zaměstnanosti, produktivity, mezd a rozsahu dumpingového rozpětí. Důvodem je skutečnost, že tyto ukazatele jsou ovlivněny bez ohledu na to, zda je výrobek dále použit v rámci společnosti nebo skupiny společností pro účely dalšího zpracování nebo zda je prodán na volném trhu.
(38)
Pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál, byla provedena analýza pouze na úrovni volného trhu, protože skutečnost, že ceny na závislých trzích nejsou reprezentativní z hlediska běžných tržních podmínek, má vliv na spolehlivost těchto ukazatelů.
(39)
Ostatní ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie, a to spotřeba, prodej, podíl na trhu a ceny na trhu Unie, byly analyzovány a hodnoceny hlavně ve vztahu k situaci převládající na volném trhu, zejména tam, kde existují měřitelné tržní podmínky a kde se transakce provádějí za běžných tržních podmínek s možností volného výběru dodavatele.
(40)
U těchto ukazatelů byl však vzat v úvahu také závislý trh a srovnán s údaji pro volný trh, aby bylo možno stanovit, zda situace na závislém trhu mohla pravděpodobně změnit zjištění vyplývající z analýzy samotného volného trhu.
3. Spotřeba v Unii
(41)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě součtu celkového objemu dovozu vinylacetátu podle údajů Eurostatu, zkontrolovaných porovnáním s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci o dovozu z dotčené země, a celkového objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem působícím v Unii na trhu Unie.
(42)
S ohledem na malý počet dodavatelů a potřebu chránit důvěrné obchodní údaje podle článku 19 základního nařízení je vývoj spotřeby uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
90
87
99
Závislý trh
100
96
100
104
Volný trh
100
88
82
97
(43)
V posuzovaném období spotřeba mírně klesla, a to o 1 % na celkovém trhu Unie a o 3 % na volném trhu. Naopak 4% nárůst byl ve stejném období zaznamenán na závislém trhu.
4. Dovoz z dotčené země
4.1. Objem a podíl na trhu
(44)
Vývoj dovozu z dotčené země z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Tabulka 2
Dovoz ze Spojených států amerických
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Zdroj: Eurostat a informace získané od zúčastněných stran na základě vyplněného dotazníku.
(45)
V průběhu posuzovaného období se dovoz na celkový (závislý a volný) trh Unie z dotčené země zvýšil o 48 %. V důsledku toho došlo ve stejném období ke zvýšení podílu na trhu o 49 %. Podíl na volném trhu se zvýšil o 52 %.
4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(46)
Průměrné ceny dovozu z dotčené země se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu ze Spojených států amerických
Dovozní ceny (EUR/mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Zdroj: Eurostat
(47)
V období šetření došlo sice k mírnému nárůstu, ale celkové průměrné dovozní ceny z dotčené země v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesly o 26 %.
(48)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi průměrnými cenami výrobního odvětví Unie účtovanými na volném trhu a průměrnými dovozními cenami z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(49)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v USA po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF s dodáním na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(50)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dotčený výrobek dovezený od všech spolupracujících vývozců v Unii prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Na základě ověřených údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci průměrná úroveň cenového podbízení, vyjádřená jako procento cen výrobního odvětví Unie, činila 17,9 %. Tato úroveň cenového podbízení se vyskytovala v kombinaci s nepříznivým vývojem cen a podstatným snížením cen.
5. Dovoz z ostatních třetích zemí
(51)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu z ostatních třetích zemí.
Tabulka 4
Objem dovozu z ostatních třetích zemí
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saúdská Arábie
0
0
0
73 156
Ostatní
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Zdroj: Eurostat
(52)
Na počátku posuzovaného období dovoz z dotčené země konkuroval ostatním zemím, včetně Tchaj-wanu, Ukrajiny a Ruska. Na konci posuzovaného období se dovoz z těchto tradičních zdrojů snížil téměř na nulu.
(53)
Nová vyvážející země, Saúdská Arábie, která vstoupila na trh Unie v průběhu období šetření, vyvezla v období šetření přibližně 73 000 tun. Dopad tohoto vývoje na výrobní odvětví Unie je uveden v 91. a následujících bodech odůvodnění.
6. Situace ve výrobním odvětví Unie
6.1. Obecně
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie hodnocení všech hospodářských činitelů a ukazatelů týkajících se stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(55)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpětí), jakož i mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení bylo založeno na informacích vycházejících z ověřených dotazníků předložených výrobním odvětvím Unie.
(56)
Je nutno podotknout, že žadatel zřídil svá výrobní zařízení až během roku 2007; v důsledku toho nebylo možno získat pro rok 2007 údaje o některých ukazatelích újmy (o ziskovosti, mzdách, investicích, návratnosti investic, peněžním toku). Proto se u těchto ukazatelů analýza týká období od roku 2008 do období šetření. U zbývajících ukazatelů jsou údaje pro rok 2007 k dispozici. Jejich analýza se tedy týká celého posuzovaného období (od roku 2007 do období šetření).
(57)
Žadatel se zcela zaměřuje na dodávání dotčeného výrobku na volný trh, zatímco druhý výrobce v Unii je zaměřen hlavně na závislý trh a pouze malý zlomek je určen pro volný trh. S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy většinou pocházejí pouze ze dvou zdrojů, z nichž jeden je zaměřen hlavně na závislý trh, a vzhledem k tomu, že se ukázalo, že je třeba u řady ukazatelů újmy rozlišovat mezi celkovým a volným trhem, musely být údaje týkající se výrobního odvětví Unie indexovány v zájmu zachování důvěrnosti informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Níže uvedená tabulka uvádí vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity celého výrobního odvětví Unie:
Tabulka 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Výroba celkem
100
105
102
92
Výrobní kapacita celkem
100
121
126
143
Využití kapacity celkem
100
87
81
64
(59)
Jak ukazuje tabulka výše, v průběhu posuzovaného období se celková výroba v Unii snížila o 8 %.
(60)
Výrobní kapacita se ve stejném období zvýšila o 43 %. K tomuto nárůstu kapacity však nedošlo v důsledku zavedení nových výrobních linek, ale díky účinnějšímu využití stávající kapacity.
(61)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. snížení objemu výroby a zvýšení výrobní kapacity ve stejném období, vedla k významnému poklesu využití kapacity o 36 % v průběhu posuzovaného období.
6.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(62)
Údaje v tabulce níže představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie rozdělené mezi celkový, závislý a volný trh.
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
99
96
88
Podíl na trhu (%)
100
110
111
88
Prodej na závislém trhu
100
111
109
113
Podíl na trhu (%)
100
115
108
109
Prodej na volném trhu
100
89
86
67
Podíl na trhu (%)
100
102
104
69
(63)
Celkový objem prodeje se v posuzovaném období snížil o 12 %. Tento pokles byl ještě strmější na volném trhu, kde došlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření ke snížení o 33 %. Opačný vývoj zaznamenal závislý trh, kde se objem prodeje ve stejném období zvýšil o 13 %.
(64)
Pokles objemu prodeje se odrazil na podílu na trhu, který se snížil mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 11 % u celkového trhu a o 31 % u volného trhu. Závislý trh opět zaznamenal opačný vývoj a vykázal v průběhu téhož období nárůst o 9 %.
6.2.3. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 7
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
96
98
100
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
109
104
92
Roční mzdy celkem
0
100
95
88
(65)
Celková zaměstnanost zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření stabilní. Je třeba poznamenat, že výroba vinylacetátu není náročná na práci, a údaje o zaměstnanosti nejsou proto úzce vázány na údaje o výrobě. Zaměstnanost tedy v tomto výrobním odvětví není významným ukazatelem.
(66)
V průběhu posuzovaného období se mezi rokem 2007 a obdobím šetření celková produktivita na jednoho zaměstnance snížila o 8 %. K tomu došlo po snížení výroby a zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno v 58. a následujících bodech odůvodnění.
6.2.4. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(67)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí byla vyšší než minimální. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Obecné poznámky
(68)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je stanoveno v 28. a následujících bodech odůvodnění.
(69)
Z výše uvedených ukazatelů muselo být posouzení ziskovosti, mezd, investic, návratnosti investic a peněžního toku zaměřeno na volný trh, což znamená, že odráží hlavně údaje poskytnuté žadatelem. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohl být vývoj ukazatelů zisku a peněžního toku uveden v indexované podobě z důvodu zachování důvěrnosti informací.
(70)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 56. bodě odůvodnění, nemohl žadatel poskytnout údaje týkající se určitých ukazatelů újmy pro rok 2007; proto byla analýza těchto ukazatelů provedena pro období od roku 2008 do období šetření.
6.3.2. Zásoby
(71)
Údaje níže představují vývoj zásob výrobního odvětví Unie během každého dotčeného období:
Tabulka 8
Zásoby
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby celkem
100
86
49
69
(72)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 31 %. Tento ukazatel však nelze považovat v tomto výrobním odvětví za významný, neboť výrobci vinylacetátu vyrábějí na objednávku a většinou udržují omezené zásoby. Zásoby v podstatě pokrývají pouze několikatýdenní spotřebu.
6.3.3. Prodejní ceny
(73)
Níže uvedená tabulka představuje vývoj cen výrobního odvětví Unie na celkovém, závislém a volném trhu.
Tabulka 9
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena na celkovém trhu
100
107
74
84
Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu
100
115
82
92
Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu
100
102
69
77
(74)
V posuzovaném období se prodejní ceny u celkového trhu Unie snížily o 16 %. Prodejní ceny klesly na obou trzích, i když na volném trhu byl pokles výraznější (-23 %) než na závislém trhu (-8 %).
6.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice
(75)
Ziskovost obdobného výrobku na volném trhu byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.
(76)
Ziskovost na volném trhu se v průběhu posuzovaného období snížila. V průběhu období šetření byly každý měsíc vykazovány ztráty. To bylo důsledkem silného poklesu objemu prodeje i prodejních cen.
(77)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především zdokonalování a udržování výrobní technologie a procesu v zájmu zvýšení efektivnosti.
Tabulka 10
Investice
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
není k dispozici
100
129
127
(78)
Investice se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 27 %.
(79)
Navzdory zvýšení investic návratnost investic ve vztahu k dotčenému výrobku nedosáhla očekávané úrovně a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesla.
(80)
Snížení bylo patrné mezi rokem 2008 a obdobím šetření též u peněžního toku, což ukazuje na stále menší schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost a následně na oslabování finanční situace výrobního odvětví Unie.
(81)
Zvyšováním investic tedy výrobní odvětví stále ukazovalo schopnost získat kapitál, nicméně tato schopnost je omezována klesajícím prodejem a rostoucími obtížemi při vytváření peněžního toku.
7. Závěr o újmě
(82)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukazuje klesající vývoj u všech hlavních ukazatelů újmy. Na rozdíl od poměrně stálé spotřeby klesla v posuzovaném období celková výroba o 8 %. Během téhož období ztratilo výrobní odvětví Unie 11 % podílu na celkovém trhu a 33 % podílu na volném trhu. Využití kapacity se snížilo o 36 %. Během stejného období se dovoz z dotčené země zvýšil o 48 %.
(83)
Během posuzovaného období se celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 12 %. Výraznější klesající vývoj v objemu prodeje lze pozorovat u vývoje týkajícího se volného trhu, kde v posuzovaném období došlo k poklesu o 33 %.
(84)
Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie byl doprovázen celkovým snížením cen o 16 %. Stejně jako v případě objemu prodeje byla situace ještě horší na volném trhu, kde bylo zaznamenáno snížení cen o 23 %. Ztráta objemu prodeje spolu se snížením cen měla dopad na úroveň zisku a vedla ke ztrátám v každém měsíci období šetření.
(85)
Jedinými ukazateli vykazujícími pozitivní vývoj byly investice, které se zvýšily o 27 %, a schopnost získat kapitál. Investice však nedosáhly očekávané návratnosti a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesly.
(86)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření potvrdilo, že pokud bude tato situace pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření rozsáhlejší výrobu vinylacetátu určeného pro volný trh.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z USA
2.1. Obecně
(89)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu od roku 2007 do období šetření a souběžnou ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu v tomtéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé cenové účinky dumpingového dovozu, který se neustále cenově podbízel cenám výrobního odvětví Unie a v důsledku toho snižoval jeho ziskovost.
(90)
Některé strany tvrdily, že zvýšení dovozu pouze nahrazovalo dovoz zajišťovaný dříve jinými dovážejícími zeměmi a/ nebo pokrývalo zvýšenou poptávku na trhu EU. Avšak údaje o dovozu (viz tabulka 2) ani o spotřebě (viz tabulka 1) toto tvrzení nepotvrzují. V této souvislosti se připomíná, jak vyplývá z 43. bodu odůvodnění, že spotřeba byla relativně stabilní a dokonce se v posuzovaném období mírně snížila, zatímco dovoz z USA se zvýšil o 48 %.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dopad dovozu z jiných třetích zemí
3.1.1. Dopad dovozu ze Saúdské Arábie
(91)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy výrobního odvětví Unie je dovoz VAM ze Saúdské Arábie.
(92)
Saúdská Arábie je, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění výše, skutečně po USA druhým největším vývozcem VAM do Unie. Dovoz ze Saúdské Arábie na trh Unie byl zahájen až v průběhu období šetření.
(93)
Údaje Eurostatu uvedené níže v tabulce 11 ukazují ceny dovozu ze Saúdské Arábie a ostatních třetích zemí.
Tabulka 11
Prodejní ceny vývozu z ostatních třetích zemí
EUR/mt
2007
2008
2009
OŠ
Saúdská Arábie
není k dispozici
není k dispozici
není k dispozici
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Ostatní
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabulka ukazuje, že průměrná cena dovozu ze Saúdské Arábie ve výši 636 EUR byla srovnatelná s cenami dovozu z ostatních třetích zemí, které byly průměrně ve výši 633 EUR, ale o 11 % vyšší než průměrná cena dovozu z USA ve výši 573 EUR.
(95)
Skutečnost, že dovozci ze Saúdské Arábie působí ve stejném cenovém segmentu jako ostatní dovozci, který je cenově významně odlišný od vývozu z USA, ukazuje, že se vyvážející výrobci ze Saúdské Arábie chovají odlišně od USA z hlediska stanovení cen a z hlediska možného dopadu na výrobce v Unii.
(96)
Na tomto základě lze učinit předběžný závěr, že dovoz ze Saúdské Arábie nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno snižující se spotřebě. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že klesající vývoj v průměrných prodejních cenách byl způsoben celosvětovou hospodářskou krizí.
(98)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že během hospodářské krize utrpěli vážné ztráty všichni výrobci petrochemických produktů, včetně výrobců VAM, a proto by neměly být ztráty, které utrpělo výrobní odvětví Unie, připisovány dumpingovému dovozu z dotčené země.
(99)
Avšak současné šetření, jak je uvedeno v 41. až 43. bodě odůvodnění, ukázalo, že snížení spotřeby v Unii na volném trhu bylo v průběhu posuzovaného období zanedbatelné. Proto dopad hospodářské krize nemůže být z hlediska snížení spotřeby důvodem prudkého poklesu objemu prodeje, jak je uvedeno v 62. až 64. bodě odůvodnění.
(100)
Analýza údajů o ziskovosti volného trhu výrobního odvětví Unie odhalila, že odvětví VAM utrpělo ztráty zejména ve srovnání s ostatními vyráběnými podobnými chemickými výrobky. Kromě toho, ziskovost těchto ostatních výrobků se po krizi obnovila, kdežto v případě VAM se nadále zhoršovala. To vede k předběžnému závěru, že ačkoli je velmi pravděpodobné, že odvětví VAM bylo postiženo hospodářskou krizí, mělo by být odlišeno od ostatních odvětví petrochemické výroby z důvodu neustálých ztrát vykazovaných žadatelem, které pokračovaly i po krizi, což bylo v přímé souvislosti s levným dovozem z USA. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(101)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit předběžný závěr, že hospodářská krize nepřispěla k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do té míry, že by byla narušena příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
3.3. Újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil
(102)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že žadatel přispěl ke své nepříznivé situaci tím, že si obstaral během hospodářského poklesu další výrobní kapacity. Snížení prodeje a zisku bylo tedy údajně způsobeno kombinací hospodářského poklesu a špatného obchodního rozhodnutí ze strany žadatele.
(103)
Několik zúčastněných stran dále tvrdilo, že hlavní příčinou újmy je technologie používaná v závodě žadatele. V průběhu posuzovaného období došlo u žadatele několikrát k přerušení výroby a případům vyšší moci a bylo požadováno, aby bylo snížení prodeje žadatele přičteno četným případům zastavení výroby a nikoli dumpingovému dovozu z USA. Podobné argumenty byly vzneseny ohledně ziskovosti žadatele.
(104)
Pokud jde o tvrzení, že žadatel neměl rozšiřovat výrobní kapacitu v průběhu celosvětového hospodářského poklesu, je třeba připomenout, že si žadatel neobstaral žádné nové kapacity, ale pouze rozšířil svoji výrobní kapacitu prostřednictvím optimalizace stávajících procesů. To je třeba pokládat za smysluplné obchodní rozhodnutí na trhu, kde je celková spotřeba stabilní, ale klesá prodej z důvodu konkurence levného dovozu. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(105)
Pokud jde o tvrzení, že újmu žadateli způsobily hlavně výpadky způsobené technickými problémy žadatele, ukázalo šetření, že proces výroby VAM vyžaduje cyklickou údržbu a odstávky závodu v pravidelných, plánovaných intervalech. Proto tři z pěti případů zastavení výroby musí být považovány za součást pravidelného provozu závodu na výrobu VAM.
(106)
Dále bylo zjištěno, že všechna tři plánovaná přerušení výroby byla na základě záměrného rozhodnutí žadatele zastavit výrobu v době, kdy byl cenový tlak způsobený dumpingovým dovozem tak silný, že žadatel nebyl schopen uskutečňovat dodávky při udržitelných cenových hladinách. V průběhu těchto přerušení výroby měl žadatel dostatek zásob pro dodávky poptávaných nízkých objemů, které byly buď smluvně dojednány nebo získány prostřednictvím spotového prodeje. Kromě toho snižující se zásoby, jak je uvedeno v 72. bodě odůvodnění, potvrzují, že v průběhu posuzovaného období byly dodávky stále uskutečňovány.
(107)
Na tomto základě bylo zjištěno, že celkový dopad výpadků výroby u žadatele nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost. Proto argumenty vznesené zúčastněnými stranami ohledně újmy, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, byly zamítnuty.
3.4. Přístup k surovinám: Přirozená konkurenční výhoda výrobců v dotčené zemi
(108)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spíše než dumpingový dovoz by měla být za jeden z hlavních zdrojů problémů žadatele považována jeho závislost na externích zdrojích surovin. Dále se vyskytla tvrzení, že vývozci v USA mají přirozenou konkurenční výhodu, neboť mají přístup k levnějším surovinám, tj. ethylenu a kyselině octové.
(109)
Z hlediska údajných problémů ohledně zdrojů surovin dostupných žadateli nelze vznesený argument podpořit, neboť bylo zjištěno, že žadatel také těží z výhody preferenčních kanálů, materiálů dodávaných ze závodu jeho dodavatele v místě i ze sesterské společnosti. Ceny hlavních surovin byly tedy srovnatelné s cenami na trhu v dotčené zemi.
(110)
Z toho vyplývá, že i když ceny hlavní suroviny používané pro výrobu VAM byly obecně možná skutečně nižší v USA než na trhu Unie, nemělo to dopad na náklady žadatele.
(111)
Skutečnost, že rozdíl v ceně surovin mohl mít pouze částečný dopad na problémy žadatele, byla dále podpořena faktem, že významně lepší údaje o ziskovosti byly zaznamenány u ostatních výrobků žadatele, které obsahovaly stejné suroviny.
(112)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že dopad cen surovin nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(113)
Byl tedy učiněn závěr, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA. Analyzovány byly i další možné příčiny újmy, tj. dopad dovozu z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, přirozená konkurenční výhoda vyvážejících výrobců týkající se suroviny a újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, a žádná z nich neměla takový dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(114)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(115)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie je působena podstatná újma z důvodu účinků dumpingového dovozu, který se podbízí jeho cenám, jak je podrobně uvedeno v 48. a následujících bodech odůvodnění.
(116)
Výrobní odvětví Unie investuje do zvýšení své efektivnosti a postupně racionalizuje svůj výrobní proces. Lze očekávat, že opatření by zabránila další nekalé konkurenci ze strany dumpingového, levného dovozu, a tedy umožnila zlepšení situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Na druhé straně, pokud by opatření nebyla uložena, nebude současná finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie, jak je analyzováno v současném šetření v 54. a následujících bodech odůvodnění, dostatečně silná, aby odolala dalšímu tlaku ze strany dumpingového dovozu. V důsledku toho by pravděpodobně došlo k přerušení nebo významnému snížení výroby výrobního odvětví Unie pro volný trh.
(118)
Vzhledem k výše uvedené analýze se předpokládá, že by výrobní odvětví Unie z uložení prozatímních opatření mělo prospěch.
2. Zájem dovozců
(119)
Komise zaslala dotazníky dvěma známým dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(120)
Šetření ukázalo, že významný podíl celkového obratu jednoho z nich se týká dotčeného výrobku.
(121)
Byl analyzován dopad cel na ziskovost dovozce. Analýza ukázala, že zisk a přirážka k ceně jeho dovozu jsou v takové výši, že uložení opatření by skutečně mohlo vést ke snížení jeho ziskovosti. Z hlediska nákladů je tedy zřejmé, že pokud by byla opatření uložena, měla by se vší pravděpodobností dopad na podnikání dovozce. Nicméně, dovozce potvrdil, že by byl schopen převést alespoň část zvýšení nákladů na své odběratele s ohledem na současnou situaci na trhu, kde se očekává, že poptávka zůstane stabilní. Navíc šetření odhalilo, že dovozce může přejít na odebírání výrobku od výrobců, kteří nepodléhají clu, například od vývozců z Tchaj-wanu nebo výrobců v Unii.
(122)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje závěr, že vliv uložení opatření na dovozce by byl omezený.
3. Zájem uživatelů
(123)
Uživatelé projevili o tento případ velký zájem. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů. Dva z těchto uživatelů byli ověřeni na základě jejich objemu dovozu z dotčené země. Tyto společnosti jsou rozmístěny po celé Unii a působí v odvětví průmyslových aplikací, například nátěrových hmot, barev a lepidel.
(124)
Podle údajů Eurostatu tvoří dovoz spolupracujících uživatelů zhruba jednu třetinu celkového dovozu z USA. Šetření ukázalo, že spolupracující uživatelé nakupují 30 % VAM z USA a 57 % v EU.
(125)
Šetření ukázalo, že VAM představoval v průměru zhruba jednu třetinu výrobních nákladů dvou ověřovaných uživatelů.
(126)
Někteří uživatelé tvrdili, že uložení opatření by zvýšilo jejich výrobní náklady a že by bylo obtížné převést toto zvýšení nákladů na jejich odběratele z důvodu ostré cenové konkurence na trhu. Tento problém může mít údajně za následek snížení podílu uživatelů na trhu ve prospěch jejich konkurentů vně Unie, nebo změnu jejich současného výrobní procesu na jiné procesy, které nezahrnují dotčený výrobek. Konečným důsledkem opatření by údajně bylo významné snížení ziskového rozpětí uživatelů.
(127)
Dva z těchto uživatelů tvrdili, že snížené ziskové rozpětí by vedlo ke snížení investic do jejich výroby a mělo by tedy dopad na zaměstnanost.
(128)
Pokud jde o tvrzení týkající se snížení ziskového rozpětí, s ohledem na dobrou úroveň ziskovosti uživatelů se předpokládá, že kdyby uživatelé nebyli schopni převést zvýšení nákladů na své odběratele, uložení cla by pouze mírně snížilo jejich ziskové rozpětí. Proto by investice do výroby nebyly pravděpodobně narušeny a nepříznivý dopad na zaměstnanost by byl nevýznamný. Na základě výše uvedených skutečností se dané tvrzení zamítá.
(129)
Pokud jde o tvrzení, že by opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku poškodila konkurenceschopnost uživatelů v Unii, neboť by zvýšila jejich výrobní náklady a zvýhodňovala dovoz navazujících výrobků z jiných třetích zemí, se připomíná, že cílem cla není zastavit dovoz a že úroveň opatření nebude bránit uživatelům v dovozu z USA. Účelem antidumpingového cla je obnovit spravedlivé podmínky na trhu Unie pro dotčený výrobek. Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na to, že pouze jedna třetina spotřeby VAM ze strany uživatelů pochází z USA, se dané tvrzení zamítá.
(130)
Kromě výše uvedeného je třeba také zdůraznit, že mnoho uživatelů uvádělo, že vzhledem k omezenému počtu zdrojů VAM je dostatečná nabídka VAM pocházejícího z Unie prioritou. V tomto ohledu se připomíná, že šetření ukázalo, že je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie prakticky přeruší dodávky VAM určeného pro volný trh, pokud nebudou opatření uložena. Z hlediska různorodosti nabídky by tak uložení opatření bylo také v zájmu uživatelů v Unii.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že veškeré negativní dopady opatření na uživatele by byly omezené.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(132)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie nelze učinit jednoznačný závěr, že by uložení prozatímních opatření na dovoz vinylacetátu pocházejícího z USA nebylo v zájmu Unie.
G. NÁVRH POZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být uložena antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(135)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu v dané oblasti přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii.
(136)
Proto byla úroveň pro odstranění újmy vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena na základě součtu cílového ziskového rozpětí a výrobních nákladů výrobního odvětví Unie. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno ve výši 9,9 %. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno odkazem na ziskovost na základě průměrného výnosu (měřeného jako EBITDA/tržby), který petrochemické společnosti působící v odvětví podobném odvětví VAM vytvořily v období 2007-2009.
(137)
Výsledná rozpětí cenového podbízení jsou přes 30 %.
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedeného a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by tedy měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(139)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících ze Spojených států amerických a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(140)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Komise v případě potřeby nařízení po konzultaci s poradním výborem odpovídajícím způsobem pozmění aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(141)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie, předběžně stanoveny takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazby prozatímního cla
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(142)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou předběžná a za účelem konečného zjištění mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu, v současnosti kódu KN 2915 32 00, pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. srpna 2011.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 821/2011,
annettu 16 päivänä elokuuta 2011,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan vinyyliasetaatin tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin, jäljempänä ’unioni’, toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Vireillepano
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä joulukuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella (2) polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan vinyyliasetaatin tuonnissa unioniin.
(2)
Menettely pantiin vireille, kun Ineos Oxide Ltd, jäljempänä ’valituksen tekijä’, jonka tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia vinyyliasetaatin kokonaistuotannosta unionissa, teki valituksen 22 päivänä lokakuuta 2010. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta aineellisesta vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn vireille panemiseksi.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijälle, muille tiedossa olleille unionin tuottajille, asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Yhdysvaltojen edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Komissio lähetti kyselylomakkeet neljälle tiedossa olleelle asianomaisen maan vientiä harjoittavalle tuottajalle. Kolme näistä tuottajista toimitti vastaukset lomakkeeseen. Neljäs vientiä harjoittava tuottaja kieltäytyi toimimasta yhteistyössä tutkimuksessa, ja sille ilmoitettiin, että sitä käsitellään perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti yhteistyöstä kieltäytyneenä yrityksenä.
(6)
Komissio lähetti kyselylomakkeet myös valituksen tekijälle ja toiselle valituksessa mainitulle unionin tuottajalle.
(7)
Koska tutkimuksessa on mahdollisesti osallisena suuri määrä etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Koska kuitenkin vain kaksi tuojaa ilmoittautui vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, päätettiin, että otanta ei ole tarpeen. Kaksi unionin tuojaa täytti kyselylomakkeen, ja niistä toisen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti.
(8)
Toisaalta käyttäjiksi ilmoittautui useita osapuolia. Näille osapuolille lähetettiin erityisesti käyttäjille suunnattu kyselylomake. Kyselylomakkeeseen vastasi 12 yritystä, ja niistä kahden toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti.
(9)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:
(a)
Unionin tuottajat
Ineos Oxide Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta
Wacker Chemie AG, Saksa
(b)
Asianomaisen maan vientiä harjoittavat tuottajat
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Asianomaisen maan etuyhteydettömät yritykset
Terminal, Yhdysvallat [osapuolen nimi ja tarkka sijainti luottamuksellisia]
(d)
Etuyhteydessä olevat ja etuyhteydettömät yritykset unionissa
Celanese Chemicals Europe GmbH, Saksa
Lyondell Chemie Nederland B.V., Alankomaat
Terminal, unioni [osapuolen nimi ja tarkka sijainti luottamuksellisia]
(e)
Etuyhteydessä olevat yritykset, jotka eivät sijaitse unionissa eivätkä Yhdysvalloissa
Dow Europe GmbH, Sveitsi
(f)
Maahantuojat
Gantrade Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta
(g)
Käyttäjät
Vinavil, Mapei, Italia
Synthomer, Yhdistynyt kuningaskunta.
3. Tutkimusajanjakso
(10)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2009 ja 30 päivän syyskuuta 2010 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2007 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(11)
Tarkasteltavana oleva tuote on Yhdysvalloista peräisin oleva vinyyliasetaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 2915 32 00.
(12)
Vinyyliasetaatti, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, on etikkahaposta johdettu yleisesti myynnissä oleva kemikaali.
(13)
Vinyyliasetaatilla on useita käyttötarkoituksia. Suurin osa tuotetusta vinyyliasetaatista käytetään tuotantopanoksena kahden jatkojalostustuotteen, polyvinyyliasetaatin ja polyvinyylialkoholin, tuotannossa. Nämä jatkojalostustuotteet ovat merkittäviä polymeerejä useilla tuotannonaloilla. Vinyyliasetaattipolymeerejä käytetään yleisesti maalien, liimojen, pinnoitteiden ja tekstiilien viimeistelyaineiden tuotannossa.
(14)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevaa tuotetta on olemassa vain yhden lajista.
2. Samankaltainen tuote
(15)
Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä vinyyliasetaatilla ja asianomaisessa maassa tuotetulla ja unioniin viedyllä vinyyliasetaatilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Normaaliarvo
(16)
Normaaliarvon määrittämiseksi tutkittiin ensin, oliko asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille ollut perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti edustavaa, eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärän osuus vähintään 5 prosenttia niiden tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä unioniin.
(17)
Komissio tutki tämän jälkeen, voitiinko kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus tutkimusajanjaksolla.
(18)
Kotimarkkinoiden myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tämän vuoksi määritettiin kotimarkkinoiden tuotantokustannukset tutkimusajanjakson aikana.
(19)
Tapauksissa, joissa yli 80 prosenttia kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui kustannukset ylittävillä hinnoilla ja myyntihintojen painotettu keskiarvo oli vähintään sama kuin tuotantokustannusten painotettu keskiarvo, normaaliarvo laskettiin kaikessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona, riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei. Tapauksissa, joissa kannattavan myynnin määrä oli enintään 80 prosenttia kokonaismyynnin määrästä tai myyntihintojen painotettu keskiarvo oli alle tuotantokustannusten painotetun keskiarvon, normaaliarvo laskettiin vain kannattavan kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona.
2. Vientihinta
(20)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että vinyyliasetaattia vientiin asianomaisesta maasta unioniin joko i) unionissa sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden kautta tai ii) yhden vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa unionin ulkopuolella sijaitsevan etuyhteydessä olevan kauppayhtiön kautta.
(21)
Molemmissa tapauksissa vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti ensimmäisiltä riippumattomilta asiakkailta unionissa veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella; hintoja oikaistiin asianmukaisesti kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi.
3. Vertailu
(22)
Vientiä harjoittaville tuottajille määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(23)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin käsittely-, varastointi-, kuljetus-, vakuutus- ja luottokustannusten, alennusten, palkkioiden ja tuontitullien erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
4. Polkumyyntimarginaali
(24)
Yhteistyössä toimineille yhdysvaltalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella.
(25)
Polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi yhteistyöstä kieltäytyneille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin ensin yhteistyöstä kieltäytymisen taso. Sitä varten verrattiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittaman unioniin suuntautuneen viennin määrää Eurostatin vastaaviin tuontitilastoihin.
(26)
Koska yhdysvaltalaisten yritysten yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (yli 90 prosenttia), katsottiin alustavasti, että on asianmukaista vahvistaa yhdysvaltalaisten yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien jäännöspolkumyyntimarginaali yhtä korkeaksi kuin korkein yhteistyössä toimineelle viejälle määritetty tulli. Asiaa voidaan tarkastella vielä uudelleen lopullisessa vaiheessa.
(27)
Edellä esitetyn perusteella alustavat polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif unionin rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna seuraavat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Kaikki muut yritykset
13,8 %
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(28)
Valituksen teki Ineos Oxide Ltd, jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka on vinyyliasetaatin tuottaja unionissa ja edustaa valtaosaa unionin kokonaistuotannosta. Toinen unionin tuottaja, Wacker GmbH, tuki menettelyn vireillepanoa. Näin ollen valitusta tukivat unionin tuottajat, joiden osuus on yli 25 prosenttia unionin tuotannonalan tuottaman vinyyliasetaatin kokonaistuotannosta. Menettely on näin ollen pantu vireille perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(29)
Kolmannen unionissa sijaitsevan tuottajan (Celanese Europe GmbH) havaittiin olevan etuyhteydessä asianomaisessa maassa sijaitsevaan vientiä harjoittavaan tuottajaan. Tutkimuksen aikana saatujen tietojen mukaan vahvistettiin alustavasti, että kyseinen tuottaja oli Yhdysvalloissa sijaitsevan Celanese Corporation -yrityksen määräysvallassa kokonaan; kyseisellä yrityksellä on ratkaiseva asema keskeisissä Euroopan liiketoimissa, kuten liiketoimintasuunnittelussa, tuotannon valvonnassa sekä osto- ja myyntitoiminnassa.
(30)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Celanese Europe GmbH:n asema ryhmässä oli sellainen, että sen toiminta eroaisi muiden etuyhteydettömien tuottajien toiminnasta perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Katsottiin myös, että tämän yhteyden vuoksi yritys voisi saada suojaa vahingollisen polkumyynnin kielteisiltä vaikutuksilta. Lisäksi tällaisen yrityksen sisällyttäminen vahinkoa koskeviin päätelmiin vääristäisi unionin tuotannonalan kokoonpanoa koskevia kokonaistietoja.
(31)
Tällä perusteella pääteltiin alustavasti, että Celanese Europe GmbH olisi jätettävä pois unionin tuotannonalan määritelmästä.
(32)
Sen vuoksi kaksi tuottajaa, Ineos Oxide Ltd ja Wacker GmbH, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja ne edustavat 100:aa prosenttia unionin tuotannosta. Niistä käytetään jäljempänä ilmaisua ’unionin tuotannonala’.
2. Unionin markkinoiden määrittäminen
(33)
Sen määrittämiseksi, oliko unionin tuotannonalalle, sellaisena kuin se on määriteltynä 28 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, aiheutunut merkittävää vahinkoa, tarkasteltiin, missä määrin unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto kytkösmarkkinoita varten olisi otettava huomioon analyysissä.
(34)
Unionin tuotannonala myy tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä a) vapaille markkinoille että b) kytkösmarkkinoille (saman yritysryhmän sisällä). Kytkösmarkkinoilla tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään raaka-aineena esimerkiksi erilaisten maaleissa, liimoissa ja pinnoitteissa käytettävien tuotteiden valmistuksessa.
(35)
Tässä yhteydessä tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiä samaan ryhmään kuuluville yrityksille käytettäväksi raaka-aineena muiden tuotteiden valmistukseen pidetään ”käyttönä kytkösmarkkinoilla”, jos ainakin toinen seuraavista kahdesta edellytyksestä toteutuu: i) myynti ei tapahdu markkinahinnoilla tai ii) asiakas ei voi valita samaan yritysryhmään kuuluvaa tavarantoimittajaa vapaasti. Tutkimuksen kuluessa todettiin alustavasti, että myyntiä etuyhteydessä oleville yrityksille, jotka ostivat tarkasteltavana olevaa tuotetta raaka-aineeksi eri tuotteiden valmistukseen, oli pidettävä myyntinä kytkösmarkkinoilla; yritysten kauppapolitiikan mukaisesti nämä etuyhteydessä olevat yritykset eivät voineet valita tavarantoimittajaa vapaasti.
(36)
Tämä ero on merkityksellinen vahinkoanalyysin kannalta. Kytkösmarkkinoilla käytettäväksi tarkoitetun vinyyliasetaatin ei havaittu kilpailevan suoraan asianomaisesta maasta tulevan tuonnin kanssa. Vapailla markkinoilla myytäväksi tarkoitetun tuotannon sitä vastoin havaittiin kilpailevan suoraan kyseisen tuonnin kanssa, koska tämä myynti tapahtui tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, joissa tavarantoimittaja voidaan valita vapaasti. Tämän perusteella kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden erottelu oli perusteltua tiettyjen vahinkoindikaattoreiden analyysissä.
(37)
Tältä osin havaittiin, että unionin tuotannonalaan liittyviä seuraavia taloudellisia indikaattoreita voitiin tarkastella viittaamalla koko toimintaan eli ottaen huomioon myös unionin tuotannonalan kytkösmarkkinakäyttö: tuotanto, kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat ja polkumyyntimarginaalin suuruus. Tämä siksi, että kyseisiin indikaattoreihin kohdistuu vaikutus riippumatta siitä, siirretäänkö tuote yrityksen tai yritysryhmän sisällä jatkojalostusta varten vai myydäänkö se vapailla markkinoilla.
(38)
Kannattavuuden, kassavirran, investointien tuoton ja pääomansaantikyvyn osalta analyysi tehtiin vain vapaiden markkinoiden tasolla, koska kytkösmarkkinoiden hinnat eivät edusta tavanomaisia markkinaolosuhteita, ja tämä vaikuttaa kyseisten indikaattoreiden luotettavuuteen.
(39)
Muut unionin tuotannonalaan liittyvät taloudelliset indikaattorit, eli kulutus, myynti, markkinaosuus ja hinnat unionin markkinoilla, analysoitiin ja arvioitiin pääasiassa tarkastelemalla sellaista vapailla markkinoilla vallitsevaa tilannetta, jossa markkinaolosuhteet ovat mitattavissa ja liiketoimet tapahtuvat tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, jolloin tavarantoimittaja voidaan valita vapaasti.
(40)
Kytkösmarkkinat otettiin kuitenkin huomioon myös näiden indikaattoreiden osalta, ja niitä verrattiin vapaita markkinoita koskeviin tietoihin sen määrittämiseksi, muuttaisiko kytkösmarkkinoiden tilanne todennäköisesti pelkästään vapaita markkinoita koskevaan analyysiin perustuvia havaintoja.
3. Unionin kulutus
(41)
Unionin kulutus määritettiin lisäämällä vinyyliasetaatin kokonaistuontimäärä, joka saatiin Eurostatin tiedoista ja ristiintarkistettiin vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien asianomaisesta maasta peräisin olevaa tuontia koskevien tarkastettujen tietojen perusteella, unionin tuotannonalan ja unionissa sijaitsevan toisen tuottajan kokonaismyyntimäärään unionin markkinoilla.
(42)
Tavarantoimittajien vähäisen määrän ja perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti luottamuksellisten liiketietojen suojaamistarpeen vuoksi kulutuksen kehitys esitetään indeksoituna.
Taulukko 1
Kulutus unionissa
Indeksi 2007 = 100
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Kulutus yhteensä
100
90
87
99
Kytkösmarkkinat
100
96
100
104
Vapaat markkinat
100
88
82
97
(43)
Tarkastelujaksolla kulutus laski hieman koko unionin markkinoilla (1 %) ja vapailla markkinoilla (3 %). Kytkösmarkkinoilla kirjattiin sitä vastoin 4 prosentin nousu samalla kaudella.
4. Tuonti asianomaisesta maasta
4.1. Määrä ja markkinaosuus
(44)
Asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus ovat kehittyneet seuraavasti:
Taulukko 2
Tuonti Amerikan yhdysvalloista
Tuontimäärä (tonnia)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Yhdysvallat
103 192
146 800
133 763
152 445
Indeksi (2007 = 100)
100
142
130
148
Markkinaosuus koko markkinoilla
Indeksi (2007 = 100)
100
159
150
149
Markkinaosuus vapailla markkinoilla
Indeksi (2007 = 100)
100
162
157
152
Lähde: Eurostat ja asianomaisilta osapuolilta kyselylomakevastauksista saadut tiedot.
(45)
Tuonti koko unionin markkinoille (kytkösmarkkinat ja vapaat markkinat) asianomaisesta maasta kasvoi tarkastelujaksolla 48 prosenttia. Tämä johti siihen, että markkinaosuus kasvoi samalla kaudella 49 prosenttia. Markkinaosuus vapailla markkinoilla kasvoi 52 prosenttia.
4.2. Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
(46)
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 3
Yhdysvalloista tulevan tuonnin hinnat
Tuontihinnat (euroa/tonni)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Yhdysvallat
774
814
541
573
Indeksi (2007 = 100)
100
105
70
74
Lähde: Eurostat.
(47)
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kohosivat hieman tutkimusajanjaksolla mutta laskivat 26 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä.
(48)
Unionin markkinoiden myyntihintoja tutkittiin vertaamalla unionin tuotannonalan vapailla markkinoilla veloittamia keskimääräisiä hintoja ja asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin keskimääräisiä hintoja. Unionin tuotannonalan hintoja oikaistiin tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli ilman unionissa syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen.
(49)
Näitä hintoja verrattiin yhteistyössä toimineiden yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamiin hintoihin, joista vähennettiin alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa cif-hinta unionin rajalla -tasolle, jolloin tehtiin asianmukaiset tulliselvityskustannuksia ja tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevat oikaisut.
(50)
Vertailu osoitti, että kaikilta yhteistyössä toimineilta viejiltä tuodut tarkasteltavana olevat tuotteet myytiin tutkimusajanjaksolla unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat. Hintojen keskimääräinen alittavuus ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan hinnoista oli 17,9 prosenttia yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tarkistettujen tietojen perusteella. Hintojen alittavuuden tasoon yhdistyivät vielä negatiivinen hintakehitys ja merkittävä hintojen aleneminen.
5. Tuonti muista kolmansista maista
(51)
Seuraavassa taulukossa esitetään muista kolmansista maista tulevan tuonnin kehitys.
Taulukko 4
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä
Tuontimäärä (tonnia)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Yhdysvallat
103 192
146 800
133 763
152 445
Indeksi (2007 = 100)
100
142
130
148
Saudi-Arabia
0
0
0
73 156
Muut
88 138
52 414
15 937
8 198
Indeksi 2007 = 100
100
59
18
9
Markkinaosuus koko markkinoilla
Indeksi (2007 = 100)
100
66
21
9
Markkinaosuus vapailla markkinoilla
Indeksi (2007 = 100)
100
68
22
10
Lähde: Eurostat.
(52)
Tarkastelujakson alussa tuonti asianomaisesta maasta kilpaili muista maista, kuten Taiwanista, Ukrainasta ja Venäjältä, tulevan tuonnin kanssa. Tarkastelujakson lopussa tuonti näistä perinteisistä lähteistä oli laskenut lähes nollaan.
(53)
Uusi vientiä harjoittava maa, Saudi-Arabia, joka tuli unionin markkinoille tutkimusajanjakson aikana, vei noin 73 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Tämän kehityksen vaikutusta unionin tuotannonalaan käsitellään 91 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa.
6. Unionin tuotannonalan tilanne
6.1. Yleistä
(54)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 2007 tutkimusajanjakson päättymiseen asti.
(55)
Makrotaloudellisia indikaattoreita (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, palkat ja polkumyyntimarginaalin suuruus) sekä mikrotaloudellisia indikaattoreita (varastot, myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja tuotantokustannukset) arvioitiin koko unionin tuotannonalan tasolla. Arviointi perustui tietoihin, jotka saatiin unionin tuotannonalan toimittamista tarkastetuista kyselylomakkeista.
(56)
On huomattava, että valituksen tekijä hankki tuotantolaitoksensa vasta vuonna 2007; tämän vuoksi tiettyihin vahinkoindikaattoreihin (kannattavuus, palkat, investoinnit, investointien tuotto, kassavirta) liittyviä tietoja ei saatu vuodelta 2007. Näin ollen näiden indikaattoreiden analyysi kattaa kauden vuodesta 2008 tutkimusajanjaksoon. Muiden indikaattoreiden osalta vuotta 2007 koskevat luvut olivat saatavilla, ja niitä koskeva analyysi kattaa koko tarkastelujakson (vuodesta 2007 tutkimusajanjaksoon).
(57)
Valituksen tekijä toimittaa tarkasteltavana olevaa tuotetta ainoastaan vapaille markkinoille kun taas toinen unionin tuottaja keskittyy kytkösmarkkinoihin ja vain pieni osuus sen tuotannosta on suunnattu vapaille markkinoille. Kun otetaan huomioon, että tiedot vahinkoanalyysiä varten on saatu pääasiassa vain kahdesta lähteestä, joista toinen keskittyy pääasiassa kytkösmarkkinoille, ja että useiden vahinkoindikaattoreiden osalta on tehtävä ero koko markkinoiden ja vapaiden markkinoiden välille, unionin tuotannonalaan liittyvät tiedot oli indeksoitava, jotta voidaan säilyttää tietojen luottamuksellisuus perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.
6.2. Makrotaloudelliset indikaattorit
6.2.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(58)
Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään koko unionin tuotannonalan tuotannon, tuotantokapasiteetin ja kapasiteetin käyttöasteen kehitys.
Taulukko 5
Unionin koko tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Indeksi (2007 = 100)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Tuotanto yhteensä
100
105
102
92
Tuotantokapasiteetti yhteensä
100
121
126
143
Kapasiteetin käyttöaste yhteensä
100
87
81
64
(59)
Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin koko tuotanto laski 8 prosenttia tarkastelujaksolla.
(60)
Samana ajanjaksona tuotantokapasiteetti kohosi 43 prosenttia. Kapasiteetin kasvu ei kuitenkaan liittynyt uusien tuotantolinjojen perustamiseen vaan olemassa olevan kapasiteetin käytön tehostumiseen.
(61)
Näiden kahden tekijän yhdistelmä eli tuotantomäärän lasku ja tuotantokapasiteetin kasvu samalla kaudella johti kapasiteetin käyttöasteen merkittävään alenemiseen (36 %) tarkastelujaksolla.
6.2.2. Myyntimäärät ja markkinaosuus
(62)
Jäljempänä esitetyt luvut kuvaavat unionin tuotannonalan myyntimääriä, markkinaosuutta ja keskimääräisiä yksikkömyyntihintoja kokonaismarkkinoilla, kytkösmarkkinoilla ja vapailla markkinoilla.
Taulukko 6
Myyntimäärät ja markkinaosuus
Indeksi (2007 = 100)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Myynti yhteensä
100
99
96
88
Markkinaosuus (%)
100
110
111
88
Kytkösmarkkinamyynti
100
111
109
113
Markkinaosuus (%)
100
115
108
109
Myynti vapailla markkinoilla
100
89
86
67
Markkinaosuus (%)
100
102
104
69
(63)
Myyntimäärä laski kaiken kaikkiaan 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Lasku oli vieläkin jyrkempää vapailla markkinoilla, joilla pudotusta oli 33 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Kytkösmarkkinoilla suuntaus oli vastakkainen, ja myyntimäärä kohosi 13 prosenttia samalla kaudella.
(64)
Myyntimäärän lasku heijastui markkinaosuudessa, joka laski 11 prosenttia koko markkinoilla ja 31 prosenttia vapailla markkinoilla vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Kytkösmarkkinoilla suuntaus oli jälleen vastakkainen, ja markkinaosuus kohosi 9 prosenttia samalla kaudella.
6.2.3. Työllisyys, tuottavuus ja palkat
Taulukko 7
Työllisyys, tuottavuus ja palkat
Indeksi (2007 = 100)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä yhteensä
100
96
98
100
Tuottavuus yhteensä (yksikköä/työntekijä)
100
109
104
92
Vuosipalkat yhteensä
0
100
95
88
(65)
Kokonaistyöllisyys pysyi vakaana vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. On huomattava, että vinyyliasetaatin tuotanto ei ole erityisen työvoimavaltaista, eivätkä työllisyysluvut sen vuoksi liity tiiviisti tuotantolukuihin. Näin ollen työllisyys ei ole merkittävä indikaattori tällä sektorilla.
(66)
Kokonaistuottavuus työntekijää kohti laski tarkastelujaksolla 8 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Tämä oli seurausta tuotannon laskusta ja tuotantokapasiteetin kohoamisesta, kuten 58 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa selitetään.
6.2.4. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(67)
Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Kaikki vahvistetut marginaalit ovat vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei myöskään voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat.
6.3. Mikrotaloudelliset indikaattorit
6.3.1. Yleisiä huomioita
(68)
Mikrotaloudelliset indikaattorit (varastot, myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja tuotantokustannukset) analysoitiin koko unionin tuotannonalan tasolla (ks. 28 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
(69)
Edellä esitetyistä indikaattoreista kannattavuuden, palkkojen, investointien, investointien tuoton ja kassavirran arvioinnissa oli keskityttävä vapaille markkinoille, mikä tarkoittaa sitä, että arvioinnissa tulevat esiin pääasiassa valituksen tekijän toimittamat tiedot. Edellä sanottu huomioon ottaen voittoa ja kassavirtaa koskevien indikaattoreiden kehittymistä ei voitu esittää indeksoituina luottamuksellisuussyistä.
(70)
Kuten lisäksi 56 kappaleessa selitetään, valituksen tekijä ei pystynyt toimittamaan vuotta 2007 koskevia tietoja tietyistä vahinkoindikaattoreista, minkä vuoksi kyseisten indikaattoreiden analyysi tehtiin vuodesta 2008 tutkimusajanjaksoon ulottuvalta kaudelta.
6.3.2. Varastot
(71)
Jäljempänä esitetyt luvut edustavat unionini tuotannonalan varastojen kehittymistä kunkin tarkasteltavana olevan kauden osalta.
Taulukko 8
Varastot
Indeksi 2007 = 100
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Varastot yhteensä
100
86
49
69
(72)
Varastot pienenivät 31 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tätä indikaattoria ei voida kuitenkaan pitää relevanttina tällä sektorilla, sillä vinyyliasetaatin tuottajat tuottavat tilauksen mukaan ja varastot ovat yleensä pienet. Varastot vastaavat itse asiassa vain muutaman viikon toimituksia.
6.3.3. Myyntihinnat
(73)
Jäljempänä olevassa taulukossa näkyy unionin tuotannonalan hintojen kehitys jaettuna kokonaismarkkinoihin, kytkösmarkkinoihin ja vapaisiin markkinoihin.
Taulukko 9
Myyntihinnat
Indeksi 2007 = 100
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta kokonaismarkkinoilla
100
107
74
84
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta kytkösmarkkinoilla
100
115
82
92
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta vapailla markkinoilla
100
102
69
77
(74)
Myyntihinnat unionin kokonaismarkkinoilla laskivat 16 prosenttia tarkastelujaksolla. Myyntihinnat putosivat molemmilla markkinoilla, vaikka lasku olikin jyrkempää vapailla markkinoilla (-23 %) kuin kytkösmarkkinoilla (-8 %).
6.3.4. Kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti ja investoinnit
(75)
Samankaltaisen tuotteen kannattavuus vapailla markkinoilla määritettiin ilmaisemalla unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynnistä saama nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.
(76)
Kannattavuus vapailla markkinoilla laski tarkastelujaksolla. Tutkimusajanjaksolla raportoitiin tappioita joka kuukaudelta. Tämä oli seurausta sekä myyntimäärien että myyntihintojen voimakkaasta laskusta.
(77)
Jäljempänä olevasta taulukosta näkyy, että unionin tuotannonala kasvatti investointejaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, vaikka kannattavuus olikin laskussa. Investoinnit tehtiin pääasiassa tuoteteknologian ja prosessien kehittämiseen ja ylläpitämiseen tehokkuuden parantamiseksi.
Taulukko 10
Investoinnit
Indeksi 2008 = 100
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Investoinnit yhteensä
ei saatavilla
100
129
127
(78)
Investoinnit lisääntyivät 27 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(79)
Investointien kasvusta huolimatta investointien tuotto tarkasteltavana olevan tuotteen osalta ei vastannut odotettua tuottoa ja laski vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.
(80)
Myös kassavirrassa havaittiin laskua vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, ja se osoittaa, että unionin tuotannonalan kyky kerryttää rahavaroja heikkeni jatkuvasti, minkä seurauksena unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni.
(81)
Näin ollen tuotannonala osoitti investointejaan lisäämällä, että sillä oli edelleen kyky hankkia pääomaa, joskin tätä kykyä haittasivat vähenevä myynti ja lisääntyvät vaikeudet kassavirran hankkimisessa.
7. Vahinkoa koskevat päätelmät
(82)
Unionin tuotannonalan tilanteen analyysi osoittaa kaikkien tärkeimpien vahinkoindikaattoreiden heikkenevän suuntauksen. Suhteellisen vakaassa kulutustilanteessa kokonaistuotanto putosi 8 prosenttia tarkastelujaksolla. Samalla kaudella unionin tuotannonala menetti 11 prosenttia koko markkinaosuudesta ja 33 prosenttia vapaiden markkinoiden osuudesta. Kapasiteetin käyttöaste laski 36 prosenttia. Samalla kaudella tuonti asianomaisesta maasta lisääntyi 48 prosenttia.
(83)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärä laski 12 prosenttia. Myyntimäärien voimakkaampi laskeva suuntaus voidaan havaita, jos tarkastellaan suuntauksia vapailla markkinoilla, joilla laskua oli 33 prosenttia tarkastelujaksolla.
(84)
Unionin tuotannonalan myyntimäärien laskuun liittyi hintojen 16 prosentin kokonaislasku. Kuten myyntimäärienkin tapauksessa, tilanne oli vieläkin heikompi vapailla markkinoilla, joilla hintojen lasku oli 23 prosenttia. Myyntimäärien lasku yhdessä hintojen laskun kanssa vaikutti voittotasoihin ja johti tappioihin tutkimusajanjakson kunakin kuukautena.
(85)
Ainoat indikaattorit, jotka osoittivat positiivista suuntausta, olivat investoinnit, jotka kasvoivat 27 prosenttia, sekä kyky hankkia pääomaa. Investoinnit eivät kuitenkaan tuottaneet odotettua tuottoa ja laskivat vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.
(86)
Edellä esitetyn perusteella tutkimuksessa vahvistettiin, että jos tilanne jatkuu ennallaan, tutkimuksen aikana havaitut tappiot johtavat todennäköisesti siihen, että unionin tuotannonalan vapaille markkinoille suunnattu vinyyliasetaatin tuotanto ei jatku merkittävässä määrin.
(87)
Edellä esitettyjen seikkojen vuoksi unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa tutkimusajanjaksolla.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(88)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tuleva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tarkasteltiin myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi.
2. Yhdysvalloista tulevan tuonnin vaikutukset
2.1. Yleistä
(89)
Vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä tapahtuneen polkumyyntituonnin kasvamisen ja samalla kaudella tapahtuneen unionin tuotannonalan markkinaosuuden menetyksen välillä on selvä ajallinen yhteys. Tutkimuksessa vahvistettiin myös polkumyyntituonnin negatiiviset hintavaikutukset; hinnat alittivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat ja työnsivät näin alaspäin sen kannattavuutta.
(90)
Jotkin osapuolet väittivät, että kasvava tuonti vain korvasi aiemmin muista maista tullutta tuontia ja/tai johtui EU:n markkinoiden lisääntyvästä kysynnästä. Väitettä eivät kuitenkaan tue tuontitiedot (ks. taulukko 2) eivätkä kulutustiedot (ks. taulukko 1). On muistettava, että kulutus oli melko vakaalla tasolla (ks. 43 kappale) ja jopa laski hieman tarkastelujaksolla, kun taas Yhdysvalloista tuleva tuonti kasvoi 48 prosenttia.
3. Muiden tekijöiden vaikutukset
3.1. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin vaikutus
3.1.1. Saudi-Arabiasta tulevan tuonnin vaikutukset
(91)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että vinyyliasetaatin tuonti Saudi-Arabiasta oli unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syy.
(92)
Saudi-Arabia onkin Yhdysvaltojen jälkeen toiseksi suurin vinyyliasetaatin viejä unioniin, kuten 53 kappaleessa todettiin. Tuonti Saudi-Arabiasta tuli markkinoille vasta tutkimusajanjakson aikana.
(93)
Jäljempänä olevassa taulukossa 11 esitetään Eurostatin luvut Saudi-Arabiasta ja muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnoista.
Taulukko 11
Muiden kolmansien maiden vientimyyntihinnat
euroa/tonni
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Saudi-Arabia
ei saatavilla
ei saatavilla
ei saatavilla
636
Indeksi (2007 = 100)
0
0
0
100
Muut
878
919
473
633
Indeksi (2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Taulukosta näkyy, että Saudi-Arabiasta tulevan tuonin keskimääräinen hinta 636 euroa oli verrattavissa muista kolmansista maista tulevan tuonnin hintoihin, jotka olivat keskimäärin 633 euroa; ne olivat 11 prosenttia korkeammat kuin keskimääräinen Yhdysvalloista tulevan tuonnin hinta 573 euroa.
(95)
Se, että Saudi-Arabia toimii samassa hintasegmentissä kuin muut tuojat ja hinnoissa on merkittävä ero Yhdysvaltojen vientihintoihin verrattuna, osoittaa että saudiarabialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintakäyttäytyminen on erilaista kuin yhdysvaltalaisten ja niiden mahdollinen vaikutus unionin tuottajiin on erilainen.
(96)
Näillä perusteilla voidaan päätellä alustavasti, että Saudi-Arabiasta peräisin oleva tuonti ei poista syy-yhteyttä Yhdysvalloista polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
3.2. Talouskriisin vaikutus
(97)
Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärien lasku johtuu kulutuksen vähenemisestä. Nämä osapuolet väittivät myös, että keskimääräisten myyntihintojen aleneva suuntaus aiheutui maailmanlaajuisesta talouskriisistä.
(98)
Muut asianomaiset osapuolet väittivät, että talouskriisin aikana kaikki petrokemian alan tuottajat, myös vinyyliasetaatin tuottajat, kärsivät vakavia tappioita, minkä vuoksi unionin tuotannonalalle aiheutuneiden tappioiden ei pitäisi katsoa aiheutuneen asianomaisesta maasta tulevasta polkumyyntituonnista.
(99)
Tässä tutkimuksessa kuitenkin osoitettiin (ks. 41-43 kappale), että unionin kulutuksen väheneminen vapailla markkinoilla oli mitätöntä tarkastelujaksolla. Sen vuoksi talouskriisin vaikutus kulutuksen vähenemisen suhteen ei voinut olla vastuussa myyntimäärien jyrkästä laskusta (ks. 62-64 kappale).
(100)
Unionin tuotannonalan vapaiden markkinoiden kannattavuuslukujen analyysissä kävi ilmi, että vinyyliasetaattiin liittyvä liiketoiminta kärsi erityisiä tappioita verrattuna muihin samankaltaisiin kemiallisiin tuotteisiin. Lisäksi näiden muiden tuotteiden kannattavuus elpyi kriisin jälkeen, kun taas vinyyliasetaattiin liittyvä liiketoiminta heikkeni edelleen. Näin ollen voidaan päätellä alustavasti, että vaikka talouskriisi mitä todennäköisimmin vaikutti vinyyliasetaattiin liittyvään liiketoimintaan, se olisi erotettava muista petrokemian sektoreista, koska valituksen tekijälle aiheutui kriisin jälkeenkin sitkeästi tappioita, jotka liittyvät suoraan Yhdysvalloista halvoin hinnoin tulevaan tuontiin. Tämän vuoksi väite hylättiin alustavasti.
(101)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että talouskriisi ei vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon siinä määrin, että se poistaisi syy-yhteyden unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Yhdysvalloista polkumyynnillä tulevan tuonnin väliltä.
3.3. Itse aiheutettu vahinko
(102)
Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että valituksen tekijä oli vaikuttanut heikkoon tilanteeseensa lisäämällä tuotantokapasiteettiaan laman aikana. Väitteen mukaan myynnin ja kannattavuuden väheneminen aiheutui näin ollen laman ja valituksen tekijän huonojen liiketoimintapäätösten yhteisvaikutuksesta.
(103)
Useat osapuolet väittivät lisäksi, että valituksen tekijän tuotantolaitoksessa käytetty teknologia on vahingon pääsyy. Valituksen tekijä oli kärsinyt tarkastelujaksolla useista seisokeista ja force majeure -tilanteista, ja väitteen mukaan valituksen tekijän myynnin vähenemisen pitäisi katsoa johtuvan näistä useista seisokeista eikä Yhdysvalloista tulevasta polkumyyntituonnista. Samanlaisia väitteitä esitettiin valituksen tekijän kannattavuudesta.
(104)
Väitteestä, jonka mukaan valituksen tekijän ei olisi pitänyt laajentaa tuotantokapasiteettiaan talouden taantuman aikana, on muistettava, että valituksen tekijä ei hankkinut uutta kapasiteettia vaan vain laajensi olemassa olevaa kapasiteettiaan optimoimalla käytössä olevia prosesseja. Tätä on pidettävä järkevänä liiketoimintapäätöksenä markkinoilla, joilla kokonaiskulutus on vakaata mutta myynti laskussa alhaisin hinnoin tulevan tuonnin aiheuttaman kilpailun vuoksi. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
(105)
Väitteestä, jonka mukaan teknisten ongelmien aiheuttamat seisokit johtivat valituksen tekijälle aiheutuneeseen vahinkoon, tutkimuksessa osoitettiin, että vinyyliasetaatin tuotantoprosessi edellyttää jaksoittaista huoltoa ja tehtaan sulkemista säännöllisin, suunnitelluin väliajoin. Näin ollen kolmea viidestä seisokista on pidettävä osana vinyyliasetaatin tuotantolaitoksen säännöllistä toimintaa.
(106)
Lisäksi havaittiin, että kaikki kolme suunniteltua seisokkia perustuivat valituksen tekijän tietoiseen päätökseen lopettaa tuotanto aikoina, joina polkumyyntituonnin aiheuttama hintapaine oli niin voimakas, että valituksen tekijä ei pystynyt toimimaan kestävillä hintatasoilla. Seisokkien aikana valituksen tekijällä oli riittävät varastot, jotta se pystyi toimittamaan tarvittavat pienet määrät, joista oli joko sovittu toimitussopimuksella tai jotka myytiin tavaraeräkauppana (päivän hintaan). Lisäksi alenevat varastotasot (ks. 72 kappale) vahvistavat, että tarkastelujaksolla tehtiin jatkuvia toimituksia.
(107)
Tällä perusteella todettiin, että valituksen tekijän seisokkien vaikutus ei ollut sellainen, että se olisi poistanut syy-yhteyden. Näin ollen asianomaisten osapuolten esittämät väitteet itse aiheutetusta vahingosta oli hylättävä.
3.4. Raaka-aineen saatavuus: Asianomaisen maan tuottajien luonnollinen kilpailuetu
(108)
Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että valituksen tekijän riippuvuutta ulkoisista raaka-ainetoimituksista pikemminkin kuin polkumyyntituontia olisi pidettävä yhtenä sen ongelmien päälähteenä. Lisäksi väitettiin, että yhdysvaltalaisilla viejillä on luonnollinen kilpailuetu, koska ne saavat edullisemmin raaka-aineita eli etyleeniä ja etikkahappoa.
(109)
Valituksen tekijän raaka-ainelähteisiin liittyviä ongelmia koskevaa väitettä ei voida hyväksyä, koska havaittiin, että myös valituksen tekijä pystyy hankkimaan edullisempien kanavien kautta: se saa materiaaleja toimittajansa tuotantolaitoksesta sekä sisaryrityksestä. Näin ollen keskeisten raaka-aineiden hinnat olivat verrattavissa asianomaisen maan markkinoiden hintoihin.
(110)
Tästä seuraa, että vaikka vinyyliasetaatin tuotantoon käytettävien pääraaka-aineiden yleiset hinnat saattoivat olla alempia Yhdysvaltojen kuin unionin markkinoilla, tällä ei ollut vaikutusta valituksen tekijän kustannuksiin.
(111)
Sitä, että raaka-aineiden hintaeroilla oli vain osittain vaikutusta valituksen tekijän kokemiin ongelmiin, tukee vielä se, että valituksen tekijän tuottamien muiden tuotteiden, jotka sisälsivät samoja raaka-aineita, kannattavuusluvut olivat huomattavasti paremmat.
(112)
Näillä perusteilla päätellään alustavasti, että raaka-aineen hintojen vaikutus ei ollut sellainen, että se olisi poistanut syy-yhteyden Yhdysvalloista polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(113)
Kuten on todettu, unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Yhdysvalloista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välillä on syy-yhteys. Muita vahingon mahdollisia syitä, kuten muista kolmansista maista tulevan tuonnin vaikutusta, talouskriisin vaikutusta, vientiä harjoittavien tuottajien luonnollista kilpailuetua raaka-aineen suhteen sekä itse aiheutettua vahinkoa, on analysoitu, eikä millään niistä ollut sellaista vaikutusta unionin tuotannonalaan, että se olisi poistanut Yhdysvalloista polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välisen syy-yhteyden.
(114)
Edellä olevassa tarkastelussa selvitettiin kaikkien tiedossa olleiden tekijöiden vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen, ja sen perusteella todettiin alustavasti, että tutkimusajanjaksolla Yhdysvalloista polkumyynnillä tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys.
F. UNIONIN ETU
1. Unionin tuotannonalan etu
(115)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, joka alitti sen hinnat (ks. 48 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
(116)
Unionin tuotannonala investoi tehokkuutensa parantamiseen ja on vähitellen järkeistämässä tuotantoprosessiaan. Voidaan odottaa, että toimenpiteet estävät alhaisin polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin aiheuttaman epäterveen kilpailun jatkossa ja mahdollistavat näin unionin tuotannonalan tilanteen elpymisen.
(117)
Toisaalta jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan nykyinen rahoitustilanne ja kannattavuus, joita on analysoitu tässä tutkimuksessa (ks. 54 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), eivät ole riittävät vankat, jotta ne kestäisivät polkumyyntituonnin aiheuttaman lisäpaineen. Tästä seuraisi todennäköisesti unionin tuotannonalan tuotannon loppuminen tai merkittävä väheneminen vapailla markkinoilla.
(118)
Edellä esitetyn analyysin perusteella on odotettavissa, että unionin tuotannonalalle on etua väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta.
2. Tuojien etu
(119)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle tiedossa olleelle etuyhteydettömälle tuojalle, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(120)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että merkittävä osa yhden tuojan liikevaihdosta liittyy tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.
(121)
Tullien vaikutusta tuojan kannattavuuteen analysoitiin. Analyysi osoitti, että sen tuonnista saama voitto ja voittomarginaali ovat sellaiset, että toimenpiteiden käyttöönotto saattaisi johtaa sen kannattavuuden laskuun. Kustannusnäkökulmasta katsottuna toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi siis todennäköisesti tuojan liiketoimintaan. Tuoja kuitenkin vahvisti, että se pystyisi siirtämään ainakin osan kustannusten noususta asiakkaidensa maksettavaksi nykyisessä markkinatilanteessa, jossa kysynnän odotetaan pysyvän vakaana. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että tuoja voi hankkia tarkasteltavana olevaa tuotetta myös tuottajilta, joihin ei sovelleta tullia, kuten taiwanilaisilta viejiltä tai unionin tuottajilta.
(122)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että toimenpiteiden käyttöönoton vaikutus tuojiin olisi vähäinen.
3. Käyttäjien etu
(123)
Käyttäjät ovat olleet erittäin kiinnostuneita tapauksesta. Tutkimuksessa toimi yhteistyössä 12 käyttäjää: näistä kaksi tarkastettiin niiden asianomaisesta maasta tuoman tuontimäärän perusteella. Nämä yritykset sijaitsevat eri puolella unionia ja toimivat teollisten sovellusten, kuten pinnoitteiden, maalien ja liimojen, alalla.
(124)
Yhteistyössä toimineiden käyttäjien tuonnin osuus on noin kolmannes kaikesta Yhdysvalloista tulevasta tuonnista Eurostatin tietojen mukaan. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteistyössä toimineiden käyttäjien vinyyliasetaattiostoista 30 prosenttia tapahtuu Yhdysvalloista ja 57 EU:sta.
(125)
Tutkimuksen mukaan vinyyliasetaatin osuus on kahden tarkastetun käyttäjän tuotantokustannuksista keskimäärin kolmannes.
(126)
Jotkin käyttäjät väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto lisäisi niiden tuotantokustannuksia ja että kustannusten nousua olisi vaikea siirtää asiakkaiden maksettavaksi markkinoilla vallitsevan voimakkaan hintakilpailun vuoksi. Väitteen mukaan tämä vaikeus johtaisi joko käyttäjien markkinaosuuden pienenemiseen unionin ulkopuolella sijaitsevien kilpailijoiden eduksi tai niiden nykyisten tuotantoprosessien vaihtamiseen sellaisiksi, joissa ei käytetä tarkasteltavana olevaa tuotetta. Väitteen mukaan toimenpiteiden lopullisena seurauksena olisi käyttäjien voittomarginaalien merkittävä aleneminen.
(127)
Kaksi näistä käyttäjistä väitti, että pienentyneet voittomarginaalit johtaisivat vähäisempiin tuotantoinvestointeihin, minkä seurauksena työllisyys heikkenisi.
(128)
Kun otetaan huomioon käyttäjien terveet kannattavuustasot, voidaan odottaa, että vaikka käyttäjät eivät pystyisikään siirtämään kustannusten nousua asiakkaidensa maksettavaksi, tullien käyttöönotto alentaisi niiden voittomarginaaleja vain hieman. Sen vuoksi on todennäköistä, että investoinnit tuotantoon eivät häiriintyisi eikä työllisyyteen kohdistuisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia. Edellä esitetyn perusteella väite hylätään.
(129)
Väitteestä, jonka mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat toimenpiteet haittaisivat unionin käyttäjien kilpailukykyä, koska niiden tuotantokustannukset kohoaisivat ja muiden kolmansien maiden jatkojalostustuotteiden tuonti saisi etulyöntiaseman, on muistettava, että tullien tarkoituksena ei ole lopettaa tuontia ja että toimenpiteiden taso ei ole sellainen, että se estäisi käyttäjiä hankkimaan tuotetta Yhdysvalloista. Polkumyyntitullien tarkoituksena on palauttaa tasapuoliset kilpailuedellytykset unionin markkinoille tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Edellä esitetyn perusteella ja kun otetaan huomioon, että vain kolmannes käyttäjien vinyyliasetaatin kulutuksesta on peräisin Yhdysvalloista, väite on hylättävä.
(130)
Edellä esitetyn lisäksi on myös tuotava esiin, että monet käyttäjät totesivat, että vinyyliasetaatin lähteiden vähäisyyden vuoksi unionista peräisin olevan vinyyliasetaatin riittävä saanti on asetettava etusijalle. Tältä osin on muistettava, että tutkimuksen mukaan on todennäköistä, että unionin tuotannonala ei pysty toimittamaan vinyyliasetaattia vapaille markkinoille, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön. Toimituslähteiden monipuolisuuden osalta toimenpiteiden käyttöönotto olisi näin ollen myös unionin käyttäjien edun mukaista.
(131)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönoton negatiiviset vaikutukset käyttäjiin olisivat vähäisiä.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(132)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen mukaan ei voida selvästi päätellä, että Yhdysvalloista peräisin olevan vinyyliasetaatin tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei olisi unionin edun mukaista.
G. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
(133)
Edellä esitettyjen polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.
1. Vahingon korjaava taso
(134)
Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(135)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.
(136)
Näin ollen vahingon korjaava taso laskettiin vertaamalla polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräistä hintaa ja unionin tuotannonalan tavoitehintaa. Tavoitehinta laskettiin lisäämällä tavoitevoittomarginaali unionin tuotannonalan tuotantokustannuksiin. Tavoitevoittomarginaali asetettiin alustavasti 9,9 prosenttiin. Tähän voittomarginaaliin päädyttiin ottamalla huomioon kannattavuus, joka perustuu keskimääräisiin voittoihin (käyttökate/myynti), jotka vinyyliasetaattialaa vastaavalla petrokemian alalla toimivat yritykset saavuttivat vuosina 2007-2009.
(137)
Tulokseksi saadut alittavuusmarginaalit ovat yli 30 prosenttia.
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(138)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että asianomaisesta maasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa tullien olisi oltava todettujen polkumyyntimarginaalien suuruiset.
(139)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Kyseisiä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Yhdysvalloista peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(140)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista koskevat pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tarvittaessa komissio muuttaa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.
(141)
Edellä todetun perusteella ehdotetut väliaikaisen polkumyyntitullin määrät ovat CIF unionin rajalla -hinnasta ilmaistuina seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Väliaikainen tulli
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Kaikki muut yritykset
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. ILMOITTAMINEN
(142)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Amerikan yhdysvalloista peräisin olevaa vinyyliasetaattia, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 2915 32 00.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Kaikki muut yritykset
13,8 %
B999
3. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
27. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä elokuuta 2011.