NAŘÍZENÍ RADY (EURATOM) č. 139/2012
ze dne 19. prosince 2011,
kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pravidla pro šíření výsledků výzkumu (2012-2013)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na články 7 a 10 této Smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s Výborem pro vědu a techniku,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy na období 2012-2013 „(dále jen „rámcový program“)“ byl přijat rozhodnutím Rady 2012/93/Euratom (3). Za provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů, včetně souvisejících finančních hledisek, je odpovědná Komise.
(2)
Rámcový program by měl být prováděn v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4) (dále jen „finanční nařízení“), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5).
(3)
Rámcový program by měl být prováděn rovněž v souladu s pravidly pro poskytování státní podpory, zejména s pravidly pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj, přičemž v současné době jde o rámec Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (6).
(4)
Rámcový program zachovává celkovou oblast působnosti i zásady sedmého rámcového programu Společenství přijatého rozhodnutím Rady 2006/970/Euratom ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011) (7).
(5)
Pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol by měla poskytnout jednotný, souhrnný a transparentní rámec, a zajistit tak co možná nejúčinnější provádění při zohlednění potřeby snadného přístupu pro všechny účastníky prostřednictvím zjednodušených postupů, a to v souladu se zásadou proporcionality.
(6)
Tento rámcový program by měl využít iniciativy Komise ke zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum obsažené v rozhodnutí Komise K(2011) 174 ze dne 24. ledna 2011 o třech opatřeních ke zjednodušení provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES a rozhodnutí Rady 2006/970/Euratom. Tímto rozhodnutím Komise se mění vzorová grantová dohoda přijatá rozhodnutím 2006/970/Euratom.
(7)
Pravidla by měla nadále zjednodušovat využívání duševního vlastnictví vytvořeného účastníky, současně zohledňovat také způsob, jakým může být účastník organizován na mezinárodní úrovni, a zároveň chránit oprávněné zájmy ostatních účastníků a Společenství.
(8)
Rámcový program by měl podporovat účast nejvzdálenějších regionů Unie a také širokého spektra podniků, výzkumných středisek a vysokých škol.
(9)
K zajištění soudržnosti a transparentnosti by měla být použita definice mikropodniků a malých a středních podniků uvedená v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (8).
(10)
Je třeba vytvořit minimální podmínky pro účast, a to jak ve formě obecného pravidla, tak i pro zvláštní nepřímé akce rámcového programu.
(11)
Účast by měla být umožněna všem právním subjektům, jakmile splní minimální podmínky. Účast nad rámec minimálních podmínek by měla zajistit účinné provádění dané nepřímé akce.
(12)
K účasti na rámcovém programu je třeba vyzvat mezinárodní organizace, jež se věnují rozvoji spolupráce v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy v Evropě a jejímiž členy jsou většinou členské státy nebo přidružené země.
(13)
V souladu s článkem 101 Smlouvy je třeba počítat s účastí právních subjektů usazených ve třetích zemích a s účastí mezinárodních organizací. Tato účast by však měla být odůvodněna tím, že zvýšenou měrou přispějí k cílům rámcového programu.
(14)
Podle článku 198 Smlouvy jsou pro rámcový program způsobilé právní subjekty z mimoevropských území členských států, jež podléhají jejich pravomoci.
(15)
Je třeba stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Společenství účastníkům nepřímých akcí.
(16)
Je nutné, aby Komise kromě pravidel a postupů stanovených ve finančním nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v tomto nařízení stanovila ještě další pravidla a postupy upravující podávání, hodnocení a výběr návrhů a udělování grantů, jakož i postupy pro zjednávání nápravy určené účastníkům. Zejména by měla být stanovena pravidla pro využívání nezávislých odborníků.
(17)
Doba trvání rámcového programu je omezena na dva roky, přičemž sedmý rámcový program Unie, jenž byl přijat rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (9) a jehož pravidla jsou podobná sedmému rámcovému programu Společenství, bude v platnosti souběžně až do konce roku 2013. Měla by se tedy použít pravidla podobná pravidlům pro sedmý rámcový program Unie a zamezit velkým změnám pro účastníky.
(18)
Komise by kromě pravidel a postupů stanovených ve finančním nařízení a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 měla stanovit ještě další pravidla a postupy podle rámcového programu upravující posuzování právní a finanční životaschopnosti účastníků nepřímých akcích rámcového programu. Tato pravidla by měla zajistit rovnováhu mezi ochranou finančních zájmů Unie a zjednodušením a usnadněním účasti právních subjektů v rámcovém programu. S cílem zajistit jednotné ověřování existence a právního statusu účastníků nepřímých akcích a jejich provozní a finanční způsobilosti a zamezit velkým změnám pro účastníky je vhodné použít na rámcový program pravidla k zajištění jednotného ověřování existence, právního statusu a provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcí podpořených prostřednictvím grantu v rámci sedmého rámcového programu Unie a v rámci sedmého rámcového programu Společenství, která byla přijata rozhodnutím Komise K(2007) 2466 ze dne 13. června 2007.
(19)
V této souvislosti finanční nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (10) upravují mimo jiné ochranu finančních zájmů Unie, boj proti podvodům a nesrovnalostem, postupy pro zpětné získávání částek dlužných Komisi, vylučování ze smluvních a grantových řízení a související sankce, jakož i audity, kontroly a inspekce prováděné Komisí a Účetním dvorem.
(20)
Finanční příspěvek Společenství by měli účastníci obdržet bez zbytečného prodlení.
(21)
Dohody uzavřené pro jednotlivé akce by měly upravovat dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí, jakož i audity prováděné Účetním dvorem a kontroly na místě prováděné Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (11).
(22)
Komise by měla sledovat nepřímé akce prováděné v rámci rámcového programu i rámcový program a jeho zvláštní programy. S cílem zajistit účinné a jednotné sledování a hodnocení provádění nepřímých akcí by Komise měla zavést a udržovat vhodný informační systém.
(23)
Rámcový program by měl odrážet a prosazovat obecné zásady stanovené v doporučení Komise 2005/251/ES ze dne 11. března 2005 o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků (12) a současně respektovat jejich dobrovolný charakter.
(24)
Pravidla pro šíření výsledků výzkumu by měla zajistit ze strany účastníků případnou ochranu duševního vlastnictví vytvořeného v rámci akcí a využívání a šíření těchto výsledků.
(25)
Tato pravidla by měla respektovat práva vlastníků duševního vlastnictví a zároveň by měla být navržena tak, aby zajistila, že účastníci a případně jejich přidružené subjekty usazené v členském státě nebo přidružené zemi budou mít přístup k informacím, které do projektu vnesou, a k poznatkům vyplývajícím z výzkumné práce v rámci projektu, a to do té míry, aby mohli provádět výzkumnou práci nebo využívat výsledné poznatky.
(26)
Účastnický záruční fond, zřízený sedmým rámcovým programem Společenství a spravovaný Komisí, by měl i nadále působit a hradit v rámci rámcového programu dlužné částky, které někteří partneři nesplatili. Vytvoření tohoto fondu přispělo ke zjednodušení a usnadnění účasti a zároveň i k ochraně finančních zájmů Unie způsobem, který je vhodný i pro rámcový program.
(27)
Příspěvky Společenství společnému podniku zřízenému podle článků 45 až 51 Smlouvy nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(28)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady obsažené v Listině základních práv Evropské unie.
(29)
Společenství by mělo poskytovat finanční podporu v souladu s finančním nařízením, mimo jiné pomocí veřejných zakázek, ve formě ceny za zboží nebo služby stanovené smlouvou a vybrané na základě nabídkových řízení, dále pomocí grantů, příspěvků organizacím ve formě členského poplatku a honoráře pro nezávislé odborníky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a dalších právních subjektů na akcích prováděných jedním nebo několika účastníky v rámci režimů financování stanovených v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom (dále jen „nepřímé akce“).
Stanoví také pravidla, v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (dále jen „finanční nařízení“) a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, týkající se finančního příspěvku Společenství účastníkům nepřímých akcí v rámci rámcového programu.
Pokud jde o výsledky výzkumu prováděného v rámci rámcového programu, stanoví toto nařízení pravidla pro zveřejňování nových poznatků jakýmikoli vhodnými prostředky kromě těch, které vyplývají z náležitostí pro ochranu těchto nových poznatků, a to včetně zveřejňování nových poznatků prostřednictvím jakéhokoli nosiče (dále jen „šíření“).
Dále stanoví pravidla pro přímé nebo nepřímé využívání nových poznatků v dalších výzkumných činnostech jiných než těch, jež jsou zahrnuty do dané nepřímé akce, včetně vývoje či vytvoření produktu či procesu a jeho uvádění na trh nebo vytvoření a poskytování služby (dále jen „využívání“).
V souvislosti s novými i stávajícími poznatky stanoví toto nařízení pravidla týkající se licencí a uživatelských práv (dále jen „přístupová práva“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„právním subjektem“ fyzická osoba nebo právnická osoba podle vnitrostátního práva platného v místě, kde je usazena, nebo podle práva Evropské unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a je oprávněna vlastním jménem vykonávat práva a podléhat povinnostem;
2)
„přidruženým subjektem“ právní subjekt, který je pod přímou nebo nepřímou kontrolou účastníka, nebo pod stejnou přímou nebo nepřímou kontrolou jako účastník, přičemž kontrola může mít některou z podob uvedených v čl. 7 odst. 2;
3)
„spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně případných finančních podmínek, zohledňující zvláštní okolnosti žádosti o přístup, například skutečnou nebo potenciální hodnotu nových nebo stávajících poznatků, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání nebo další charakteristiky předpokládaného využití;
4)
„novými poznatky“ výsledky, včetně informací, bez ohledu na to, zda mohou být chráněny či nikoliv, které vzešly z daných nepřímých akcí, včetně práv souvisejících s autorskými právy, práv k průmyslovým vzorům, patentových práv, odrůdových práv nebo podobných forem ochrany;
5)
„stávajícími poznatky“ informace, jež účastníci měli před podpisem grantové dohody, včetně autorských práv a dalších práv duševního vlastnictví týkajících se těchto informací, pro něž byla žádost o ochranu podána před podpisem grantové dohody a jež jsou zapotřebí k provedení nepřímé akce nebo k využití jejích výsledků;
6)
„účastníkem“ právní subjekt, který přispívá k nepřímé akci a má práva a povinnosti s ohledem na Společenství;
7)
„výzkumnou organizací“ právní subjekt založený jako nezisková organizace, která provádí výzkum nebo technologický rozvoj jako jeden z hlavních cílů;
8)
„třetí zemí“ země, která není členským státem;
9)
„přidruženou zemí“ třetí země, která je smluvní stranou některé mezinárodní dohody uzavřené se Společenstvím, na jejímž základě nebo podle jejíchž podmínek tato země hradí finanční příspěvek na rámcový program nebo na jeho část;
10)
„mezinárodní organizací“ mezivládní organizace kromě Unie, která má právní subjektivitu podle mezinárodního veřejného práva, jakož i specializované agentury takovou mezinárodní organizací zřízené;
11)
„mezinárodní organizací evropského zájmu“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckou a technologickou spolupráci v Evropě;
12)
„veřejným orgánem“ jakýkoli právní subjekt, který je jako takový definován vnitrostátním veřejným právem, jakož i mezinárodní organizace;
13)
„malým a středním podnikem“ mikropodniky a malé a střední podniky ve smyslu doporučení 2003/361/ES;
14)
„pracovním programem“ plán přijatý Komisí k provedení zvláštního programu, jak je uvedeno v článku 6 rozhodnutí Rady 2012/94/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012-2013) (13);
15)
„režimy financování“ se rozumí mechanismy, jimiž Společenství financuje nepřímé akce, jak je stanoveno v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom.
Pro účely bodu 1 prvního odstavce se v případě fyzických osob údaji o usazení rozumí údaje o obvyklém místě pobytu.
Článek 3
Důvěrnost informací
S výhradou podmínek stanovených ve vzorové grantové dohodě, vzorové jmenovací listině nebo smlouvě musí Komise a účastníci zachovávat důvěrnost veškerých údajů, poznatků a dokumentů, které jim byly poskytnuty jako důvěrné.
KAPITOLA II
ÚČAST
Článek 4
Zvláštní pravidla pro výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy
Pravidla stanovená v této kapitole se použijí, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedená v kapitole IV.
ODDÍL 1
Minimální podmínky
Článek 5
Obecné zásady
1. Nepřímé akce se může zúčastnit jakýkoliv podnik, vysoká škola nebo výzkumné středisko či jiný právní subjekt, který je usazen v členském státě, přidružené zemi či ve třetí zemi, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole, včetně jakýchkoliv podmínek stanovených podle článku 11.
2. V případě nepřímé akce uvedené v článku 6 nebo článku 8, při níž mohou být minimální podmínky splněny bez účasti právního subjektu usazeného v členském státě, podléhá účast rovněž podmínce, že tato akce přispívá k dosažení cílů stanovených v článcích 1 a 2 Smlouvy.
3. Společné výzkumné středisko (dále jen „JRC“) se může nepřímých akcí účastnit na stejném základě a má stejná práva a stejné povinnosti jako právní subjekt usazený v některém členském státě.
Článek 6
Minimální podmínky
1. Minimální podmínky pro nepřímé akce jsou tyto:
a)
účastnit se musí nejméně tři právní subjekty, přičemž všechny musí být usazené v členském státě nebo přidružené zemi a žádné dva nesmí být usazené ve stejném členském státě nebo přidružené zemi;
b)
všechny tři právní subjekty musí být vzájemně nezávislé v souladu s článkem 7.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) se v případě, kdy je jedním z účastníků JRC, mezinárodní organizace evropského zájmu nebo subjekt zřízený podle práva Evropské unie, na tyto účastníky pohlíží jako na subjekty usazené v jiném členském státě nebo přidružené zemi, než je členský stát nebo přidružená země, v níž je usazený jiný z účastníků téže akce.
Článek 7
Nezávislost
1. Dva právní subjekty jsou považovány za vzájemně nezávislé, pokud žádný z nich není přímo či nepřímo kontrolován druhým subjektem nebo žádný z nich není pod toutéž přímou či nepřímou kontrolou jako druhý.
2. Pro účely odstavce 1 může mít kontrola zejména některou z těchto podob:
a)
přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu v daném právním subjektu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků tohoto subjektu;
b)
přímé nebo nepřímé faktické či právně zakotvené držení rozhodovacích pravomocí v daném právním subjektu.
3. Následující vztahy mezi právními subjekty však nejsou samy o sobě považovány za vztah kontroly:
a)
stejná veřejná investiční společnost, institucionální investor nebo společnost či fond rizikového kapitálu má v přímém či nepřímém držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu nebo většinového hlasovací práva akcionářů či společníků;
b)
dané právní subjekty vlastní nebo na ně dohlíží stejný veřejný orgán.
Článek 8
Koordinační a podpůrné akce, odborná příprava a profesní rozvoj výzkumných pracovníků
U koordinačních a podpůrných akcí a akcí pro odbornou přípravu a profesní rozvoj výzkumných pracovníků je minimální podmínkou účast jednoho právního subjektu.
První odstavec se nepoužije v případě akcí, jejichž účelem je koordinace výzkumných činností.
Článek 9
Jediný účastník
Pokud minimální podmínky nepřímé akce splňuje řada právních subjektů, které dohromady tvoří jeden právní subjekt, může být tento subjekt jediným účastníkem nepřímé akce, pokud je usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi.
Článek 10
Mezinárodní organizace a právní subjekty usazené ve třetích zemích
Nepřímých akcí se mohou účastnit mezinárodní organizace a právní subjekty usazené ve třetích zemích, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole a také veškeré podmínky stanovené ve zvláštních programech nebo příslušných pracovních programech.
Článek 11
Dodatečné podmínky
Kromě minimálních podmínek stanovených v této kapitole mohou být podmínky týkající se minimálního počtu účastníků stanoveny i ve zvláštních programech nebo v pracovních programech.
V nich mohou být podle povahy a cílů nepřímé akce stanoveny také dodatečné podmínky, které je třeba splnit, pokud jde o druh účastníků, případně místo jejich usazení.
ODDÍL 2
Postupy
Pododdíl 1
Výzvy k předkládání návrhů
Článek 12
Výzvy k předkládání návrhů
1. Komise zveřejní výzvy k podávání návrhů na nepřímé akce v souladu s požadavky stanovenými v příslušných zvláštních programech a v pracovních programech.
Kromě zveřejňování uvedeného v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 Komise výzvy k předkládání návrhů zveřejňuje na svých internetových stránkách pro rámcový program, pomocí zvláštních informačních kanálů a v národních kontaktních místech zřízených členskými státy a přidruženými zeměmi.
2. Komise ve výzvě k předkládání návrhů případně upřesní, že účastníci nemusí uzavírat dohodu o konsorciu.
3. Výzvy k předkládání návrhů uvádějí jasné cíle, aby bylo zajištěno, že zájemci nebudou reagovat zbytečně.
Článek 13
Výjimky
Výzvu k předkládání návrhů nevydá Komise v případě:
a)
koordinačních a podpůrných akcí, které mají být prováděny právními subjekty uvedenými ve zvláštních programech či v pracovních programech, pokud zvláštní program umožňuje, aby byli příjemci v pracovních programech určeni, a to v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002;
b)
koordinačních a podpůrných akcí spočívajících v nákupu zboží nebo služeb podle pravidel týkajících se veřejných zakázek, která jsou uvedena ve finančním nařízení;
c)
koordinačních a podpůrných akcí týkajících se jmenování nezávislých odborníků;
d)
dalších akcí, pokud tak stanoví finanční nařízení nebo nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Pododdíl 2
Hodnocení a výběr návrhů a udělování grantů
Článek 14
Hodnocení, výběr a udělování
1. Komise všechny návrhy, které byly předloženy v reakci na výzvu k předkládání návrhů, vyhodnotí na základě zásad pro hodnocení a kritérií pro výběr a udělování grantů.
Kritérii jsou excelence, dopad a provádění. V rámci těchto podmínek pracovní program dále stanoví kritéria hodnocení a výběru a může doplnit další požadavky, koeficienty a limity nebo uvést další podrobnosti o používání kritérií.
2. Nelze vybrat návrh, který je v rozporu se základními etickými zásadami nebo který nesplňuje podmínky stanovené ve zvláštním programu, v pracovním programu nebo ve výzvě k předkládání návrhů. Takový návrh může být kdykoliv z postupů hodnocení, výběru a udělování vyloučen.
3. Návrhy jsou seřazeny v souladu s výsledky hodnocení. Rozhodnutí o financování jsou přijímána na základě tohoto pořadí.
Článek 15
Postupy předkládání, hodnocení, výběru a udělování
1. Pokud je ve výzvě k předkládání návrhů stanoven dvoustupňový postup hodnocení, pak do dalšího hodnocení postupují pouze ty návrhy, které projdou prvním kolem na základě hodnocení podle omezeného souboru kritérií.
2. Pokud je ve výzvě k předkládání návrhů stanoven dvoustupňový postup podávání, pak úplný návrh do druhého kola podávají pouze ti žadatelé, jejichž návrhy projdou prvním kolem hodnocení.
Všichni žadatelé jsou urychleně informováni o výsledcích prvního kola hodnocení.
3. Komise přijme a zveřejní pravidla upravující postup předkládání návrhů a související postupy hodnocení, výběru a udělování a zveřejní pokyny pro žadatele, včetně pokynů pro hodnotitele. Zejména stanoví podrobná pravidla pro dvoustupňový postup podávání (včetně pravidel týkajících se rozsahu a povahy návrhu v prvním kole, jakož i úplného návrhu v druhém kole) a pravidla pro dvoustupňový postup hodnocení.
Komise žadatelům poskytuje informace a stanoví pro ně postupy pro zjednávání nápravy.
4. Pro rámcový program se použijí pravidla k zajištění jednotného ověřování existence, právního statusu a provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcích podpořených formou grantu v rámci sedmého rámcového programu Unie a v rámci sedmého rámcového programu Společenství, která byla přijata rozhodnutím Komise K(2007) 2466 ze dne 13. června 2007.
Komise se zdrží opětovného ověřování s výjimkou případů, kdy se situace dotyčného účastníka změnila.
Článek 16
Jmenování nezávislých odborníků
1. Komise jmenuje nezávislé odborníky, kteří budou nápomocni při hodnocení návrhů.
Pro koordinační a podpůrné akce uvedené v článku 13 jsou nezávislí odborníci jmenování pouze v případě, že to Komise považuje za vhodné.
2. Nezávislí odborníci jsou vybíráni na základě dovedností a znalostí odpovídajících úkolům, které jsou jim svěřeny. Pokud nezávislí odborníci musí pracovat s utajovanými informacemi, je pro jejich jmenování vyžadována příslušná bezpečnostní prověrka.
Nezávislí odborníci se určují a vybírají na základě výzev k předkládání přihlášek pro jednotlivce a výzev určených příslušným organizacím jako například národním výzkumným agenturám, výzkumným institucím či podnikům s cílem vypracovat seznamy vhodných kandidátů.
Pokud to Komise považuje za vhodné, může vybrat jakoukoli osobu s patřičnými dovednostmi, i když není v seznamech uvedena.
Při jmenování skupin nezávislých odborníků je třeba přijmout vhodná opatření k tomu, aby byla ve skupinách zajištěna přiměřená vyváženost obou pohlaví.
3. Při jmenování nezávislého odborníka učiní Komise všechna nezbytná opatření k tomu, aby zajistila, že se ve věci, v níž má podat odborný posudek, tento odborník nedostane do střetu zájmů.
4. Komise podepíše jmenovací listinu mezi Společenstvím a každým nezávislým odborníkem, přičemž se vychází ze vzorové jmenovací listiny, kterou Komise přijala v rozhodnutí K(2008) 4617 ze dne 21. srpna 2008.
5. Komise jednou ročně prostřednictvím vhodného nosiče zveřejní seznam nezávislých odborníků, kteří jsou Komisi při rámcovém programu a při jednotlivých zvláštních programech nápomocni.
Pododdíl 3
Provádění a grantové dohody
Článek 17
Obecná ustanovení
1. Účastníci provádějí nepřímou akci a přijímají v tomto směru všechna nezbytná a přiměřená opatření. Účastníci dané nepřímé akce pracují vůči Společenství společně a nerozdílně.
2. Na základě vzorové grantové dohody uvedené v článku 18 a s ohledem na povahu daného režimu financování vypracuje Komise grantovou dohodu mezi Společenstvím a účastníky.
3. Účastníci nepřijmou žádné závazky, které by byly s grantovou dohodou neslučitelné.
4. Pokud některý účastník nesplní své povinnosti spojené s technickým prováděním nepřímé akce, splní grantovou dohodu ostatní účastníci, aniž by muselo Společenství poskytnout jakýkoliv další příspěvek, pokud je Komise této povinnosti výslovně nezprostí.
5. Pokud akci není možné provést nebo ji účastníci neprovedou, zajistí Komise ukončení akce.
6. Účastníci zajistí, aby byla Komise informována o jakékoliv události, která by mohla ovlivnit provádění nepřímé akce nebo zájmy Společenství.
7. Účastníci nepřímé akce mohou zadat provádění určitých prvků činnosti třetím stranám, pokud tak stanoví grantová dohoda.
8. Komise pro účastníky stanoví postupy pro zjednávání nápravy.
Článek 18
Obecná ustanovení grantové dohody
1. Při provádění rámcovém programu se bude používat vzorová grantová dohoda přijatá rozhodnutím Komise K(2007) 1509 ze dne 10. dubna 2007.
Grantová dohoda stanoví práva a povinnosti účastníků vůči Společenství v souladu s rozhodnutím 2006/970/Euratom, tímto nařízením, finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v souladu s obecnými zásadami práva Unie.
V souladu se stejnými podmínkami stanoví také práva a povinnosti právních subjektů, které se staly účastníky v průběhu nepřímé akce.
2. Grantová dohoda také případně určí, jaká část finančního příspěvku Společenství bude založena na náhradě způsobilých nákladů a jaká část na financování pevnou sazbou (včetně stupnice jednotkových nákladů) nebo na paušálních částkách.
3. Grantová dohoda stanoví, jaké změny ve složení konsorcia budou vyžadovat předchozí vyhlášení soutěže.
4. Grantová dohoda stanoví povinnost předkládat Komisi pravidelné zprávy o pokroku dosaženém při provádění dané nepřímé akce.
5. Grantová dohoda může případně stanovit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví nových poznatků na třetí stranu.
6. Pokud grantová dohoda vyžaduje, aby účastníci vykonávali činnosti ve prospěch třetích stran, dají to účastníci obecně na vědomí, přičemž třetí strany určují, hodnotí a vybírají transparentně, spravedlivě a nestranně. Pokud je to uvedeno v pracovním programu, určí grantová dohoda kritéria pro výběr takových třetích stran. Komise si vyhrazuje právo vznést proti výběru třetích stran námitky.
7. Pokud se ukáže, že je ve vzorové grantové dohodě uvedené v odstavci 1 nutné provést důležitou změnu, Komise grantovou dohodu v úzké spolupráci s členskými státy odpovídajícím způsobem reviduje.
8. Vzorová grantová dohoda vychází z obecných zásad uvedených v Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a v Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků. Podle situace je zaměřena na otázky synergie se vzděláváním na všech úrovních, připravenost a schopnost podporovat dialog a diskusi o vědeckých záležitostech a výsledcích výzkumu se širokou veřejností i mimo vědeckou komunitu, činnosti k posilování účasti a úlohy žen ve výzkumu a činnosti zaměřené na společensko-hospodářské aspekty výzkumu.
9. Vzorová grantová dohoda upravuje dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí a ze strany Účetního dvora.
10. Grantová dohoda stanoví pro účastníky lhůty pro různá oznámení uvedená v tomto nařízení.
Článek 19
Ustanovení týkající se přístupových práv, využívání a šíření
1. Grantová dohoda stanoví příslušná práva a povinnosti účastníků týkající se přístupových práv a využívání a šíření, pokud tato práva a povinnosti nebyly stanoveny tímto nařízením.
Pro tyto účely vyžaduje, aby byl Komisi předložen plán využívání a šíření nových poznatků.
2. V grantové dohodě jsou upřesněny podmínky, za nichž mohou účastníci vznést námitky proti technologickému auditu využívání a šíření nových poznatků prováděnému některými pověřenými zástupci Komise.
Článek 20
Ustanovení týkající se ukončení
V grantové dohodě jsou uvedeny důvody pro úplné či částečné ukončení, zejména pokud došlo k nedodržení, neplnění či porušení tohoto nařízení, jakož i důsledky vyplývající pro účastníky z jakéhokoliv nedodržení podmínek ze strany některého z účastníků.
Článek 21
Zvláštní ustanovení
1. V případě nepřímých akcí na podporu stávajících výzkumných infrastruktur a případně nových výzkumných infrastruktur stanoví grantová dohoda zvláštní ustanovení o důvěrnosti, zveřejňování, přístupových právech a závazcích, které by mohly mít dopad na uživatele těchto infrastruktur.
2. V případě nepřímých akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků obsahuje grantová dohoda zvláštní ustanovení o důvěrnosti, přístupových právech a závazcích týkajících se výzkumných pracovníků, kteří mají z dané akce prospěch.
3. Grantová dohoda může pro účely zajištění obranných zájmů členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy případně obsahovat zvláštní ustanovení o důvěrnosti, stupni utajení informací, přístupových právech, převodu vlastnictví nových poznatků a jejich využívání.
Článek 22
Podpis dohody a přistoupení k ní
Grantová dohoda vstupuje v platnost podpisem koordinátora a Komise.
Vztahuje se na každého účastníka, který k ní formálně přistoupil.
Pododdíl 4
Konsorcia
Článek 23
Dohody o konsorciu
1. Pokud není ve výzvě k předkládání návrhů stanoveno jinak, uzavřou všichni účastníci nepřímé akce dohodu (dále jen „dohoda o konsorciu“), která mimo jiné upravuje:
a)
vnitřní organizaci konsorcia;
b)
rozdělení finančního příspěvku Společenství;
c)
doplňující pravidla k pravidlům v kapitole III, jakož i k souvisejícím ustanovením v grantové dohodě;
d)
urovnávání vnitřních sporů včetně případů zneužití pravomoci;
e)
ujednání mezi účastníky týkající se odpovědnosti, odškodnění a důvěrnosti informací.
2. Komise vyhotoví a zveřejní pokyny týkající se hlavních otázek, se kterými se mohou účastníci v dohodách o konsorciu setkat.
Článek 24
Koordinátor
1. Právní subjekty, které se chtějí účastnit nepřímé akce, jmenují z řad svých členů jednoho koordinátora, který bude v souladu s tímto nařízením, finančním nařízením, nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 a grantovou dohodou vykonávat tyto úkoly:
a)
sledovat, zda účastníci nepřímé akce dodržují své povinnosti;
b)
ověřovat, zda právní subjekty uvedené v grantové dohodě plní nezbytné formality pro přistoupení ke grantové dohodě;
c)
přijímat finanční příspěvek Společenství a rozdělovat jej v souladu s dohodou o konsorciu a s grantovou dohodou;
d)
vést záznamy a finanční účty týkající se finančního příspěvku Společenství a informovat Komisi o jeho rozdělení v souladu s čl. 23 odst. 1 písm. b) a s článkem 35;
e)
zprostředkovávat účinnou a vhodnou komunikaci mezi účastníky a pravidelně podávat účastníkům a Komisi zprávy o pokroku projektu.
2. Jméno koordinátora je uvedeno v grantové dohodě.
Jmenování nového koordinátora vyžaduje písemný souhlas Komise.
Článek 25
Změny v konsorciu
1. Účastníci nepřímé akce mohou souhlasit s přijetím nového účastníka nebo s vyloučením některého ze stávajících účastníků v souladu s příslušnými ustanoveními dohody o konsorciu.
2. Každý právní subjekt, který se připojí k probíhající akci, musí přistoupit ke grantové dohodě.
3. Ve zvláštních případech, je-li tak stanoveno v grantové dohodě, zveřejní konsorcium vyhlášení soutěže a zajistí její rozšíření prostřednictvím zvláštní informační podpory, zejména internetových stránek rámcového programu, specializovaného tisku a brožur a národních kontaktních míst zřízených členskými státy a přidruženými zeměmi pro účely poskytování informací a podpory.
Konsorcium vyhodnotí nabídky podle kritérií pro původní akci, a to za pomoci nezávislých odborníků jmenovaných konsorciem a v souladu se zásadami stanovenými v článcích 14 a 16.
4. Konsorcium oznámí každou navrženou změnu ve svém složení Komisi, která může do 45 dní od oznámení vznést námitky.
Změny ve složení konsorcia spojené s návrhy na další změny grantové dohody, které přímo nesouvisejí se změnou složení, musí být písemně schváleny Komisí.
Pododdíl 5
Sledování a hodnocení programů a nepřímých akcí a sdělování informací
Článek 26
Sledování a hodnocení
1. Komise sleduje provádění nepřímých akcí na základě pravidelných zpráv o pokroku předkládaných v souladu se vzorovou grantovou dohodou podle článku 18.
Komise sleduje zejména provádění plánu využívání a šíření nových poznatků předkládaného v souladu s čl. 19 odst. 1 druhým pododstavcem.
Pro tyto účely mohou být Komisi nápomocni nezávislí odborníci jmenovaní v souladu s článkem 16.
2. Komise zavede a udržuje informační systém, který umožní, aby sledování podle odstavce 1 bylo prováděno účinným a soudržným způsobem v rámci celého rámcového programu.
S výhradou článku 3 Komise zveřejní prostřednictvím jakéhokoliv vhodného nosiče informace o financovaných projektech.
3. Sledování a hodnocení uvedené v článku 6 rozhodnutí 2012/93/Euratom zahrnuje aspekty týkající se používání tohoto nařízení a zabývá se dopadem změn ve výpočtu nákladů na rozpočet ve srovnání se sedmým rámcovým programem Společenství, a jejich vlivem na administrativní zatížení účastníků.
4. Komise v souladu s článkem 16 jmenuje nezávislé odborníky, kteří jí jsou nápomocni při hodnoceních vyžadovaných rámcovým programem a jeho zvláštními programy a, je-li to nutné, při hodnocení předchozích rámcových programů.
5. Komise navíc může vytvářet skupiny nezávislých odborníků jmenovaných v souladu s článkem 16, aby poskytovaly poradenství při koncipování a provádění výzkumné politiky Společenství.
Článek 27
Zpřístupňované informace
1. S výhradou článku 3 zpřístupní Komise na požádání kterémukoliv členskému státu nebo přidružené zemi jakékoliv užitečné informace, které má k dispozici a které se týkají nových poznatků získaných v rámci nepřímé akce, za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
dané informace jsou relevantní pro veřejnou politiku;
b)
účastníci neuvedli dostatečné a rozumné důvody, proč by tyto informace neměly být poskytnuty.
2. Za žádných okolností se poskytnutím informací podle odstavce 1 nepřenášejí na příjemce práva ani povinnosti Komise či účastníků.
Příjemce je však povinen zachovávat důvěrnost těchto informací, pokud nejsou tyto informace zveřejněny nebo je účastníci veřejně nezpřístupní nebo pokud nebyly Komisi sděleny bez omezení týkajících se důvěrnosti.
ODDÍL 3
Finanční příspěvek Společenství
Pododdíl 1
Způsobilost pro financování a formy grantů
Článek 28
Způsobilost pro financování
1. Finanční příspěvek Společenství mohou získat tyto právní subjekty účastnící se nepřímé akce:
a)
jakýkoliv právní subjekt usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi či zřízený podle práva Unie;
b)
jakákoliv mezinárodní organizace evropského zájmu.
2. V případě, že účastníkem je jiná mezinárodní organizace než mezinárodní organizace evropského zájmu nebo právní subjekt usazený v jiné třetí zemi, než je přidružená země, může být finanční příspěvek Společenství přidělen, je-li splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
a)
zvláštní programy nebo příslušný pracovní program obsahují příslušná ustanovení za tímto účelem;
b)
příspěvek je nezbytný pro provedení nepřímé akce;
c)
příspěvek je stanoven ve dvoustranné vědecké a technologické dohodě nebo v jiném ujednání mezi Společenstvím a zemí, v níž je právní subjekt usazen.
Článek 29
Formy grantů
Finanční příspěvek Společenství u grantů uvedených v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom je založen na náhradě způsobilých nákladů, a to plné nebo částečné.
Finanční příspěvek Společenství však může mít podobu financování pevnou sazbou, včetně stupnice jednotkových nákladů, nebo financování paušálními částkami nebo může kombinovat náhradu způsobilých nákladů pevnou sazbou a paušální částkou. Finanční příspěvek Společenství může mít také podobu stipendií nebo cen.
V pracovních programech a výzvách k předkládání návrhů jsou upřesněny formy grantů, které mají být v rámci dotyčných akcích použity.
Článek 30
Náhrada způsobilých nákladů
1. Nepřímé akce financované granty jsou spolufinancovány účastníky.
Finanční příspěvek Společenství k náhradě způsobilých nákladů nesmí vést k zisku.
2. Příjmy se berou v úvahu pro výplatu grantu na konci provádění akce.
3. Aby byly považovány za způsobilé, musejí náklady vzniklé při provádění nepřímé akce splňovat tyto podmínky:
a)
musejí být skutečné;
b)
musejí být vynaloženy v průběhu akce, s výjimkou nákladů na vypracování závěrečných zpráv, pokud je to stanoveno v grantové dohodě;
c)
musejí být stanoveny podle obvyklých účetních a správních zásad a obvyklých postupů účastníka a použity výhradně za účelem dosažení cílů a očekávaných výsledků nepřímé akce, a to za dodržování zásad úspornosti, účelnosti a efektivity;
d)
musejí být zaneseny v účetnictví účastníka a v případě příspěvku od třetích stran zaneseny v účetnictví těchto třetích stran;
e)
musejí být odděleny od nezpůsobilých nákladů, zejména od identifikovatelných nepřímých daní, včetně daně z přidané hodnoty, cel, dlužných úroků, rezerv na možné budoucí ztráty nebo výdaje, kurzových ztrát, nákladů spojených s kapitálovým výnosem, nákladů deklarovaných, vzniklých nebo nahrazených v souvislosti s jiným projektem Unie, dluhů a poplatků za dluhovou službu, nepřiměřených nebo neuvážených výdajů a veškerých dalších nákladů, které nesplňují podmínky uvedené v písmenech a) až d).
Pro účely písmene a) prvního pododstavce lze použít průměrné náklady na personál, pokud jsou v souladu se správními zásadami a účetními postupy účastníka a neliší se výrazně od skutečných nákladů.
4. Finanční příspěvek Společenství se vypočítá s ohledem na náklady nepřímé akce jako celku, jejich náhrada je však založena na nákladech, které jednotliví účastníci vykáží.
Článek 31
Přímé způsobilé náklady a nepřímé způsobilé náklady
1. Způsobilé náklady se skládají z nákladů, které lze přímo připsat dané akci (dále jen „přímé způsobilé náklady“), a případně z nákladů, které nelze dané akci přímo připsat, ale které byly vynaloženy v přímém vztahu s přímými způsobilými náklady dané akci připsanými (dále jen „nepřímé způsobilé náklady“).
2. Náhrada nákladů účastníků je založena na jejich přímých a nepřímých způsobilých nákladech.
Účastník může v souladu s čl. 30 odst. 3 písm. c) použít zjednodušenou metodu výpočtu svých nepřímých způsobilých nákladů na úrovni svého právního subjektu, je-li tato metoda v souladu s jeho obvyklými účetními a správními zásadami a obvyklými postupy. Zásady, jež je třeba v tomto ohledu dodržovat, jsou uvedeny ve vzorové grantové dohodě.
3. V některých případech, zejména u koordinačních a podpůrných akcí a případně u akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, může být náhrada nepřímých způsobilých nákladů grantovou dohodou omezena na určitý maximální procentní podíl přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky.
4. Odchylně od odstavce 2 si účastník může pro krytí nepřímých způsobilých nákladů zvolit pevnou sazbu svých celkových přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky nebo náhrady nákladů třetích stran.
Komise stanoví příslušné pevné sazby na základě přibližné hodnoty dotyčných skutečných nepřímých nákladů v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
5. Neziskové veřejné subjekty, instituce sekundárního a vysokoškolského vzdělávání, výzkumné organizace a malé a střední podniky, které nemohou s jistotou stanovit své skutečné nepřímé náklady na dotyčnou akci, si při účasti v režimech financování, které zahrnují činnosti spojené s výzkumem, technologickým rozvojem a demonstracemi, jak je uvedeno v článku 32, mohou zvolit pevnou sazbu ve výši 60 % celkových přímých způsobilých nákladů.
6. Všechny pevné sazby se uvedou ve vzorové grantové dohodě.
Článek 32
Maximální podíl na financování
1. V případě činností v oblasti výzkumu a technologického rozvoje může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů.
V případě neziskových veřejných subjektů, institucí sekundárního a vysokoškolského vzdělávání, výzkumných organizací a malých a středních podniků však může dosáhnout maximálně 75 % celkových způsobilých nákladů.
2. U demonstračních činností může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů.
3. U činností v rámci koordinačních a podpůrných akcí a akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů.
4. Pokud jde o správní činnosti, včetně osvědčení o finančních výkazech, a další činnosti, které nejsou uvedeny v odstavcích 1, 2 a 3, může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů.
Mezi další činnosti uvedené v prvním pododstavci patří mimo jiné odborná příprava v rámci akcí, které nespadají do režimu financování odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, a dále koordinace, navazování kontaktů a šíření výsledků.
5. Pro účely odstavců 1 až 4 se při stanovení finančního příspěvku Společenství vezmou v úvahu způsobilé náklady a příjmy.
6. Odstavce 1 až 5 se případně použijí pro nepřímé akce, kde se na celou nepřímou akci používá financování pevnou sazbou nebo paušální částkou.
Článek 33
Vykazování a audit způsobilých nákladů
1. Komisi se předkládají pravidelné zprávy týkající se způsobilých nákladů, finančních výnosů z předběžného financování a příjmů v souvislosti s danou nepřímou akcí a případně osvědčení o finančních výkazech, v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Pokud v případě dané akce dochází ke spolufinancování, toto spolufinancování se vykazuje a případně po skončení akce stvrzuje osvědčením.
2. Aniž je dotčeno finanční nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, je osvědčení o finančních výkazech povinné pouze v případech, kdy kumulativní částka průběžných plateb a plateb zůstatků uhrazených účastníkovi nepřímé akce činí 375 000 EUR nebo více.
U nepřímých akcí v délce trvání dvou let nebo kratší se od účastníka nicméně vyžaduje pouze jedno osvědčení o finančních výkazech, a to na konci projektu.
Osvědčení o finančních výkazech se nevyžadují pro nepřímé akce, které byly v plné výši uhrazeny paušálními částkami nebo pevnými sazbami.
3. V případě veřejných orgánů, výzkumných organizací a institucí sekundárního a vysokoškolského vzdělávání může osvědčení o finančních výkazech požadované podle odstavce 1 vydat příslušný státní úředník.
Článek 34
Sítě excelence
1. Pracovní program stanoví formu grantů, které mají být použity pro sítě excelence.
2. Pokud má finanční příspěvek Společenství pro sítě excelence podobu paušální částky, vypočítá se na základě počtu výzkumných pracovníků, kteří se mají do sítě excelence zapojit, a délky trvání akce. Jednotková částka u paušálních částek je 23 500 EUR na rok na výzkumného pracovníka.
Tuto částku Komise upraví v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
3. Pracovní program stanoví maximální počet účastníků a případně maximální počet výzkumných pracovníků, který může být použit jako základ pro výpočet maximální paušální částky. Další účastníci nad tento maximální počet pro stanovení finančního příspěvku se však případně také mohou účastnit.
4. Finanční příspěvek se vyplácí v pravidelných dávkách.
Tyto pravidelné dávky jsou vypláceny na základě posouzení postupného provádění společného programu činností prostřednictvím měření integrace výzkumných zdrojů a kapacit na základě ukazatelů výkonu dojednaných s konsorciem a uvedených v grantové dohodě.
Pododdíl 2
Vyplácení, rozdělování, zpětné vymáhání a záruky
Článek 35
Platba a rozdělení
1. Finanční příspěvek Společenství se účastníkům vyplatí prostřednictvím koordinátora bez zbytečného prodlení.
2. Koordinátor vede záznamy, jež umožňují kdykoliv zjistit, jaké podíly finančních prostředků Společenství byly jednotlivým účastníkům přiděleny.
Na vyžádání sdělí koordinátor tuto informaci Komisi.
Článek 36
Zpětné získávání
Komise může přijmout rozhodnutí o zpětném získání částek v souladu s finančním nařízením.
Článek 37
Mechanismus s cílem zabránit riziku
1. S výhradou odstavců 2 až 5 je finanční odpovědnost každého z účastníků omezena na jeho vlastní závazky.
2. Pro účely řízení rizika spojeného s nevracením dlužných částek Společenství Komise zřídila a provozuje „účastnický záruční fond“ (dále jen „fond“) v souladu s přílohou.
Finanční úroky z fondu jsou doplňovány do fondu a slouží výlučně účelům uvedeným v bodě 3 přílohy, aniž je dotčen bod 4 přílohy.
3. Finanční příspěvek účastníka nepřímé akce do fondu, který má podobu grantu, nepřesáhne 5 % finančního příspěvku Společenství určeného účastníkovi. Na konci akce se částka příspěvku do fondu vrátí prostřednictvím koordinátora účastníkovi, s výhradou odstavce 4.
4. Nejsou-li úroky z fondu dostačující pro pokrytí částek dlužných Společenství, může Komise z částky, jež má být vrácena účastníkovi, odečíst maximálně jedno procento finančního příspěvku Společenství určeného účastníkovi.
5. Odečet uvedený v odstavci 4 se nevztahuje na veřejné subjekty, právní subjekty, jejichž účast na nepřímé akci je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí, a instituce sekundárního a vysokoškolského vzdělávání.
6. Komise ověří ex ante pouze finanční způsobilost koordinátorů a účastníků jiných než těch, kteří jsou uvedeni v odstavci 5 a kteří žádají o finanční příspěvek Společenství v nepřímé akci přesahující výši 500 000 EUR, pokud neexistují výjimečné okolnosti a pokud na základě již dostupných informací existují oprávněné důvody k pochybnostem o finanční způsobilosti těchto účastníků.
7. Účastnický záruční fond se považuje za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Od účastníků nelze vyžadovat žádnou další záruku nebo zajištění, ani jim je nelze ukládat.
KAPITOLA III
ŠÍŘENÍ A VYUŽÍVÁNÍ A PŘÍSTUPOVÁ PRÁVA
ODDÍL 1
Nové poznatky
Článek 38
Zvláštní pravidla pro výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy
Pravidla stanovená v této kapitole se použijí, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedená v kapitole IV.
Pododdíl 1
Vlastnictví
Článek 39
Vlastnictví nových poznatků
1. Nové poznatky, které jsou výsledkem práce provedené v rámci jiných nepřímých akcí, než které jsou uvedeny v odstavci 3, jsou vlastnictvím účastníka, který práci, z níž nové poznatky vzešly, vykonal.
2. Jestliže jsou zaměstnanci nebo jiní pracovníci pracující pro některého účastníka oprávněni nárokovat si práva na nové poznatky, pak tento účastník zajistí, aby mohla být tato práva vykonávána způsobem, který je v souladu s povinnostmi účastníka podle grantové dohody.
3. Nové poznatky jsou vlastnictvím Společenství v těchto případech:
a)
koordinační a podpůrné akce spočívající v nákupu zboží nebo služeb podle předpisů o veřejných zakázkách uvedených ve finančním nařízení;
b)
koordinační a podpůrné akce týkající se nezávislých odborníků.
Článek 40
Společné vlastnictví nových poznatků
1. V případech, kdy práci, z níž nové poznatky vzešly, provedlo více účastníků společně a kdy jejich jednotlivé podíly na práci nelze určit, jsou nové poznatky společným vlastnictvím těchto účastníků.
Účastníci uzavřou dohodu o rozdělení a podmínkách výkonu tohoto společného vlastnictví v souladu s podmínkami grantové dohody.
2. Pokud ještě nebyla uzavřena dohoda o společném vlastnictví, je každý ze spoluvlastníků oprávněn udílet nevýhradní licence třetím stranám bez práva poskytovat sublicence, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
ostatní spoluvlastníci o tom musí být předem informováni;
b)
ostatním spoluvlastníkům musí být poskytnuta spravedlivá a přiměřená kompenzace.
3. Komise na vyžádání poskytne pokyny ohledně možných aspektů, které mají být začleněny do dohody o společném vlastnictví.
Článek 41
Převod nových poznatků
1. Vlastník může nové poznatky převést na jakýkoli právní subjekt, s výhradou odstavců 2 až 5 tohoto článku a s výhradou článku 42.
2. Jestliže některý účastník převádí své vlastnické právo k novým poznatkům, převede na nabyvatele i své povinnosti související s těmito novými poznatky, včetně povinnosti postoupit je jakémukoli dalšímu nabyvateli, a to v souladu s grantovou dohodou.
3. Požaduje-li se, aby účastník postoupil přístupová práva, uvědomí o tom předem ostatní účastníky téže akce a poskytne jim, s výhradou závazků týkajících se důvěrnosti, dostatečné informace o novém vlastníkovi nových poznatků, aby mohli vykonávat svá přístupová práva podle grantové dohody.
Ostatní účastníci se však mohou písemnou dohodou vzdát svého práva na předchozí informování v případě převodu vlastnictví z jednoho účastníka na konkrétně určenou třetí stranu.
4. Po informování v souladu s odst. 3 prvním pododstavcem může kterýkoli další účastník proti jakémukoliv převodu vlastnictví vznést námitky s odůvodněním, že by jím byla nepříznivě dotčena jeho přístupová práva.
Pokud kterýkoli z ostatních účastníků prokáže, že jeho práva by byla nepříznivě dotčena, k zamýšlenému převodu nedojde, dokud mezi danými účastníky nedojde k dohodě.
5. Grantová dohoda může případně stanovit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví nových poznatků nebo každé zamýšlené udělení licence na třetí stranu usazenou ve třetí zemi, která není přidružena k rámcovému programu.
Článek 42
Zachování konkurenceschopnosti Evropy, ochrana obranných zájmů členských států a dodržování etických zásad
Komise může vznést námitky proti převodu vlastnictví nových poznatků nebo proti udělení licence k novým poznatkům třetím stranám usazeným ve třetí zemi, která není přidružena k rámcovému programu, domnívá-li se, že to není v souladu se zájmem rozvíjet konkurenceschopnost evropského hospodářství nebo s obrannými zájmy členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy nebo že se to neslučuje s etickými zásadami.
V takových případech k převodu vlastnictví nebo udělení licence nedojde, dokud se Komise neujistí, že jsou zavedena příslušná ochranná opatření.
Pododdíl 2
Ochrana, zveřejnění, šíření a využívání
Článek 43
Ochrana nových poznatků
Mohou-li nové poznatky nalézt průmyslové nebo obchodní využití, zajistí jejich vlastník přiměřenou a účinnou ochranu s patřičným ohledem na své oprávněné zájmy a oprávněné zájmy, zejména obchodní, ostatních dotčených účastníků dané nepřímé akce.
Uplatňuje-li účastník, který není vlastníkem nových poznatků, své oprávněné zájmy, musí v každém případě prokázat, že by byl výrazně poškozen.
Mohou-li nové poznatky nalézt průmyslové nebo obchodní využití a jejich vlastník je nechrání ani je nepřevede na jiného účastníka, na přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi nebo na jinou třetí stranu usazenou v členském státě nebo přidružené zemi spolu se souvisejícími povinnostmi v souladu s článkem 41, nelze tyto nové poznatky šířit, dokud není informována Komise.
V takovém případě může Komise se souhlasem příslušného účastníka převzít vlastnictví těchto nových poznatků a přijmout opatření na jejich přiměřenou a účinnou ochranu. Daný účastník může odmítnout pouze tehdy, může-li prokázat, že by tím byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy.
Článek 44
Prohlášení o finančním příspěvku Společenství
Veškeré publikace, patentové přihlášky podané kterýmkoliv účastníkem nebo z jeho pověření nebo jakékoliv jiné formy šíření nových poznatků musí obsahovat prohlášení, že k dotyčným novým poznatkům se dospělo s finančním přispěním Společenství; toto prohlášení může obsahovat i vizuální prostředky.
Znění tohoto prohlášení se stanoví v grantové dohodě.
Článek 45
Využívání a šíření
1. Účastníci využívají nové poznatky, které vlastní, nebo jejich využívání zajistí.
2. Každý účastník zajistí, aby byly jím vlastněné nové poznatky šířeny co nejrychleji. Pokud tak neučiní, může tyto nové poznatky šířit Komise v souladu s článkem 12 Smlouvy.
Grantová dohoda může v tomto ohledu stanovit lhůty.
3. Činnosti v oblasti šíření musí být v souladu s ochranou práv duševního vlastnictví, s povinnostmi zachovávat důvěrnost a s oprávněnými zájmy vlastníka nových poznatků a obrannými zájmy členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy.
4. Před jakýmkoliv šířením nových poznatků uvědomí účastník ostatní dotčené účastníky.
Po tomto oznámení může kterýkoliv z dotčených účastníků vznést námitky, pokud se domnívá, že by v souvislosti s novými poznatky nebo stávajícími poznatky byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy. V takovém případě nemůže dojít k šíření poznatků, dokud nejsou podniknuty přiměřené kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů.
ODDÍL 2
Přístupová práva ke stávajícím poznatkům a k novým poznatkům
Článek 46
Stávající poznatky
Účastníci mohou stávající poznatky nezbytné pro účely nepřímé akce definovat v písemné dohodě a případně mohou konkrétní stávající poznatky vyloučit.
Článek 47
Zásady
1. Veškeré žádosti o přístupová práva se podávají písemně.
2. Není-li s vlastníkem nových poznatků nebo stávajících poznatků dohodnuto jinak, přístupová práva neopravňují k udělování sublicencí.
3. Udílení výhradních licencí na nové poznatky nebo stávající poznatky je možné za předpokladu, že všichni ostatní účastníci písemně stvrdí, že se svých přístupových práv k nim zříkají.
4. Aniž je dotčen odstavec 3, jakákoliv dohoda, která účastníkům nebo třetím stranám poskytuje přístupová práva k novým poznatkům nebo stávajícím poznatkům, zajistí, že budou zachována potenciální přístupová práva pro další účastníky.
5. Aniž jsou dotčeny články 48 a 49 a grantová dohoda, účastníci téže akce se co nejdříve vzájemně informují o jakýchkoli omezeních pro udělování přístupových práv ke stávajícím poznatkům nebo jakýchkoli jiných omezeních, která by mohla výrazně ovlivnit udělování přístupových práv.
6. Ukončení účasti na nepřímé akci nemá žádný vliv na povinnost účastníka poskytnout přístupová práva zbývajícím účastníkům téže akce podle podmínek stanovených v grantové dohodě.
Článek 48
Přístupová práva pro provádění nepřímých akcí
1. Přístupová práva k novým poznatkům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce.
Tato přístupová práva se udělují bezplatně.
2. Přístupová práva ke stávajícím poznatkům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce, za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.
Taková přístupová práva se udělí bezplatně, pokud se všichni účastníci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodnou jinak.
Článek 49
Přístupová práva pro využívání
1. Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv k novým poznatkům, pokud je potřebují k využívání svých vlastních nových poznatků.
Tato přístupová práva se na základě dohody udělí buď za spravedlivých a přiměřených podmínek nebo bezplatně.
2. Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv ke stávajícím poznatkům, potřebují-li je k využívání svých vlastních nových poznatků, a za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.
Tato přístupová práva se na základě dohody udělí buď za spravedlivých a přiměřených podmínek nebo bezplatně.
3. Nestanoví-li grantová dohoda nebo dohoda o konsorciu jinak, má přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi rovněž přístupová práva k novým poznatkům nebo stávajícím poznatkům uvedená v odstavcích 1 a 2, a to za stejných podmínek jako účastník, k němuž je přidružen.
4. Žádost o přístupová práva podle odstavců 1, 2 a 3 lze podat do jednoho roku po některé z těchto událostí:
a)
skončení nepřímé akce;
b)
ukončení účasti vlastníka daných stávajících poznatků nebo nových poznatků.
Dotyční účastníci se však mohou dohodnout i na jiné lhůtě.
KAPITOLA IV
ZVLÁŠTNÍ PRAVIDLA PRO ÚČAST NA ČINNOSTECH V TEMATICKÉ OBLASTI VÝZKUMU ENERGIE Z JADERNÉ SYNTÉZY
Článek 50
Oblast působnosti
Pravidla stanovená v této kapitole se vztahují na činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedené ve zvláštním programu. V případě jakéhokoli rozporu mezi pravidly stanovenými v této kapitole a pravidly stanovenými v kapitolách II a III se použijí pravidla stanovená v této kapitole.
Článek 51
Provádění výzkumu v oblasti energie z jaderné syntézy
Činnosti v tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ mohou být prováděny na základě postupů a pravidel pro šíření a využívání stanovených v těchto rámcích:
a)
smlouvy o přidružení uzavřené mezi Společenstvím a členskými státy či přidruženými třetími zeměmi nebo právními subjekty v rámci členských států či přidružených třetích zemí;
b)
Evropská dohoda o vývoji jaderné syntézy (EFDA) uzavřená mezi Společenstvím a organizacemi, které jsou usazeny ve členských státech nebo přidružených zemích nebo jednají jejich jménem;
c)
společný evropský podnik pro mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER) na základě hlavy II kapitoly 5 Smlouvy;
d)
mezinárodní dohody o spolupráci se třetími zeměmi nebo s právními subjekty, které mohou být zřízeny takovou dohodou, zejména dohodou o ITER a dohodami o širším přístupu;
e)
jakákoli další mnohostranná dohoda uzavřená mezi Společenstvím a přidruženými organizacemi, zejména dohoda o mobilitě zaměstnanců;
f)
akce založené na sdílení nákladů s cílem podpořit výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy a přispět k tomuto výzkumu, na nichž se podílejí subjekty ve členských státech nebo v zemích přidružených k rámcovému programu, s nimiž nebyla uzavřena smlouva o přidružení.
Článek 52
Finanční příspěvek Společenství
1. Smlouvy o přidružení uvedené v čl. 51 písm. a) a akce založené na sdílení nákladů uvedené v čl. 51 písm. f) stanoví pravidla týkající se finančního příspěvku Společenství na činnosti, kterých se týkají.
Roční sazba finančního příspěvku Společenství, který je stanovený ve smlouvách o přidružení, nesmí za celou dobu trvání sedmého rámcového programu Společenství a tohoto rámcového programu přesáhnout 20 % výdajů sdružení zaměřených na činnosti uvedené v jejich ročních pracovních programech.
2. Po konzultaci poradního výboru pro program jaderné syntézy uvedeného v článku 7 rozhodnutí 2012/94/Euratom může Komise financovat:
a)
v rámci smluv o přidružení v sazbě nepřekračující 40 %: výdaje v rámci zvláštních projektů spolupráce mezi přidruženými subjekty, které poradní výbor doporučil pro prioritní podporu a které schválila Komise; prioritní podpora se zaměří na akce s významem pro ITER/DEMO s výjimkou projektů, jimž byl prioritní status udělen již dříve v průběhu předchozích rámcových programů;
b)
akce prováděné v rámci Evropské dohody o vývoji jaderné syntézy, včetně zprostředkování, nebo v rámci společného podniku uvedeného v čl. 51 písm. c);
c)
akce prováděné v rámci dohody o mobilitě zaměstnanců.
3. V případě projektů a akcí, pro něž je poskytován finanční příspěvek podle odst. 2 písm. a) nebo b), mají všechny právní subjekty uvedené v čl. 51 písm. a) a b) právo podílet se na pokusech prováděných na dotyčném zařízení.
4. Finanční příspěvek Společenství na akce prováděné v rámci mezinárodní dohody o spolupráci uvedené v čl. 51 písm. d) se stanoví v souladu s podmínkami této dohody nebo je stanoví jakýkoli právní subjekt zřízený na základě dohody. Společenství může svou účast na dohodě a svůj finanční příspěvek řídit prostřednictvím jakéhokoli vhodného právního subjektu.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 53
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
NEUVOSTON ASETUS (EURATOM) N:o 139/2012,
annettu 19 päivänä joulukuuta 2011,
säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman epäsuoriin toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2012-2013)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 ja 10 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt tieteellis-teknistä komiteaa kuultuaan,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma (2012-2013), jäljempänä ’puiteohjelma’, on hyväksytty neuvoston päätöksellä 2012/93/Euratom (3). Komission tehtävänä on huolehtia puiteohjelman ja sen erityisohjelmien täytäntöönpanosta sekä siihen liittyvistä rahoituskysymyksistä.
(2)
Puiteohjelma olisi pantava täytäntöön Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (4), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, sekä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (5) mukaisesti.
(3)
Puiteohjelman täytäntöönpanossa olisi lisäksi noudatettava valtiontukisääntöjä ja erityisesti tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevia sääntöjä, jotka ovat tällä hetkellä yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtion tuelle (6).
(4)
Puiteohjelmassa säilytetään kokonaisuudessaan yhteisön seitsemännen puiteohjelman, joka hyväksyttiin Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007-2011) 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2006/970/Euratom (7), soveltamisala ja periaatteet.
(5)
Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevien sääntöjen olisi muodostettava yhtenäinen, kattava ja selkeä kehys, jonka avulla voidaan varmistaa, että puiteohjelma pannaan täytäntöön mahdollisimman tehokkaasti ja että se on yksinkertaistettujen menettelyjen ansiosta helposti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä suhteellisuusperiaatteen mukaisesti.
(6)
Tämän puiteohjelman on määrä hyötyä tutkimuksen puiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamista koskevasta komission aloitteesta, joka on sisällytetty kolmesta toimenpiteestä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1982/2006/EY ja neuvoston päätöksen 2006/970/Euratom täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi 24 päivänä tammikuuta 2011 hyväksyttyyn komission päätökseen K(2011) 174. Tällä komission päätöksellä muutetaan päätöksen 2006/970/Euratom nojalla hyväksyttyä vakioavustussopimusta.
(7)
Näiden sääntöjen olisi edelleen helpotettava osallistujien luomien teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntämistä ja niissä olisi myös otettava huomioon tapa, jolla osallistujat ovat mahdollisesti järjestäytyneet kansainvälisesti, samalla kun suojellaan muiden osallistujien ja yhteisön oikeutettuja etuja.
(8)
Puiteohjelmassa olisi edistettävä unionin syrjäisimpien alueiden osallistumista, ja lisäksi olisi pyrittävä siihen, että osallistujia olisi laajasti erilaisista yrityksistä, tutkimuskeskuksista ja korkeakouluista.
(9)
Yhtenäisyyden ja avoimuuden varmistamiseksi olisi sovellettava mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY (8) annettua mikroyritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten määritelmää.
(10)
Olisi vahvistettava osallistumista koskevat vähimmäisedellytykset sekä yleisesti että puiteohjelman yhteydessä toteutettavien yksittäisten epäsuorien toimien osalta.
(11)
Kaikkien oikeussubjektien olisi voitava osallistua puiteohjelmaan, kunhan vähimmäisehdot on täytetty. Vähimmäismäärää suuremman osallistujamäärän pitäisi taata, että asianomainen epäsuora toimi toteutetaan tehokkaasti.
(12)
Kansainvälisiä järjestöjä, jotka kehittävät ydinalan tutkimus- ja koulutusyhteistyötä Euroopassa ja joiden jäsenistä suuri osa on yhteisön jäsenvaltioita tai assosioituneita maita, olisi rohkaistava osallistumaan puiteohjelmaan.
(13)
Myös kolmansiin maihin sijoittautuneiden oikeussubjektien sekä kansainvälisten järjestöjen olisi voitava osallistua puiteohjelmaan Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklan mukaisesti. Tällainen osallistuminen olisi kuitenkin perusteltava osoittamalla, kuinka se edistää puiteohjelman tavoitteiden saavuttamista.
(14)
Jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla oikeussubjekteilla, jotka sijaitsevat Euroopan ulkopuolella, on Euratomin perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla oikeus osallistua puiteohjelmaan.
(15)
On tarpeen määrittää ehdot ja edellytykset, joiden mukaisesti yhteisön rahoitusta annetaan epäsuoriin toimiin osallistuville.
(16)
Komission on tarpeen laatia varainhoitoasetusta, asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002 ja tätä asetusta täydentäviä lisäsääntöjä ja -menettelyjä, joita sovelletaan ehdotusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sekä avustusten myöntämiseen ja osallistujien käytössä oleviin muutoksenhakumenettelyihin. Erityisesti olisi laadittava riippumattomien asiantuntijoiden käyttöä koskevat säännöt.
(17)
Puiteohjelman kesto rajoittuu kahteen vuoteen, ja Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007-2013) 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY (9) hyväksytty unionin seitsemäs puiteohjelma, jossa on samat säännöt kuin seitsemännessä puiteohjelmassa, on sen kanssa voimassa samanaikaisesti vuoden 2013 loppuun. Sen vuoksi on tarkoituksenmukaista soveltaa samanlaisia sääntöjä kuin unionin seitsemännessä puiteohjelmassa ja välttää sitä, että osallistujille aiheutuisi suuria muutoksia.
(18)
Komission olisi laadittava puiteohjelman nojalla varainhoitoasetusta ja asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002 täydentäviä lisäsääntöjä ja -menettelyjä, joita sovelletaan arvioitaessa puiteohjelman epäsuorien toimien osallistujien oikeudellisia ja taloudellisia toimintaedellytyksiä. Sääntöjen olisi mahdollistettava oikea tasapaino unionin taloudellisten etujen suojaamisen ja oikeussubjektien puiteohjelmaan osallistumisen yksinkertaistamisen ja helpottamisen välillä. Jotta epäsuorien toimien osallistujien olemassaolo ja oikeudellinen asema ja niiden toiminnalliset ja taloudelliset edellytykset voitaisiin todentaa yhdenmukaisesti sekä välttää sitä, että osallistujille aiheutuisi suuria muutoksia, puiteohjelmaan on suositeltavaa soveltaa 13 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä komission päätöksellä K(2007) 2466 hyväksyttyjä osallistumissääntöjä, joita soveltaen voidaan todentaa yhdenmukaisesti osallistujien olemassaolo ja oikeudellinen asema sekä niiden toiminnalliset ja taloudelliset edellytykset sellaisten epäsuorien toimien yhteydessä, joita tuetaan avustuksilla Euroopan unionin seitsemännestä puiteohjelmasta ja Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä puiteohjelmasta.
(19)
Varainhoitoasetuksessa, asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sekä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetussa asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2988/95 (10) säädetään tältä osin muun muassa unionin taloudellisten etujen suojaamisesta, petosten ja väärinkäytösten torjumisesta, komission saatavien perintämenettelyistä, sulkemisesta sopimus- ja avustusmenettelyjen ulkopuolelle ja siihen liittyvistä seuraamuksista sekä komission ja tilintarkastustuomioistuimen tekemistä tarkastuksista.
(20)
Osallistujien olisi saatava yhteisön rahoitustuki käyttöönsä ilman tarpeetonta viivytystä.
(21)
Kutakin toimea varten tehtävissä sopimuksissa olisi määrättävä komission tai sen valtuuttamien edustajien suorittamasta varainkäytön valvonnasta ja muusta valvonnasta sekä tilintarkastustuomioistuimen tekemistä tilintarkastuksista ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) paikan päällä tekemistä tarkastuksista, jotka suoritetaan komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi, 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (11) säädettyjä menettelyjä noudattaen.
(22)
Komission olisi seurattava sekä puiteohjelman yhteydessä toteutettavia epäsuoria toimia että puiteohjelmaa ja sen erityisohjelmia. Epäsuorien toimien toteutuksen tehokkaan ja johdonmukaisen seurannan ja arvioinnin varmistamiseksi komission olisi perustettava asianmukaiset tietojärjestelmät ja pidettävä niitä yllä.
(23)
Puiteohjelmassa olisi otettava huomioon eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä 11 päivänä maaliskuuta 2005 annetussa komission suosituksessa 2005/251/EY (12) vahvistetut yleiset periaatteet ja edistettävä niitä ottaen kuitenkin huomioon, että ne ovat luonteeltaan vapaaehtoisia.
(24)
Tutkimustulosten levittämistä koskevilla säännöillä olisi varmistettava, että osallistujat suojaavat tarvittaessa toimien myötä syntyneet teollis- ja tekijänoikeudet ja käyttävät ja levittävät näitä tutkimustuloksia.
(25)
Nämä säännöt olisi laadittava siten, että niissä kunnioitetaan teollis- ja tekijänoikeuksien omistajien oikeuksia mutta varmistetaan samalla, että osallistujat ja tarvittaessa niiden jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan sijoittautuneet liitännäisosallistujat voivat saada käyttöönsä hankkeeseen tuotua tietoa sekä hankkeen tutkimustyössä syntyvää tietämystä, siinä määrin kuin se on tarpeen tutkimustyön tekemistä tai sen tuloksena saadun tietämyksen käyttöä varten.
(26)
Puiteohjelman yhteydessä olisi pidettävä edelleen toiminnassa yhteisön seitsemännen puiteohjelman yhteydessä perustettu ja komission hallinnoima osallistujien takuurahasto sellaisten saatavien kattamiseksi, joita sääntöjen vastaisesti toimineet osallistujat eivät maksa takaisin. Tämän rahaston perustaminen on edistänyt yksinkertaistamista ja helpottanut osallistumista ja samalla suojannut unionin taloudellisia etuja tavalla, joka sopii myös puiteohjelmaan.
(27)
Yhteisön rahoitus yhteisyritykselle, joka on perustettu Euratomin perustamissopimuksen 45-51 artiklan nojalla, ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan.
(28)
Tässä asetuksessa kunnioitetaan niitä perusoikeuksia ja noudatetaan niitä periaatteita, jotka on sisällytetty Euroopan unionin perusoikeuskirjaan.
(29)
Yhteisö voi antaa varainhoitoasetuksen mukaisesti rahoitustukea muun muassa julkisten hankintojen kautta maksamalla hinnan tavaroista tai palveluista, joista on tehty sopimus ja jotka on valittu tarjouspyyntöjen perusteella, myöntämällä avustuksia, antamalla organisaatioille tukea jäsenmaksun muodossa ja maksamalla palkkioita riippumattomille asiantuntijoille,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
JOHDANTOSÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde
Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten, korkeakoulujen ja muiden oikeussubjektien osallistumista toimiin, jotka yksi tai useampi osallistuja toteuttaa päätöksen 2012/93/Euratom liitteessä II yksilöityjen rahoitusjärjestelyjen avulla, jäljempänä ’epäsuorat toimet’.
Lisäksi asetuksessa vahvistetaan asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2432/2002 mukaiset säännöt, jotka koskevat yhteisön rahoitustuen myöntämistä puiteohjelman epäsuorien toimien osallistujille.
Puiteohjelman nojalla tehdyn tutkimustyön tulosten osalta tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat tulosaineiston julkistamista sopivin keinoin (lukuun ottamatta sen suojaamiseen liittyvistä muodollisuuksista johtuvaa julkistamista) sekä tulosaineiston julkaisemista mitä tahansa välinettä käyttäen, jäljempänä ’levittäminen’.
Niin ikään siinä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat tulosaineiston suoraa tai välillistä hyödyntämistä muussa tutkimustoiminnassa, joka ei kuulu kyseessä olevan epäsuoran toimen piiriin, mukaan luettuna tuotteen tai prosessin kehittäminen, luominen ja kaupallistaminen taikka palvelun luominen ja tarjoaminen, jäljempänä ’käyttö’.
Asetuksessa vahvistetaan myös sekä tulosaineiston että tausta-aineiston osalta säännöt, jotka koskevat tulos- ja tausta-aineistoon liittyviä lisenssejä ja käyttöoikeuksia, jäljempänä ’käyttöoikeudet’.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1)
’oikeussubjektilla’ mitä tahansa luonnollista henkilöä tai sijoittautumispaikan kansallisen oikeuden taikka unionin oikeuden tai kansainvälisen oikeuden nojalla muodostettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja täyttää velvoitteita;
2)
’liitännäisosallistujalla’ mitä tahansa oikeussubjektia, joka on suoraan tai välillisesti osallistujan määräysvallassa tai saman suoran tai välillisen määräysvallan alainen kuin osallistuja, kun määräysvalta syntyy 7 artiklan 2 kohdassa säädetyllä tavalla;
3)
’oikeudenmukaisilla ja kohtuullisilla ehdoilla’ tarkoituksenmukaisia ehtoja, mahdolliset taloudelliset ehdot mukaan luettuina, jolloin otetaan huomioon käyttöoikeuden pyytämiseen liittyvät erityisolosuhteet, esimerkiksi pyynnön kohteena olevan tulos- tai tausta-aineiston todellinen tai mahdollinen arvo ja/tai suunnitellun käytön laajuus, kesto tai muu ominaisuus;
4)
’tulosaineistolla’ kyseessä olevan epäsuoran toimen tuloksia, mukaan luettuna tieto, riippumatta siitä, voidaanko ne suojata; tällaisiin tuloksiin sisältyvät tekijänoikeuden lähioikeudet, mallioikeudet, patenttioikeudet, kasvinjalostajanoikeudet ja vastaavat suojan muodot;
5)
’tausta-aineistolla’ epäsuoran toimen toteuttamista tai epäsuoran toimen tulosten käyttöä varten tarvittavaa tietoa, joka on osallistujien hallussa ennen niiden liittymistä avustussopimukseen, sekä tällaiseen tietoon liittyviä tekijänoikeuksia tai muita immateriaalioikeuksia, joille ne ovat hakeneet suojaa ennen liittymistä avustussopimukseen;
6)
’osallistujalla’ epäsuoraan toimeen osallistuvaa oikeussubjektia, jolla on oikeuksia ja velvoitteita yhteisöön nähden;
7)
’tutkimusorganisaatiolla’ oikeussubjektia, joka on perustettu voittoa tavoittelemattomaksi organisaatioksi, jonka yhtenä päätavoitteena on tutkimuksen tekeminen tai teknologian kehittäminen;
8)
’kolmannella maalla’ valtiota, joka ei ole yhteisön jäsenvaltio;
9)
’assosioituneella maalla’ kolmatta maata, joka on sopimuspuolena Euroopan atomienergiayhteisön kanssa tehdyssä kansainvälisessä sopimuksessa, jonka ehtojen mukaisesti tai jonka perusteella maa osallistuu koko puiteohjelman tai sen osan rahoitukseen;
10)
’kansainvälisellä järjestöllä’ hallitusten välistä järjestöä, joka on muu kuin unioni ja joka on kansainvälisen julkisoikeuden nojalla oikeushenkilö, sekä tällaisen kansainvälisen järjestön perustamaa erityisjärjestöä;
11)
’Euroopan etua edistävällä kansainvälisellä järjestöllä’ kansainvälistä järjestöä, jonka jäsenistä suurin osa on yhteisön jäsenvaltioita tai assosioituneita maita ja jonka ensisijaisena tavoitteena on edistää tiede- ja teknologiayhteistyötä Euroopassa;
12)
’julkisyhteisöllä’ oikeussubjektia, joka on määritetty julkisyhteisöksi kansallisessa oikeudessa, sekä kansainvälisiä järjestöjä;
13)
’pk-yrityksillä’ suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettuja mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä;
14)
’työohjelmalla’ komission vahvistamaa suunnitelmaa, jonka avulla pannaan täytäntöön Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012-2013) täytäntöönpanemiseksi epäsuorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta 19 päivänä joulukuuta 2011 annetun päätöksen 2012/94/Euratom (13) 6 artiklassa tarkoitettu erityisohjelma;
15)
’rahoitusjärjestelyillä’ päätöksen 2012/93/Euratom liitteessä II määritettyjä mekanismeja, joita käytetään yhteisön rahoittaessa epäsuoria toimia.
Ensimmäisen kohdan 1 alakohtaa sovellettaessa, silloin kun kyseessä on luonnollinen henkilö, sijoittautumispaikkaa koskevien viittausten katsotaan tarkoittavan asuinpaikkaa.
3 artikla
Luottamuksellisuus
Komission ja osallistujien on pidettävä luottamuksellisina kaikki tiedot, tietämys ja asiakirjat, jotka on toimitettu niille luottamuksellisina, jollei vakioavustussopimuksessa, vakionimeämiskirjeessä tai muussa sopimuksessa määritetyistä ehdoista muuta johdu.
II LUKU
OSALLISTUMINEN
4 artikla
Fuusioenergiatutkimusta koskevat erityissäännöt
Tämän luvun sääntöjä sovelletaan rajoittamatta IV luvussa määritettyjen, aihealueen ”Fuusioenergiatutkimus” toimia koskevien erityissääntöjen soveltamista.
1 JAKSO
Vähimmäisehdot
5 artikla
Yleiset periaatteet
1. Epäsuoraan toimeen voivat osallistua kaikki yhteisön jäsenvaltioon, assosioituneeseen maahan tai kolmanteen maahan sijoittautuneet yritykset, korkeakoulut, tutkimuskeskukset ja muut oikeussubjektit, kunhan tässä luvussa säädetyt vähimmäisehdot ja mahdolliset 11 artiklan nojalla asetetut erityisehdot on täytetty.
2. Jos kyseessä on 6 tai 8 artiklassa tarkoitettu epäsuora toimi, jossa vähimmäisehdot voivat täyttyä ilman jäsenvaltioon sijoittautuneen oikeussubjektin osallistumista, lisäedellytyksenä on kuitenkin, että osallistuminen edistää Euratomin perustamissopimuksen 1 ja 2 artiklassa määritettyjen tavoitteiden saavuttamista.
3. Euroopan komission yhteinen tutkimuskeskus, jäljempänä ’JRC’, voi osallistua epäsuoriin toimiin samoin edellytyksin ja samoin oikeuksin ja velvoittein kuin jäsenvaltioon sijoittautunut oikeussubjekti.
6 artikla
Vähimmäisehdot
1. Epäsuoria toimia koskevat vähimmäisehdot ovat seuraavat:
a)
osallistujina on vähintään kolme oikeussubjektia, joista jokainen on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan ja joista mitkään kaksi eivät ole sijoittautuneet samaan jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan;
b)
kaikki kolme oikeussubjektia ovat 7 artiklan mukaisesti toisistaan riippumattomia.
2. Jos jokin osallistujista on JRC tai Euroopan etua edistävä kansainvälinen järjestö tai unionin oikeuden nojalla muodostettu oikeussubjekti, sen katsotaan 1 kohdan a alakohtaa sovellettaessa olevan sijoittautunut muuhun jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan kuin saman toimen muiden osallistujien.
7 artikla
Riippumattomuus
1. Kahden oikeussubjektin katsotaan olevan toisistaan riippumattomia, jos kumpikaan niistä ei ole suoraan tai välillisesti toisen määräysvallassa tai saman suoran tai välillisen määräysvallan alainen kuin toinen.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu määräysvalta voi syntyä erityisesti seuraavilla kahdella tavalla:
a)
yli 50 prosenttia oikeussubjektin liikkeelle lasketun osakepääoman nimellisarvosta tai enemmistö sen osakkeenomistajien tai yhtiökumppanien äänivallasta on suoraan tai välillisesti toisen hallussa;
b)
oikeussubjektia koskeva päätösvalta on oikeudellisesti tai tosiasiallisesti suoraan tai välillisesti toisen hallussa.
3. Seuraavien oikeussubjektien välisten suhteiden ei kuitenkaan katsota yksinään muodostavan määräysvaltasuhdetta:
a)
samalla julkisella sijoitusyhtiöllä, institutionaalisella sijoittajalla tai pääomasijoitusyhtiöllä on suoraan tai välillisesti hallussaan yli 50 prosenttia liikkeelle lasketun osakepääoman nimellisarvosta tai enemmistö osakkeenomistajien tai yhtiökumppanien äänivallasta;
b)
kyseiset oikeussubjektit ovat saman julkisyhteisön omistuksessa tai valvonnassa.
8 artikla
Koordinointi- ja tukitoimet sekä tutkijoiden koulutus ja urakehitys
Koordinointi- ja tukitoimissa sekä tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä tukevissa toimissa vähimmäisehtona on yhden oikeussubjektin osallistuminen.
Ensimmäistä kohtaa ei sovelleta toimissa, joiden tavoitteena on koordinoida tutkimustoimia.
9 artikla
Ainoa osallistuja
Jos joukko oikeussubjekteja, jotka muodostavat yhdessä yhden oikeussubjektin, täyttää epäsuoraa toimea koskevat vähimmäisvaatimukset, viimeksi mainittu oikeussubjekti voi olla yksin epäsuoran toimen ainoa osallistuja, jos se on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan.
10 artikla
Kansainväliset järjestöt ja kolmansiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit
Kansainväliset järjestöt ja kolmansiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit voivat osallistua epäsuoriin toimiin, kunhan tässä luvussa säädetyt vähimmäisehdot sekä mahdolliset erityisohjelmissa tai asianomaisissa työohjelmissa yksilöidyt lisäehdot on täytetty.
11 artikla
Lisäehdot
Tässä luvussa säädettyjen vähimmäisehtojen lisäksi myös erityisohjelmissa ja työohjelmissa voidaan määrittää osallistujien vähimmäismäärää koskevia ehtoja.
Lisäksi niissä voidaan epäsuoran toimen luonteen ja tavoitteiden mukaan määrittää lisäehtoja, jotka koskevat osallistujan tyyppiä ja aiheellisissa tapauksissa sijoittautumispaikkaa.
2 JAKSO
Menettelyt
1 alajakso
Ehdotuspyynnöt
12 artikla
Ehdotuspyynnöt
1. Komissio julkaisee epäsuoria toimia koskevia ehdotuspyyntöjä asianomaisissa erityisohjelmissa ja työohjelmissa määritettyjen vaatimusten mukaisesti.
Asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002 säädetyn julkaisemisen lisäksi komissio julkaisee ehdotuspyynnöt puiteohjelmaa koskevilla Euroopan komission verkkosivuilla, valikoitujen tiedotuskanavien välityksellä sekä jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden perustamien kansallisten yhteyspisteiden kautta.
2. Jos osallistujien ei tarvitse tehdä konsortiosopimusta, komissio mainitsee asiasta ehdotuspyynnössä.
3. Ehdotuspyynnöissä on oltava selkeät tavoitteet, jotta hakijat eivät vastaa niihin aiheettomasti.
13 artikla
Poikkeukset
Komissio ei julkaise ehdotuspyyntöjä seuraavista toimista:
a)
koordinointi- ja tukitoimet, joiden toteuttajina ovat oikeussubjektit, jotka määritetään erityisohjelmissa tai työohjelmissa, silloin kun erityisohjelma sallii edunsaajien määrittämisen työohjelmissa, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 mukaisesti;
b)
koordinointi- ja tukitoimet, joissa on kysymys varainhoitoasetuksessa määritettyjen julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesta tavaroiden tai palvelujen hankinnasta;
c)
riippumattomien asiantuntijoiden nimeämiseen liittyvät koordinointi- ja tukitoimet;
d)
muut toimet, joista säädetään varainhoitoasetuksessa tai asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002.
2 alajakso
Ehdotusten arviointi ja valinta sekä avustusten myöntäminen
14 artikla
Arviointi, valinta ja avustusten myöntäminen
1. Komissio arvioi kaikki ehdotuspyynnön johdosta jätetyt ehdotukset soveltaen arviointiperiaatteita sekä valinta- ja avustuksenmyöntämisperusteita.
Perusteina ovat laadukkuus, vaikutukset ja toteutus. Näillä edellytyksillä työohjelmassa määritellään tarkemmin arviointi- ja valintaperusteet, ja siinä voidaan lisäksi määritellä lisävaatimuksia, painotuksia ja kynnysarvoja tai täsmentää perusteiden soveltamista.
2. Ehdotuksia, jotka ovat eettisten perusperiaatteiden vastaisia tai jotka eivät täytä erityisohjelmassa, työohjelmassa tai ehdotuspyynnössä asetettuja ehtoja, ei valita. Tällaiset ehdotukset voidaan milloin tahansa sulkea pois arviointi-, valinta- ja avustuksenmyöntämismenettelystä.
3. Ehdotukset asetetaan arvioinnin tulosten perusteella paremmuusjärjestykseen. Rahoituspäätökset tehdään tämän paremmuusjärjestyksen perusteella.
15 artikla
Ehdotusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sekä avustuksen myöntämiseen liittyvät menettelyt
1. Jos ehdotuspyynnön yhteydessä sovelletaan kaksivaiheista arviointimenettelyä, jatkoarviointiin etenevät ainoastaan ne ehdotukset, jotka läpäisevät ensimmäisen, rajoitettuun arviointiperusteiden joukkoon perustuvan arviointivaiheen.
2. Jos ehdotuspyynnön yhteydessä sovelletaan kaksivaiheista jättämismenettelyä, ainoastaan niitä hakijoita, joiden ehdotus läpäisee arvioinnin ensimmäisen vaiheen, pyydetään jättämään täydellinen ehdotus toisessa vaiheessa.
Kaikille hakijoille ilmoitetaan viipymättä ensimmäisen arviointivaiheen tuloksista.
3. Komissio laatii ja julkaisee säännöt, jotka koskevat ehdotusten jättämismenettelyä sekä siihen liittyviä arviointi-, valinta- ja avustuksenmyöntämistä koskevia menettelyjä, ja julkaisee hakijoille oppaita ja arvioijille ohjeita. Erityisesti se määrittää kaksivaiheista ehdotusten jättämismenettelyä (myös ensimmäisen vaiheen ehdotusten sekä toisen vaiheen täydellisten ehdotusten laajuuden ja luonteen osalta) koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja kaksivaiheista arviointimenettelyä koskevat säännöt.
Komissio antaa tietoja ja vahvistaa hakijoiden käytössä olevat muutoksenhakumenettelyt.
4. Puiteohjelman yhteydessä sovelletaan 13 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä komission päätöksellä K(2007) 2466 hyväksyttyjä osallistumissääntöjä, joita soveltaen voidaan todentaa yhdenmukaisesti osallistujien olemassaolo ja oikeudellinen asema sekä niiden toiminnalliset ja taloudelliset edellytykset sellaisten epäsuorien toimien yhteydessä, joita tuetaan avustuksilla unionin seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta ja Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta.
Komissio ei toista tällaista todentamista, ellei kyseisen osallistujan tilanteessa tapahdu muutoksia.
16 artikla
Riippumattomien asiantuntijoiden nimeäminen
1. Komissio nimeää riippumattomia asiantuntijoita avustamaan ehdotusten arvioinneissa.
Komissio nimeää 13 artiklassa tarkoitettuja koordinointi- ja tukitoimia varten riippumattomia asiantuntijoita ainoastaan, jos se katsoo sen aiheelliseksi.
2. Riippumattomat asiantuntijat valitaan heille annettavien tehtävien edellyttämän osaamisen ja tietämyksen perusteella. Tapauksissa, joissa riippumattomien asiantuntijoiden on käsiteltävä salaisiksi luokiteltuja tietoja, heille on tehtävä asianmukainen luotettavuusselvitys ennen nimeämistä.
Riippumattomat asiantuntijat etsitään ja valitaan käyttäen yksittäisille henkilöille tarkoitettuja hakemuspyyntöjä sekä asiaankuuluville organisaatioille, kuten kansallisille tutkimusvirastoille, tutkimuslaitoksille tai yrityksille, suunnattuja pyyntöjä, joiden avulla laaditaan luetteloita sopivista ehdokkaista.
Komissio voi valita tehtävään myös tarvittavan osaamisen omaavia henkilöitä luetteloiden ulkopuolelta, jos se katsoo sen aiheelliseksi.
Riippumattomien asiantuntijoiden ryhmiä nimettäessä huolehditaan asianmukaisin toimenpitein siitä, että ryhmissä on kohtuullisen tasapuolisesti sekä miehiä että naisia.
3. Nimetessään riippumatonta asiantuntijaa komissio huolehtii kaikin tarvittavin toimenpitein siitä, ettei asiantuntijalla ole eturistiriitaa suhteessa asiaan, josta hänen on määrä antaa lausuntonsa.
4. Komissio allekirjoittaa nimeämiskirjeen, joka laaditaan yhteisön ja kunkin riippumattoman asiantuntijan välillä 21 päivänä elokuuta 2008 tehdyllä komission päätöksellä K(2008) 4617 hyväksytyn vakionimeämiskirjeen pohjalta.
5. Komissio julkaisee vuosittain sopivaa välinettä käyttäen luettelon riippumattomista asiantuntijoista, jotka ovat avustaneet sitä puiteohjelman ja kunkin erityisohjelman yhteydessä.
3 alajakso
Toteutus ja avustussopimukset
17 artikla
Yleistä
1. Osallistujien on toteutettava epäsuora toimi ja kaikki sen edellyttämät tarpeelliset ja kohtuulliset toimenpiteet. Saman epäsuoran toimen osallistujien on suoritettava työ yhteisvastuullisesti suhteessa yhteisöön.
2. Komissio laatii yhteisön ja osallistujien välisen avustussopimuksen 18 artiklassa tarkoitetun vakioavustussopimuksen pohjalta ja käytettävän rahoitusjärjestelyn ominaispiirteet huomioon ottaen.
3. Osallistujat eivät saa tehdä sitoumuksia, jotka ovat ristiriidassa avustussopimuksen kanssa.
4. Jos osallistuja ei noudata epäsuoran toimen teknistä toteutusta koskevia velvoitteitaan, muiden osallistujien on täytettävä avustussopimus ilman ylimääräistä yhteisön rahoitustukea, jollei komissio erikseen vapauta niitä tästä velvoitteesta.
5. Jos toimen toteuttaminen on mahdotonta tai jos osallistujat jättävät sen toteuttamatta, komissio huolehtii siitä, että toimi lopetetaan.
6. Osallistujien on huolehdittava siitä, että komissiolle ilmoitetaan kaikista tapahtumista, joilla voi olla vaikutuksia epäsuoran toimen toteutukseen tai yhteisön etuihin.
7. Jos avustussopimuksessa niin määrätään, epäsuoran toimen osallistujat voivat teettää työn tiettyjä osia alihankintana kolmansilla osapuolilla.
8. Komissio vahvistaa osallistujien käytössä olevat muutoksenhakumenettelyt.
18 artikla
Avustussopimuksiin sisällytettävät yleiset määräykset
1. Puiteohjelman yhteydessä sovelletaan vakioavustussopimusta, joka on hyväksytty 10 päivänä huhtikuuta 2007 tehdyllä komission päätöksellä K(2007) 1509.
Avustussopimuksessa on määritettävä osallistujien oikeudet ja velvoitteet suhteessa yhteisöön päätöksen 2006/970/Euratom, tämän asetuksen, varainhoitoasetuksen, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sekä unionin oikeuden yleisten periaatteiden mukaisesti.
Lisäksi siinä on määritettävä samoin edellytyksin niiden oikeussubjektien oikeudet ja velvoitteet, jotka tulevat osallistujiksi jo meneillään olevaan epäsuoraan toimeen.
2. Avustussopimuksissa on tarvittaessa määrättävä, miltä osin Euratomin rahoitustuella korvataan tukikelpoisia kustannuksia ja miltä osin sovelletaan kiinteitä korvausosuuksia (mukaan luettuina yksikkökustannustaulukon mukaan korvattavat kustannukset) tai kokonaissummia.
3. Avustussopimuksessa on yksilöitävä, minkälaiset konsortion kokoonpanon muutokset edellyttävät ennalta järjestettävää tarjouskilpailua.
4. Avustussopimuksessa on edellytettävä, että komissiolle annetaan määräajoin kertomuksia sopimuksen kohteena olevan epäsuoran toimen toteutuksen edistymisestä.
5. Tarvittaessa avustussopimuksessa on määrättävä, että kaikista suunnitelluista tulosaineiston omistusoikeuden siirroista kolmannelle osapuolelle on ilmoitettava etukäteen komissiolle.
6. Jos avustussopimuksessa edellytetään, että osallistujat toteuttavat kolmansia osapuolia hyödyttäviä toimia, osallistujien on tiedotettava asiasta laajasti ja määritettävä, arvioitava ja valittava kolmannet osapuolet avoimesti, oikeudenmukaisesti ja puolueettomasti. Jos työohjelmassa niin määrätään, avustussopimuksessa on määritettävä perusteet tällaisten kolmansien osapuolten valintaa varten. Komissio varaa oikeuden kieltäytyä hyväksymästä valittuja kolmansia osapuolia.
7. Jos 1 kohdassa tarkoitettuun vakioavustussopimukseen on tarpeen tehdä huomattavia muutoksia, komissio tarkistaa sitä tarkoituksenmukaisella tavalla tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.
8. Vakioavustussopimuksessa on otettava huomioon eurooppalaisessa tutkijoiden peruskirjassa ja tutkijoiden työhönoton säännöstössä esitetyt yleiset periaatteet. Lisäksi siinä on huomioitava tarvittavalla tavalla synergia koulutuksen kaikkien tasojen kanssa, valmiudet ja mahdollisuudet edistää laajaa vuoropuhelua tieteellisistä kysymyksistä ja tutkimustuloksista tiedeyhteisön ulkopuolisen yleisön kanssa, toimet, joilla voidaan edistää naisten osallisuutta ja asemaa tutkimuksessa, sekä toimet, jotka liittyvät tutkimuksen sosioekonomisiin näkökohtiin.
9. Vakioavustussopimuksessa on määrättävä komission tai komission valtuuttaman edustajan sekä tilintarkastustuomioistuimen suorittamasta seurannasta ja varainhoidon valvonnasta.
10. Avustussopimuksessa on vahvistettava osallistujille määräajat tässä asetuksessa tarkoitettujen erilaisten ilmoitusten tekemistä varten.
19 artikla
Käyttöoikeuksia, käyttöä ja levittämistä koskevat määräykset
1. Avustussopimuksessa on määritettävä osallistujien oikeudet ja velvoitteet, jotka liittyvät käyttöoikeuksiin, käyttöön ja levittämiseen, niiltä osin kuin näitä oikeuksia ja velvoitteita ei ole määritetty tässä asetuksessa.
Näihin liittyen avustussopimuksessa on edellytettävä tulosaineiston käyttöä ja levittämistä koskevan suunnitelman toimittamista komissiolle.
2. Avustussopimuksessa on määriteltävä ehdot, joiden mukaisesti osallistujat voivat kieltäytyä tiettyjen komission valtuuttamien edustajien suorittamasta tulosaineiston käyttöä ja levittämistä koskevasta teknologisesta tarkastuksesta.
20 artikla
Irtisanomista koskevat määräykset
Avustussopimuksessa on yksilöitävä perusteet, joilla se voidaan irtisanoa osittain tai kokonaan erityisesti tämän asetuksen noudattamatta jättämisen, avustussopimuksen täyttämättä jättämisen tai sen rikkomisen johdosta; lisäksi on yksilöitävä seuraukset, jotka aiheutuvat muille osallistujille siitä, että jokin osallistuja ei noudata velvoitteitaan.
21 artikla
Erityismääräykset
1. Jos kyse on epäsuorista toimista, joilla tuetaan olemassa olevia tutkimusinfrastruktuureja tai - soveltuvissa tapauksissa - uusia tutkimusinfrastruktuureja, avustussopimuksessa on annettava luottamuksellisuutta, julkisuutta, käyttöoikeuksia ja sitoumuksia koskevia erityismääräyksiä, joilla voi olla vaikutuksia infrastruktuurin käyttäjien kannalta.
2. Jos kyse on epäsuorista toimista, joilla tuetaan tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä, avustussopimuksessa on vahvistettava luottamuksellisuutta, käyttöoikeuksia ja sitoumuksia koskevia erityismääräyksiä, jotka liittyvät toimesta hyötyviin tutkijoihin.
3. Euratomin perustamissopimuksen 24 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden maanpuolustuksellisten etujen suojaamiseksi avustussopimuksessa on vahvistettava tarvittaessa luottamuksellisuutta, tietojen turvaluokitusta, käyttöoikeuksia sekä tulosaineiston omistusoikeuden siirtoa ja tulosaineiston käyttöä koskevia erityismääräyksiä.
22 artikla
Allekirjoittaminen ja liittyminen
Avustussopimus tulee voimaan, kun koordinaattori ja komissio ovat allekirjoittaneet sen.
Sitä sovelletaan kaikkiin osallistujiin, jotka ovat virallisesti liittyneet siihen.
4 alajakso
Konsortiot
23 artikla
Konsortiosopimukset
1. Jollei ehdotuspyynnössä toisin mainita, kaikkien epäsuoraan toimeen osallistujien on tehtävä sopimus, jäljempänä ’konsortiosopimus’, jossa määrätään muun muassa
a)
konsortion sisäisestä organisoinnista;
b)
yhteisön rahoitustuen jakamisesta;
c)
III luvun sääntöjä sekä niihin liittyviä, avustussopimukseen sisältyviä määräyksiä täydentävistä säännöistä;
d)
konsortion sisäisten riitojen ratkaisusta, mukaan luettuina vallan väärinkäyttöä koskevat tapaukset;
e)
vastuuta, vahingonkorvauksia ja luottamuksellisuutta koskevista järjestelyistä osallistujien välillä.
2. Komissio laatii ja julkaisee ohjeet tärkeimmistä kysymyksistä, joista osallistujat voivat sopia konsortiosopimuksissaan.
24 artikla
Koordinaattori
1. Oikeussubjektien, jotka haluavat osallistua epäsuoraan toimeen, on nimettävä keskuudestaan koordinaattori, joka suorittaa seuraavat tehtävät tämän asetuksen, varainhoitoasetuksen, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sekä avustussopimuksen mukaisesti:
a)
seuraa, että epäsuoran toimen osallistujat noudattavat velvoitteitaan;
b)
tarkistaa, että avustussopimuksessa mainitut oikeussubjektit suorittavat avustussopimukseen liittymisen edellyttämät muodollisuudet;
c)
ottaa vastaan yhteisön rahoitustuen ja jakaa sen konsortio- ja avustussopimuksen mukaisesti;
d)
huolehtii yhteisön rahoitustukeen liittyvästä kirjanpidosta ja tileistä ja ilmoittaa komissiolle rahoitustuen jaosta 23 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 35 artiklan mukaisesti;
e)
toimii välittäjänä osallistujien väliselle tehokkaalle ja moitteettomalle yhteydenpidolle ja raportoi säännöllisesti osallistujille ja komissiolle hankkeen edistymisestä.
2. Koordinaattori on mainittava nimeltä avustussopimuksessa.
Uuden koordinaattorin nimeäminen edellyttää komission kirjallista hyväksyntää.
25 artikla
Konsortion muutokset
1. Epäsuoran toimen osallistujat voivat sopia uuden osallistujan ottamisesta mukaan konsortioon tai mukana olevan osallistujan poistamisesta konsortiosopimuksessa vahvistettujen asiaa koskevien määräysten mukaisesti.
2. Kaikkien oikeussubjektien, jotka tulevat mukaan meneillään olevaan toimeen, on liityttävä avustussopimukseen.
3. Kun avustussopimuksessa mainituissa erityistapauksissa niin määrätään, konsortion on julkaistava tarjouskilpailuilmoitus ja levitettävä sitä laajasti käyttäen apuna valikoituja tiedotuskanavia, erityisesti puiteohjelman internetsivustoja, alan lehdistöä tai tiedotteita sekä jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden tiedotus- ja tukitoimia varten perustamia kansallisia yhteyspisteitä.
Konsortion on arvioitava tarjoukset toimessa alun perin sovelletuin perustein konsortion nimittämien riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella 14 ja 16 artiklassa säädettyjä periaatteita noudattaen.
4. Konsortion on ilmoitettava kaikista ehdotetuista kokoonpanonsa muutoksista komissiolle, joka voi 45 päivän kuluessa ilmoituksesta kieltäytyä hyväksymästä muutosta.
Konsortion kokoonpanon muutokset, joiden yhteydessä esitetään muita avustussopimukseen tehtäviä muutoksia, jotka eivät ole suoraan yhteydessä kokoonpanon muutokseen, edellyttävät komission kirjallista hyväksyntää.
5 alajakso
Ohjelmien ja epäsuorien toimien seuranta ja arviointi sekä tietojen antaminen
26 artikla
Seuranta ja arviointi
1. Komissio seuraa epäsuorien toimien toteutusta käyttäen perustana 18 artiklassa tarkoitettua vakioavustussopimuksen mukaisesti toimitettuja määräajoin toimitettavia kertomuksia toteutuksen edistymisestä.
Komissio seuraa erityisesti 19 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti toimitettavan, tulosaineiston käyttöä ja levittämistä koskevan suunnitelman täytäntöönpanoa.
Komissiota voivat edellä mainituissa tehtävissä avustaa 16 artiklan mukaisesti nimetyt riippumattomat asiantuntijat.
2. Komissio perustaa tietojärjestelmän, jonka avulla 1 kohdassa tarkoitettu seuranta voidaan toteuttaa tehokkaasti ja yhtenäisesti koko puiteohjelmassa, ja ylläpitää sitä.
Jollei 3 artiklasta muuta johdu, komissio julkaisee sopivaa välinettä käyttäen tiedot rahoitetuista hankkeista.
3. Päätöksen 2012/93/Euratom 6 artiklassa tarkoitettuun seurantaan ja arviointiin sisältyy tämän asetuksen soveltamiseen liittyviä näkökohtia, ja siinä käsitellään talousarviovaikutuksia, jotka aiheutuvat kustannusten laskentatavan muutoksista seitsemänteen yhteisön puiteohjelmaan verrattuna, sekä sen vaikutuksia osallistujien hallinnolliseen taakkaan.
4. Komissio nimeää 16 artiklan mukaisesti riippumattomia asiantuntijoita avustamaan puiteohjelman ja sen erityisohjelmien edellyttämissä arvioinneissa ja tarvittaessa aiempien puiteohjelmien arvioinneissa.
5. Lisäksi komissio voi perustaa 16 artiklan mukaisesti nimettäviä riippumattomien asiantuntijoiden ryhmiä, joiden tehtävänä on antaa yhteisön tutkimuspolitiikan suunnittelua ja täytäntöönpanoa koskevia neuvoja.
27 artikla
Saataville annettavat tiedot
1. Jollei 3 artiklan soveltamisesta muuta johdu, komissio antaa minkä tahansa jäsenvaltion tai assosioituneen maan pyynnöstä tämän käyttöön hallussaan olevat hyödylliset tiedot, jotka sillä on epäsuorassa toimessa suoritetun työn tulosaineistosta, edellyttäen että seuraavat ehdot täyttyvät:
a)
kyseisillä tiedoilla on merkitystä yleisen edun kannalta;
b)
osallistujat eivät ole esittäneet vankkoja ja riittäviä perusteita sille, että kyseisiä tietoja ei saisi antaa saataville.
2. Edellä 1 kohdan mukaisesti tapahtuvalla tietojen antamisella ei missään tapauksessa siirretä komission tai osallistujien oikeuksia tai velvoitteita vastaanottajille.
Vastaanottajan on kuitenkin käsiteltävä kaikkia tällaisia tietoja luottamuksellisesti, paitsi jos tiedoista tulee julkisia tai jos osallistujat julkistavat ne tai jos ne on annettu komissiolle ilman salassapitorajoituksia.
3 JAKSO
Yhteisön rahoitustuki
1 alajakso
Rahoituskelpoisuus ja avustusmuodot
28 artikla
Rahoituskelpoisuus
1. Yhteisön rahoitustukea voivat saada seuraavat epäsuoraan toimeen osallistuvat oikeussubjektit:
a)
jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan sijoittautuneet tai unionin oikeuden nojalla muodostetut oikeussubjektit;
b)
Euroopan etua edistävät kansainväliset järjestöt.
2. Jos osallistuja on kansainvälinen järjestö, joka on muu kuin Euroopan etua edistävä kansainvälinen järjestö, tai oikeussubjekti, joka on sijoittautunut muuhun kolmanteen maahan kuin assosioituneeseen maahan, yhteisön rahoitustukea voidaan myöntää, jos vähintään yksi seuraavista ehdoista täyttyy:
a)
tällainen mahdollisuus sisältyy erityisohjelmiin tai asianomaiseen työohjelmaan;
b)
rahoitus on olennaisen tärkeää epäsuoran toimen toteuttamisen kannalta;
c)
rahoitustuki sisältyy yhteisön ja oikeussubjektin sijoittautumismaan kahdenväliseen tiede- ja teknologiasopimukseen tai muuhun järjestelyyn.
29 artikla
Avustusmuodot
Yhteisön rahoitustuki päätöksen 2012/93/Euratom liitteessä II tarkoitettuihin avustuksiin määräytyy tukikelpoisten kustannusten mukaan, jotka korvataan kokonaan tai osittain.
Yhteisön rahoitustuki voidaan kuitenkin myöntää myös kiinteänä korvausosuutena, mukaan luettuina tietyn yksikkökustannustaulukon mukaan maksettavat kustannukset, tai kokonaissummana tai siinä voidaan yhdistellä tukikelpoisten kustannusten mukaan maksettavia korvauksia, kiinteänä osuutena maksettavaa rahoitusta ja kokonaismääriä. Lisäksi yhteisön rahoitustukea voidaan myöntää apurahoina tai palkintoina.
Työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä tarkennetaan, mitä avustusmuotoa kussakin toimessa käytetään.
30 artikla
Tukikelpoisten kustannusten korvaaminen
1. Avustuksilla rahoitettavat epäsuorat toimet edellyttävät osallistujien yhteisrahoitusta.
Yhteisön rahoitustuesta, jolla korvataan tukikelpoisia kustannuksia, ei saa koitua voittoa.
2. Tulot otetaan huomioon toimen toteutuksen päätyttyä suoritettavassa avustuksen maksussa.
3. Epäsuoran toimen toteutuksesta aiheutuneet kustannukset ovat tukikelpoisia, jos ne täyttävät seuraavat ehdot:
a)
ne ovat todellisia;
b)
ne ovat aiheutuneet toimen keston aikana, lukuun ottamatta kustannuksia, jotka aiheutuvat avustussopimuksessa edellytetyistä loppukertomuksista;
c)
ne on määritetty osallistujan tavanomaisten kirjanpito- ja hallinnointiperiaatteiden ja -käytänteiden mukaisesti, ja ne on käytetty yksinomaan epäsuoran toimen tavoitteiden ja toimella tavoiteltujen tulosten saavuttamiseksi sekä tavalla, joka on taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukainen;
d)
ne on kirjattu osallistujan tileihin ja, jos kyse on kolmansien osapuolten osuuksista, ne on kirjattu kolmansien osapuolten tileihin;
e)
niihin ei ole sisällytetty muita kuin tukikelpoisia kustannuksia, kuten yksilöitävissä olevia välillisiä veroja, mukaan luettuna arvonlisävero, tulleja, maksettavia korkoja, tappio- tai maksuvarauksia, kurssitappioita, pääoman tuottoon liittyviä kustannuksia, jonkin toisen unionin hankkeen yhteydessä ilmoitettuja tai aiheutuneita taikka korvattuja kustannuksia, velkoja ja velanhoitomaksuja, kohtuuttomia tai perusteettomia menoja, eikä muita kustannuksia, jotka eivät täytä a-d alakohdassa tarkoitettuja ehtoja.
Ensimmäisen alakohdan a alakohtaa sovellettaessa voidaan käyttää keskimääräisiä henkilöstökustannuksia, jos ne ovat osallistujan hallinnointiperiaatteiden ja kirjanpitokäytänteiden mukaisia eivätkä poikkea merkittävästi todellisista kustannuksista.
4. Yhteisön rahoitustuki lasketaan koko epäsuoran toimen kustannusten mukaan, mutta korvaus maksetaan kunkin osallistujan ilmoittamien kustannusten perusteella.
31 artikla
Tukikelpoiset välittömät ja välilliset kustannukset
1. Tukikelpoisia kustannuksia ovat kustannukset, jotka voidaan kohdentaa suoraan toimelle, jäljempänä ’tukikelpoiset välittömät kustannukset’ sekä soveltuvissa tapauksissa kustannukset, joita ei voida kohdentaa suoraan toimelle mutta jotka ovat aiheutuneet suoraan yhteydessä toimelle kohdennettaviin tukikelpoisiin välittömiin kustannuksiin, jäljempänä ’tukikelpoiset välilliset kustannukset’.
2. Osallistujille aiheutuneiden kustannusten korvaaminen perustuu tukikelpoisiin välittömiin ja välillisiin kustannuksiin.
Edellä olevan 30 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti osallistuja voi soveltaa sitä edustavan oikeussubjektin tasolla aiheutuvien tukikelpoisten välillisten kustannusten laskemiseen yksinkertaistettua menetelmää, mikäli tämä menetelmä on sen tavanomaisten kirjanpito- ja hallinnointiperiaatteiden ja -käytänteiden mukainen. Tältä osin noudatettavat periaatteet esitetään vakioavustussopimuksessa.
3. Avustussopimuksessa voidaan erityisesti koordinointi- ja tukitoimien sekä soveltuvissa tapauksissa tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä tukevien toimien osalta määrätä, että tukikelpoisten välillisten kustannusten korvaus rajoitetaan tiettyyn enimmäisprosenttiosuuteen tukikelpoisista välittömistä kustannuksista, joihin ei lueta alihankinnan tukikelpoisia välittömiä kustannuksia.
4. Edellä olevasta 2 kohdasta poiketen osallistuja voi valita tukikelpoisten välillisten kustannusten kattamiseksi vaihtoehdon, jossa sille maksetaan tietty kiinteä osuus sen tukikelpoisten välittömien kustannusten kokonaismäärästä, johon ei lueta alihankinnan tukikelpoisia välittömiä kustannuksia eikä kolmansien osapuolten kustannusten korvaamista.
Komissio vahvistaa asianmukaiset kiinteät osuudet varainhoitoasetuksen ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 mukaisesti tosiasiallisista välillisistä kustannuksista tekemänsä tarkan arvion perusteella.
5. Voittoa tavoittelemattomat julkisyhteisöt, keski- ja korkea-asteen oppilaitokset, tutkimusorganisaatiot sekä pk-yritykset, jotka eivät pysty varmuudella arvioimaan tiettyyn toimeen liittyviä tosiasiallisia välillisiä kustannuksiaan, voivat sellaisiin rahoitusjärjestelyihin osallistuessaan, jotka koskevat 32 artiklassa tarkoitettuja tutkimus- ja teknologiankehittämistoimia tai demonstrointitoimia, valita vaihtoehdon, jossa niille maksetaan 60 prosentin kiinteä osuus niiden tukikelpoisten välittömien kustannusten kokonaismäärästä.
6. Kaikki kiinteät osuudet esitetään vakioavustussopimuksessa.
32 artikla
Rahoituksen enimmäismäärät
1. Yhteisön rahoitustuen osuus tutkimus- ja teknologiankehittämistoimissa voi olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.
Voittoa tavoittelemattomille julkisyhteisöille, keski- ja korkea-asteen oppilaitoksille, tutkimusorganisaatioille ja pk-yrityksille myönnettävän yhteisön rahoitustuen osuus voi kuitenkin olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.
2. Yhteisön rahoitustuen osuus demonstrointitoimissa voi olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.
3. Yhteisön rahoitustuen osuus koordinointi- ja tukitoimissa sekä tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä tukevissa toimissa voi olla enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.
4. Yhteisön rahoitustuen osuus hallintotoimintoja, kuten tilinpäätöstä koskevia todistuksia, sekä muita 1, 2 ja 3 kohdan soveltamisalaan kuulumattomia toimintoja varten voi olla enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja muita toimintoja ovat muun muassa koulutus sellaisten toimien yhteydessä, jotka eivät kuulu tutkijoiden koulutuksen ja urakehityksen tukemiseen tarkoitetun rahoitusjärjestelyn piiriin, sekä koordinointi, verkostoituminen ja tulosten levittäminen.
5. Sovellettaessa 1-4 kohtaa otetaan yhteisön rahoitustuen osuuden määrittämiseksi huomioon tukikelpoiset kustannukset ja tulot.
6. Edellä olevaa 1-5 kohtaa sovelletaan tarpeen mukaan epäsuorissa toimissa, joissa rahoitus toteutetaan kauttaaltaan kiinteänä korvausosuutena tai kokonaissummana.
33 artikla
Kertomukset ja tukikelpoisten kustannusten tarkastukset
1. Komissiolle on toimitettava määräajoin kertomus kyseessä olevaan epäsuoraan toimeen liittyvistä tukikelpoisista kustannuksista, ennakkomaksuista kertyneistä koroista ja tuloista ja tarvittaessa todistus tilinpäätöksestä varainhoitoasetuksen ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 mukaisesti.
Jos toimea varten saadaan muuta rahoitusta, siitä on raportoitava ja se on tarvittaessa varmennettava toimen päättyessä.
2. Sen estämättä, mitä varainhoitoasetuksessa ja asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002 säädetään, tilinpäätöstä koskeva todistus on pakollinen vain silloin, kun osallistujalle epäsuoran toimen osalta maksettujen väli- ja loppumaksujen yhteenlaskettu määrä on vähintään 375 000 euroa.
Osallistujalta vaaditaan enintään kaksi vuotta kestävien epäsuorien toimien osalta kuitenkin vain yksi todistus tilinpäätöksestä hankkeen päättyessä.
Kokonaisuudessaan kokonaissummilla tai kiinteillä korvausosuuksilla korvattavien epäsuorien toimien osalta ei vaadita todistusta tilinpäätöksestä.
3. Julkisyhteisöjen, tutkimusorganisaatioiden ja keski- tai korkea-asteen oppilaitosten kyseessä ollessa 1 kohdassa edellytetyn tilinpäätöstä koskevan todistuksen voi vahvistaa toimivaltainen viranomainen.
34 artikla
Huippuosaamisen verkostot
1. Työohjelmassa määritetään, mitä avustusmuotoja huippuosaamisen verkostoissa käytetään.
2. Jos yhteisön rahoitustuki huippuosaamisen verkostoihin myönnetään kokonaissummana, se lasketaan huippuosaamisen verkostoon osallistuvien tutkijoiden lukumäärän ja toimen keston perusteella. Maksettavien kokonaissummien yhteydessä sovellettava yksikkömäärä on 23 500 euroa vuodessa tutkijaa kohti.
Komissio tarkistaa määrää varainhoitoasetuksen ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 mukaisesti.
3. Työohjelmassa määritetään osallistujien enimmäismäärä sekä tarvittaessa tutkijoiden enimmäismäärä, jota voidaan käyttää laskuperustana laskettaessa kokonaissumman enimmäismäärää. Osallistujia voi kuitenkin tarvittaessa olla rahoitustuen määrittämisessä sovellettavia enimmäismääriä enemmän.
4. Rahoitustuki maksetaan määräaikaissuorituksina.
Määräaikaissuoritukset tehdään yhteisen toimintaohjelman toteutuksen edistymistä koskevan arvioinnin perusteella; arvioinnissa mitataan tutkimusvoimavarojen ja -kapasiteetin integrointia käyttäen apuna konsortion kanssa sovittuja ja avustussopimuksessa yksilöityjä suoritusindikaattoreita.
2 alajakso
Maksut, jakaminen, takaisinperintä ja takuut
35 artikla
Maksut ja jakaminen
1. Yhteisön rahoitustuki maksetaan osallistujille ilman aiheetonta viivytystä koordinaattorin välityksellä.
2. Koordinaattorin on pidettävä kirjanpitoa, jonka avulla voidaan milloin tahansa määrittää, mikä osuus yhteisön varoista on jaettu kullekin osallistujalle.
Koordinaattorin on toimitettava pyynnöstä nämä tiedot komissiolle.
36 artikla
Takaisinperintä
Komissio voi tehdä päätöksen rahoitustuen perimisestä takaisin varainhoitoasetuksen mukaisesti.
37 artikla
Riskinhallintajärjestelmä
1. Kunkin osallistujan taloudellinen vastuu rajoittuu osallistujan omiin velkoihin, jollei 2-5 kohdasta muuta johdu.
2. Voidakseen hallita riskiä, joka liittyy siihen, että yhteisölle kuuluvia tukimääriä jää perimättä takaisin, komissio on perustanut osallistujien takuurahaston, jäljempänä ’takuurahasto’, ja hallinnoi sitä liitteen mukaisesti.
Takuurahaston tuottamat korkotulot lisätään rahaston varoihin, ja niitä käytetään yksinomaan liitteen 3 kohdassa vahvistettuihin tarkoituksiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteen 4 kohdan soveltamista.
3. Avustuksen muodossa toteutettavan epäsuoran toimen osallistujan takuurahastoon maksama rahoitusosuus saa olla enintään viisi prosenttia yhteisön osallistujalle maksamasta rahoitustuesta. Toimen päätyttyä takuurahastoon maksettu määrä palautetaan osallistujalle koordinaattorin välityksellä, jollei 4 kohdasta muuta johdu.
4. Jos takuurahaston tuottamat korkotulot eivät riitä kattamaan yhteisölle kuuluvia tukimääriä, komissio voi vähentää osallistujalle palautettavasta määrästä enintään yhden prosentin suuruisen määrän yhteisön osallistujalle maksamasta rahoitustuesta.
5. Edellä 4 kohdassa tarkoitettua vähennystä ei sovelleta julkisyhteisöihin, sellaisiin oikeussubjekteihin, joiden osallistumisen epäsuoraan toimeen jäsenvaltio tai assosioitunut maa takaa, eikä keski- tai korkea-asteen oppilaitoksiin.
6. Komissio tarkistaa etukäteen vain koordinaattorien taloudelliset toimintaedellytykset ja sellaisten muiden kuin 5 kohdassa tarkoitettujen osallistujien taloudelliset toimintaedellytykset, jotka hakevat epäsuoraan toimeen yli 500 000 euron suuruista yhteisön rahoitustukea, jollei ole kyse poikkeuksellisista olosuhteista, joissa jo käytettävissä olevien tietojen perusteella on perusteltua epäillä kyseisten osallistujien taloudellisia toimintaedellytyksiä.
7. Osallistujien takuurahasto katsotaan varainhoitoasetuksen mukaiseksi riittäväksi takuuksi. Osallistujilta ei saa edellyttää eikä vaatia lisätakuita tai -vakuuksia.
III LUKU
LEVITTÄMINEN JA KÄYTTÖ SEKÄ KÄYTTÖOIKEUDET
1 JAKSO
Tulosaineisto
38 artikla
Fuusioenergiatutkimusta koskevat erityissäännöt
Tämän luvun sääntöjä sovelletaan rajoittamatta IV luvussa määritettyjen, aihealueen ”Fuusioenergiatutkimus” toimia koskevien erityissääntöjen soveltamista.
1 alajakso
Omistus
39 artikla
Tulosaineiston omistus
1. Muissa kuin 3 kohdassa tarkoitetuissa epäsuorissa toimissa suoritetun työn tulosaineisto on sen osallistujan omaisuutta, joka on suorittanut kyseisen tulosaineiston tuottaneen työn.
2. Jos osallistujan palveluksessa olevat työntekijät tai muu henkilöstö voivat vaatia oikeuksia tulosaineistoon, osallistujan on huolehdittava siitä, että näitä oikeuksia on mahdollista käyttää tavalla, joka on sopusoinnussa osallistujalle avustussopimuksen nojalla kuuluvien velvoitteiden kanssa.
3. Tulosaineisto on yhteisön omaisuutta seuraavissa tapauksissa:
a)
koordinointi- ja tukitoimissa, joissa on kysymys varainhoitoasetuksessa määritettyjen julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesta tavaroiden tai palvelujen hankinnasta;
b)
koordinointi- ja tukitoimissa, jotka liittyvät riippumattomiin asiantuntijoihin.
40 artikla
Tulosaineiston yhteisomistus
1. Jos useat osallistujat ovat yhdessä suorittaneet tulosaineistoa tuottanutta työtä ja jos ei voida määritellä kunkin osuutta työstä, osallistujilla on yhteinen omistusoikeus tähän tulosaineistoon.
Osallistujat tekevät sopimuksen yhteisen omistusoikeuden jakamisesta ja käytön ehdoista avustussopimuksen ehtojen mukaisesti.
2. Jos yhteisestä omistusoikeudesta ei ole vielä tehty sopimusta, kullakin yhteisomistajalla on oikeus myöntää kolmansille osapuolille rinnakkaislisenssejä, jotka eivät oikeuta alilisenssien antamiseen, seuraavia ehtoja noudattaen:
a)
muille yhteisomistajille on ilmoitettava etukäteen asiasta;
b)
muille yhteisomistajille on suoritettava oikeudenmukainen ja kohtuullinen korvaus.
3. Komissio voi pyynnöstä antaa neuvoja yhteisomistusta koskevaan sopimukseen sisällytettävistä mahdollisista näkökohdista.
41 artikla
Tulosaineiston siirto
1. Tulosaineiston omistaja voi siirtää tulosaineiston mille tahansa oikeussubjektille, jollei tämän artiklan 2-5 kohdasta ja 42 artiklasta muuta johdu.
2. Jos osallistuja siirtää tulosaineiston omistusoikeuden, sen on avustussopimuksen mukaisesti siirrettävä siirronsaajalle kyseiseen tulosaineistoon liittyvät velvoitteensa, myös velvoite siirtää ne mahdolliselle tulevalle siirronsaajalle.
3. Jos osallistujan on siirrettävä käyttöoikeudet, sen on - jollei sen luottamuksellisuutta koskevista velvoitteista muuta johdu - ilmoitettava asiasta etukäteen saman toimen muille osallistujille ja annettava näille riittävät tiedot tulosaineiston uudesta omistajasta, jotta nämä voisivat käyttää avustussopimuksen mukaisia käyttöoikeuksiaan.
Muut osallistujat voivat kuitenkin kirjallisella sopimuksella luopua oikeudestaan osallistujakohtaiseen etukäteisilmoitukseen tapauksissa, joissa omistusoikeus siirretään yhdeltä osallistujalta erikseen nimetylle kolmannelle osapuolelle.
4. Saatuaan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisen ilmoituksen muut osallistujat voivat kieltäytyä hyväksymästä omistusoikeuden siirtoa sillä perusteella, että se vaikuttaisi haitallisesti niiden käyttöoikeuksiin.
Jos muut osallistujat voivat osoittaa, että suunniteltu omistusoikeuden siirto vaikuttaisi haitallisesti niiden oikeuksiin, siirtoa ei saa tehdä, ennen kuin asianomaiset osallistujat ovat päässeet keskenään sopimukseen asiasta.
5. Avustussopimuksessa voidaan tarvittaessa määrätä, että komissiolle on ilmoitettava etukäteen kaikista suunnitelluista omistusoikeuden siirroista tai lisenssin myöntämisistä sellaiselle kolmannelle osapuolelle, joka on sijoittautunut puiteohjelmaan assosioitumattomaan kolmanteen maahan.
42 artikla
Euroopan kilpailukyvyn säilyttäminen, jäsenvaltioiden maanpuolustukselliset edut sekä eettiset periaatteet
Komissio voi kieltäytyä hyväksymästä tulosaineiston omistusoikeuden siirtoa tai tulosaineistoa koskevan lisenssin myöntämistä kolmansille osapuolille, jotka ovat sijoittautuneet puiteohjelmaan assosioitumattomaan kolmanteen maahan, jos se katsoo, että tällainen omistusoikeuden siirto tai lisenssin myöntäminen ei ole sopusoinnussa Euroopan talouden kilpailukyvyn kehittämisen tai Euratomin perustamissopimuksen 24 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden maanpuolustuksellisten etujen taikka eettisten periaatteiden kanssa.
Tällaisissa tapauksissa omistusoikeutta ei saa siirtää eikä lisenssiä myöntää, ennen kuin on osoitettu komissiota tyydyttävällä tavalla, että on otettu käyttöön riittävät suojatoimenpiteet.
2 alajakso
Suojaaminen, julkaiseminen, levittäminen ja käyttö
43 artikla
Tulosaineiston suojaaminen
Jos tulosaineistoa voidaan käyttää teollisissa tai kaupallisissa sovelluksissa, tulosaineiston omistajan on huolehdittava sen riittävästä ja tehokkaasta suojaamisesta siten, että tulosaineiston omistajan ja muiden asianomaisen epäsuoran toimen osallistujien oikeutetut edut, erityisesti kaupalliset edut, otetaan asianmukaisesti huomioon.
Jos osallistuja, joka ei ole tulosaineiston omistaja, vetoaa oikeutettuun etuunsa, sen on kussakin tapauksessa osoitettava, että sille aiheutuisi kohtuuttoman suurta vahinkoa, jos sen oikeutettua etua ei otettaisi huomioon.
Jos tulosaineistoa voidaan käyttää teollisissa tai kaupallisissa sovelluksissa eikä sen omistaja suojaa sitä eikä siirrä sitä siihen liittyvine velvoitteineen toiselle osallistujalle, jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan sijoittautuneelle liitännäisosallistujalle taikka mille tahansa muulle jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan sijoittautuneelle kolmannelle osapuolelle 41 artiklan mukaisesti, tulosaineiston levittämiseksi ei saa toteuttaa toimenpiteitä, ennen kuin niistä on ilmoitettu komissiolle.
Tällaisessa tapauksessa komissio voi asianomaisen osallistujan suostumuksella ottaa omistukseensa kyseisen tulosaineiston ja toteuttaa toimenpiteitä sen suojaamiseksi riittävällä ja tehokkaalla tavalla. Asianomainen osallistuja voi kieltäytyä antamasta suostumusta ainoastaan, jos se voi osoittaa, että tästä aiheutuisi kohtuuttoman suurta vahinkoa sen etujen kannalta.
44 artikla
Yhteisön rahoitustukea koskeva maininta
Kaikkiin tulosaineistoon liittyviin julkaisuihin, osallistujan jättämiin tai osallistujan puolesta jätettäviin patenttihakemuksiin sekä muihin levittämisen muotoihin on sisällytettävä maininta siitä, että kyseisen tulosaineiston tuottamista varten on saatu yhteisöltä rahoitustukea. Mainintaan voi sisältyä myös visuaalisia keinoja.
Tätä mainintaa koskevat ehdot määritetään avustussopimuksessa.
45 artikla
Käyttö ja levittäminen
1. Osallistujien on käytettävä omistamaansa tulosaineistoa tai huolehdittava siitä, että sitä käytetään.
2. Jokaisen osallistujan on huolehdittava siitä, että sen omistama tulosaineisto levitetään mahdollisimman nopeasti. Jos se ei näin tee, komissio voi levittää kyseisen tulosaineiston Euratomin perustamissopimuksen 12 artiklan mukaisesti.
Avustussopimuksessa voidaan asettaa tätä koskevia määräaikoja.
3. Levittämistoimenpiteissä on otettava huomioon teollis- ja tekijänoikeuksien suojaaminen, luottamuksellisuutta koskevat velvoitteet, tulosaineiston omistajan oikeutetut edut sekä Euratomin perustamissopimuksen 24 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltioiden maanpuolustukselliset edut.
4. Kaikista levittämistoimenpiteistä on ilmoitettava etukäteen muille osallistujille.
Muut osallistujat voivat ilmoituksen saatuaan kieltäytyä hyväksymästä levittämistoimenpiteitä, jos ne katsovat, että toimenpiteistä aiheutuisi kohtuuttomasti haittaa niiden tulosaineistoon tai tausta-aineistoon liittyvien oikeutettujen etujen kannalta. Tällaisissa tapauksissa levittämistoimenpidettä ei saa toteuttaa ilman, että toteutetaan asianmukaiset toimet näiden oikeutettujen etujen turvaamiseksi.
2 JAKSO
Tausta-aineiston ja tulosaineiston käyttöoikeudet
46 artikla
Kohteena oleva tausta-aineisto
Osallistujat voivat määritellä epäsuoraa toimea varten tarvittavan tausta-aineiston kirjallisessa sopimuksessa ja yksilöidä tarvittaessa tausta-aineistoa, joka jätetään sen ulkopuolelle.
47 artikla
Periaatteet
1. Kaikki käyttöoikeuksia koskevat pyynnöt on esitettävä kirjallisesti.
2. Jollei tulosaineiston tai tausta-aineiston omistaja toisin sovi, käyttöoikeudet eivät anna oikeutta myöntää alilisenssejä.
3. Tulosaineistoa tai tausta-aineistoa koskevia yksinomaisia lisenssejä voidaan myöntää, jos kaikki muut osallistujat, joita asia koskee, vahvistavat kirjallisesti luopuvansa käyttöoikeuksistaan tulosaineistoon tai tausta-aineistoon.
4. Kaikissa sopimuksissa, joilla annetaan tulosaineiston tai tausta-aineiston käyttöoikeudet osallistujille tai kolmansille osapuolille, on varmistettava, että muiden osallistujien potentiaaliset käyttöoikeudet säilyvät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista.
5. Saman toimen osallistujien on ilmoitettava viipymättä toisilleen kaikista tausta-aineiston käyttöoikeuksien myöntämistä koskevista rajoituksista ja muista rajoituksista, jotka voivat vaikuttaa merkittävästi käyttöoikeuksien myöntämiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 48 ja 49 artiklan sekä avustussopimuksen soveltamista.
6. Jos jonkin osallistujan osallistuminen epäsuoraan toimeen päättyy, päättyminen ei millään tavoin vaikuta kyseisen osallistujan velvollisuuteen myöntää käyttöoikeudet saman toimen jäljelle jääville osallistujille avustussopimuksessa määritetyin ehdoin ja edellytyksin.
48 artikla
Epäsuorien toimien toteuttamista varten tarvittavat käyttöoikeudet
1. Saman epäsuoran toimen muille osallistujille on myönnettävä käyttöoikeudet tulosaineistoon, jos tulosaineistoa tarvitaan näiden osallistujien oman työn suorittamiseksi kyseisessä epäsuorassa toimessa.
Tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä maksutta.
2. Saman epäsuoran toimen muille osallistujille on myönnettävä käyttöoikeudet tausta-aineistoon, jos tausta-aineistoa tarvitaan näiden osallistujien oman työn suorittamiseksi kyseisessä epäsuorassa toimessa, edellyttäen, että asianomaisella osallistujalla on oikeus myöntää ne.
Tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä maksutta, jolleivät kaikki osallistujat sovi toisin ennen liittymistään avustussopimukseen.
49 artikla
Tulosaineiston käyttöä varten tarvittavat käyttöoikeudet
1. Saman epäsuoran toimen osallistujille on myönnettävä käyttöoikeudet tulosaineistoon, jos tulosaineistoa tarvitaan niiden oman tulosaineiston käyttöä varten.
Tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä joko oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin tai kokonaan ilman maksua sen mukaan, mitä sovitaan.
2. Saman epäsuoran toimen osallistujille on myönnettävä käyttöoikeudet tausta-aineistoon, jos tausta-aineistoa tarvitaan niiden oman tulosaineiston käyttöä varten, edellyttäen, että asianomaisella osallistujalla on oikeus myöntää ne.
Tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä joko oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin tai kokonaan ilman maksua sen mukaan, mitä sovitaan.
3. Myös jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan sijoittautuneelle liitännäisosallistujalle on myönnettävä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut käyttöoikeudet tulosaineistoon tai tausta-aineistoon samoin edellytyksin kuin osallistujalle, johon sillä on liitännäissuhde, jollei avustussopimuksessa tai konsortiosopimuksessa toisin määrätä.
4. Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja käyttöoikeuksia koskeva pyyntö voidaan tehdä yhden vuoden kuluessa joko:
a)
epäsuoran toimen päättymisestä;
b)
kyseisen tausta-aineiston tai tulosaineiston omistajan osallistumisen päättymisestä.
Asianomaiset osallistujat voivat kuitenkin sopia muusta aikarajasta.
IV LUKU
AIHEALUEEN ”FUUSIOENERGIATUTKIMUS” TOIMISSA SOVELLETTAVAT ERITYISET OSALLISTUMISSÄÄNNÖT
50 artikla
Soveltamisala
Tämän luvun sääntöjä sovelletaan toimiin, jotka toteutetaan erityisohjelmassa määritetyllä aihealueella ”Fuusioenergiatutkimus”. Jos tässä luvussa olevat säännöt ja II ja III luvun säännöt ovat keskenään ristiriidassa, sovelletaan tämän luvun sääntöjä.
51 artikla
Fuusioenergiatutkimuksen toteutus
Aihealueen ”Fuusioenergiatutkimus” toimet voidaan toteuttaa noudattaen seuraavissa yhteyksissä määritettyjä levittämistä ja käyttöä koskevia menettelyjä ja sääntöjä:
a)
assosiaatiosopimukset, jotka on tehty yhteisön ja jäsenvaltioiden tai assosioituneiden kolmansien maiden taikka yhteisön ja jäsenvaltioihin tai assosioituneisiin kolmansiin maihin sijoittautuneiden oikeussubjektien välillä;
b)
Euroopan fuusiokehityssopimus (EFDA), joka on tehty yhteisön ja jäsenvaltioihin tai assosioituneisiin maihin sijoittautuneiden tai niiden puolesta toimivien organisaatioiden välillä;
c)
Euratomin perustamissopimuksen toisen osaston V luvun määräyksiin perustuva ITERistä (kansainvälinen lämpöydinkoereaktori) vastaava eurooppalainen yhteisyritys;
d)
kolmansien maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön liittyvät kansainväliset sopimukset tai tällaisella sopimuksella perustetut oikeussubjektit; tämä koskee erityisesti ITERiä ja laajempaa lähestymistapaa koskevia sopimuksia;
e)
muut yhteisön ja assosioituneiden organisaatioiden väliset monenväliset sopimukset, erityisesti henkilöstön liikkuvuutta koskeva sopimus;
f)
fuusioenergiatutkimusta edistävät yhteisrahoitteiset toimet jäsenvaltioihin tai puiteohjelmaan assosioituneisiin maihin sijoittautuneiden elinten kanssa tapauksissa, joissa ei ole tehty assosiaatiosopimusta.
52 artikla
Yhteisön rahoitustuki
1. Edellä 51 artiklan a alakohdassa tarkoitetuissa assosiaatiosopimuksissa ja 51 artiklan f alakohdassa tarkoitetuissa yhteisrahoitteisissa toimissa on vahvistettava säännöt, jotka koskevat yhteisön rahoitustukea niiden piiriin kuuluvaa toimintaa varten.
Assosiaatiosopimuksissa vahvistettu yhteisön rahoitustuen vuotuinen määrä saa olla enintään 20 prosenttia menoista, jotka aiheutuvat assosioitumisesta vuotuisessa työohjelmassa yksilöityihin toimiin, yhteisön seitsemännen puiteohjelman ja tämän puiteohjelman koko keston aikana.
2. Kuultuaan ensin päätöksen 2012/94/Euratom 7 artiklassa tarkoitetun fuusio-ohjelman neuvoa-antavaa komiteaa komissio voi rahoittaa
a)
assosiaatiosopimusten nojalla enintään 40 prosentin osuudella menoja, jotka aiheutuvat assosioituneiden oikeussubjektien välisistä yhteistyöhankkeista, joita neuvoa-antava komitea on suositellut ensisijaisesti tuettaviksi hankkeiksi ja jotka komissio on hyväksynyt; ensisijaisesti tuettavia ovat toimet, joilla on merkitystä ITERin/DEMOn kannalta; tämä ei kuitenkaan koske hankkeita, jotka on jo luokiteltu ensisijaisiksi aikaisempien puiteohjelmien aikana;
b)
toimia, jotka toteutetaan Euroopan fuusiokehityssopimuksen perusteella, mukaan luettuina hankinnat, tai 51 artiklan c alakohdassa tarkoitetun yhteisyrityksen puitteissa;
c)
toimia, jotka toteutetaan henkilöstön liikkuvuutta koskevan sopimuksen perusteella.
3. Niissä hankkeissa ja toimissa, jotka saavat rahoitustukea 2 kohdan a tai b alakohdan mukaisesti, kaikilla 51 artiklan a ja b alakohdassa tarkoitetuilla oikeussubjekteilla on oikeus osallistua kyseisillä laitteistoilla suoritettaviin kokeisiin.
4. Yhteisön rahoitustuki toimille, jotka toteutetaan 51 artiklan d alakohdassa tarkoitetun kansainvälisen yhteistyösopimuksen puitteissa, määritetään kyseisen sopimuksen ehtojen mukaisesti tai sen määrittää kyseisellä sopimuksella perustettu oikeussubjekti. Yhteisö voi hallinnoida osallistumistaan tällaiseen sopimukseen sekä sitä varten antamaansa rahoitustukea sopivan oikeussubjektin avulla.
V LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
53 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2012.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2011.