ROZHODNUTÍ RADY 2011/871/SZBP
ze dne 19. prosince 2011
o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (ATHENA)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 41 odst. 2 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada se na zasedání v Helsinkách ve dnech 10. a 11. prosince 1999 usnesla zejména na tom, že v rámci dobrovolné spolupráce na operacích vedených Evropskou unií musí být členské státy schopny do roku 2003 během 60 dnů rozmístit a po dobu alespoň jednoho roku zabezpečit přítomnost 50 až 60 tisíc příslušníků ozbrojených sil způsobilých plnit v plném rozsahu petersberské úkoly.
(2)
Dne 17. června 2002 Rada schválila podmínky financování operací na řešení krizí vedených Evropskou unií v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.
(3)
Rada v závěrech ze dne 14. května 2003 potvrdila, že je třeba mít schopnost rychlé reakce, zejména jedná-li se o humanitární a záchranné akce.
(4)
Evropská rada na zasedání v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003 přivítala závěry zasedání Rady ze dne 19. května 2003, které potvrdily zejména potřebu toho, aby byla Evropská unie schopna rychlé vojenské reakce.
(5)
Rada dne 22. září 2003 rozhodla, že Evropská unie by měla získat nezbytnou pružnost pro řízení financování společných nákladů na vojenské operace bez ohledu na jejich rozsah, složitost nebo naléhavost, a to především tak, že do 1. března 2004 zavede stálý mechanismus financování, čímž převezme odpovědnost za financování společných nákladů na všechny budoucí vojenské operace EU.
(6)
Dne 23. února 2004 přijala Rada rozhodnutí 2004/197/SZBP o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (1). Toto rozhodnutí bylo následně několikrát změněno a nahrazeno, naposledy rozhodnutím 2008/975/SZBP (2).
(7)
Evropská unie je schopna provádět operace rychlé vojenské reakce v souladu s koncepcí definovanou Vojenským výborem EU. V souladu s touto koncepcí je Evropská unie schopna rozmístit bojové skupiny.
(8)
Systém počátečního financování je určen především a zejména pro operace rychlé reakce.
(9)
Cvičení na politické a vojenské strategické úrovni velení a kontrolní struktury a postupy pro vojenské operace EU v rámci cvičení prováděných na velitelství EU, schválené Politickým a bezpečnostním výborem, přispívají k posilování celkové operační připravenosti Unie.
(10)
O skutečnosti, zda má určitá operace souvislost s vojenstvím nebo obranou ve smyslu čl. 41 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), rozhoduje Rada v jednotlivých případech.
(11)
Podle čl. 41 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy nejsou členské státy, jejichž zástupci v Radě učinili formální prohlášení podle čl. 31 odst. 1 druhého pododstavce Smlouvy, povinny přispívat na financování dané operace v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.
(12)
V souladu s článkem 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se neúčastní tohoto rozhodnutí, a na financování mechanismu tudíž nepřispívá.
(13)
Podle článku 44 rozhodnutí 2008/975/SZBP provedla Rada přezkum uvedeného rozhodnutí a shodla se na tom, že jej pozmění.
(14)
V zájmu jednoznačnosti je zapotřebí zrušit rozhodnutí 2008/975/SZBP a nahradit jej novým rozhodnutím,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumějí:
a)
„zúčastněnými členskými státy“ členské státy Evropské unie s výjimkou Dánska;
b)
„přispívajícími státy“ členské státy, které v souladu s čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU přispívají na financování dané vojenské operace, a třetí státy, které přispívají na financování společných nákladů na tuto operaci podle dohod, které uzavřely s Evropskou unií;
c)
„operacemi“ operace EU v souvislosti s vojenstvím nebo obranou;
d)
„vojenskými podpůrnými akcemi“ operace EU nebo jejich části na podporu některého třetího státu nebo mezinárodní organizace, o nichž rozhodla Rada a které mají souvislost s vojenstvím nebo obranou, avšak nepodléhají pravomoci velitelství Evropské unie.
KAPITOLA 1
MECHANISMUS
Článek 2
Vytvoření mechanismu
1. Zřizuje se mechanismus pro správu financování společných nákladů na operace.
2. Mechanismus se nazývá ATHENA.
3. ATHENA jedná jménem zúčastněných členských států nebo, v případě zvláštních operací, jménem přispívajících států.
Článek 3
Způsobilost k právům a právním úkonům
K výkonu správy financování vojenských nebo obranných operací EU je ATHENA vybavena nezbytnou způsobilostí k právům a právním úkonům, zejména k vlastnictví bankovního účtu, k získávání, držbě nebo prodeji majetku, k uzavírání smluv a správních ujednání a k vystupování před soudem. ATHENA je nezisková.
Článek 4
Koordinace se třetími stranami
V rozsahu nezbytném k plnění svých úkolů a v souladu s cíli a politikami Evropské unie koordinuje ATHENA svou činnost s členskými státy, orgány a institucemi Unie a mezinárodními organizacemi.
KAPITOLA 2
ORGANIZAČNÍ STRUKTURA
Článek 5
Řídící orgány a pracovníci
1. Z pověření zvláštního výboru řídí ATHENU
a)
správce;
b)
velitel každé operace ve vztahu k operaci, které velí (dále jen „velitel operace“);
c)
účetní.
2. ATHENA využívá v nejširším možném rozsahu stávajících správních struktur Unie. ATHENA využívá služeb pracovníků uvolněných v případě potřeby orgány Unie nebo pracovníků vyslaných členskými státy.
3. Generální tajemník Rady může správci a účetnímu, případně i na návrh zúčastněného členského státu, poskytnout pracovníky potřebné k výkonu jejich funkcí.
4. Orgány a pracovníci ATHENY zahajují činnost podle operativních potřeb.
Článek 6
Zvláštní výbor
1. Zřizuje se zvláštní výbor složený z jednoho zástupce z každého zúčastněného členského státu.
Zástupci Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) a Komise se vyzvou k účasti na schůzích zvláštního výboru, bez možnosti hlasování.
2. ATHENA je řízena z pověření zvláštního výboru.
3. Projednává-li zvláštní výbor financování společných nákladů určité operace,
a)
je zvláštní výbor složen z jednoho zástupce každého přispívajícího členského státu;
b)
zástupci přispívajících třetích států se účastní jednání zvláštního výboru. Nehlasují však, ani nejsou hlasování přítomni;
c)
velitel operace nebo jeho zástupce se účastní jednání zvláštního výboru bez hlasovacího práva.
4. Předsednictví Rady svolává schůze zvláštního výboru a předsedá jim. Správce zajišťuje sekretariát zvláštního výboru. Vypracovává zápis o výsledcích jednání výboru. Správce nehlasuje.
5. Účetní se podle potřeby účastní jednání zvláštního výboru bez hlasovacího práva.
6. Předsednictví svolá zvláštní výbor do patnácti dnů, požádá-li o to zúčastněný členský stát, správce nebo velitel operace.
7. Správce náležitě informuje zvláštní výbor o každém nároku nebo sporu, který se týká ATHENY.
8. Zvláštní výbor se usnáší jednomyslným hlasováním svých členů s ohledem na své složení stanovené v odstavcích 1 a 3. Jeho rozhodnutí jsou závazná.
9. Zvláštní výbor schvaluje všechny rozpočty s ohledem na příslušné referenční částky a obecně vykonává pravomoci stanovené tímto rozhodnutím.
10. Správce, velitel operace a účetní informují zvláštní výbor podle tohoto rozhodnutí.
11. Akty schválené zvláštním výborem podle tohoto rozhodnutí podepisuje při jejich schvalování předseda zvláštního výboru a správce.
Článek 7
Správce
1. Poté, co generální tajemník Rady informuje zvláštní výbor, jmenuje správce a nejméně jednoho jeho zástupce na dobu tří let.
2. Správce vykonává své úkoly jménem ATHENY.
3. Správce:
a)
sestavuje a předkládá zvláštnímu výboru veškeré návrhy rozpočtu. Oddíl výdajů na operaci je v návrhu rozpočtu vypracován podle návrhu velitele operace;
b)
přijímá rozpočty po jejich schválení zvláštním výborem;
c)
je schvalující osobou odpovědnou za příjmy, za společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi a za společné operativní náklady vzniklé mimo aktivní fázi operace;
d)
co se týče příjmů, provádí finanční ujednání se třetími stranami o financování společných nákladů na vojenské operace EU;
e)
založí jménem ATHENY jeden nebo více bankovních účtů.
4. Správce zabezpečuje dodržování pravidel stanovených tímto rozhodnutím a uplatňování rozhodnutí zvláštního výboru.
5. Správce je oprávněn přijímat opatření, která považuje za nezbytná k plnění výdajů financovaných prostřednictvím ATHENY. Uvědomí o nich zvláštní výbor.
6. Správce koordinuje práci spojenou s finančními otázkami vojenských operací EU. Je v těchto otázkách kontaktní osobou pro vnitrostátní správní orgány a případně mezinárodní organizace.
7. Správce je odpovědný zvláštnímu výboru.
Článek 8
Velitel operace
1. Velitel operace vykonává jménem ATHENY své úkoly spojené s financováním společných nákladů na operaci, které velí.
2. Velitel operace v souvislosti s operací, které velí,
a)
zasílá správci své návrhy oddílu „výdaje - společné operativní náklady“ v návrzích rozpočtu;
b)
jako schvalující osoba plní rozpočtové prostředky týkající se společných operačních nákladů a výdajů podle článku 28; vykonává svou pravomoc nad všemi osobami, které se podílejí na plnění těchto rozpočtových prostředků, včetně předběžného financování; je oprávněn jménem ATHENY zadávat zakázky a uzavírat smlouvy; jménem ATHENY také zakládá bankovní účet pro operaci, které velí.
3. Velitel operace je oprávněn přijímat opatření, která považuje za nezbytná, k plnění výdajů na operaci pod jeho velením financovaných prostřednictvím ATHENY. Uvědomí o nich správce a zvláštní výbor.
4. S výjimkou řádně odůvodněných případů schválených zvláštním výborem na návrh správce používá velitel operace účetnictví a systém správy majetku stanovený ATHENOU. Domnívá-li se správce, že takové okolnosti nastaly, informuje předem zvláštní výbor.
Článek 9
Účetní
1. Generální tajemník Rady jmenuje účetního a alespoň jednoho zástupce účetního na dobu tří let.
2. Účetní plní své povinnosti jménem ATHENY.
3. Účetní je pověřen
a)
řádným prováděním plateb, vybíráním příjmů a zpětným získáváním stanovených pohledávek;
b)
přípravou finannčních výkazů ATHENY za každý rok a účetní závěrky každé operace po jejím skončení;
c)
pomocí správci při předkládání roční účetní závěrky nebo účetní závěrky operace zvláštnímu výboru ke schválení;
d)
vedením účetnictví pro ATHENU;
e)
stanovením účetních pravidel a postupů a účetní osnovy;
f)
stanovením a potvrzením platnosti účetních systémů pro příjmy a případně potvrzením platnosti systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytování nebo odůvodňování účetních údajů;
g)
uchováváním účetních dokladů;
h)
správou pokladny společně se správcem.
4. Správce a velitel operace poskytují účetnímu veškeré informace nezbytné k vedení účtů, které odrážejí přesný stav aktiv ATHENY, a k plnění rozpočtu, který ATHENA spravuje. Ručí za jejich spolehlivost.
5. Účetní je odpovědný zvláštnímu výboru.
Článek 10
Obecná ustanovení použitelná na správce, účetního a pracovníky ATHENY
1. Výkon funkce správce nebo zástupce správce je neslučitelný s výkonem funkce účetního nebo zástupce účetního.
2. Zástupce správce jedná z pověření správce. Zástupce účetního jedná z pověření účetního.
3. Zástupce správce jedná jménem správce v době jeho nepřítomnosti. Zástupce účetního jedná jménem účetního v době jeho nepřítomnosti.
4. Úředníci a jiní pracovníci Evropské unie podléhají při plnění úkolů jménem ATHENY nadále pravidlům a předpisům, které se na ně vztahují.
5. Na pracovníky uvolněné členskými státy pro potřeby ATHENY se vztahují stejná pravidla, jaká jsou stanovena v rozhodnutí Rady o pravidlech pro přidělování národních odborníků, a ujednání mezi vnitrostátním správním orgánem a orgánem Unie nebo ATHENOU.
6. Pracovníci ATHENY musí před svým jmenováním obdržet po náležitém prověření oprávnění k přístupu k utajovaným materiálům uloženým v Radě nejméně do úrovně „Secret UE“, nebo rovnocenné oprávnění od členského státu.
7. Správce může sjednávat a uzavírat s členskými státy nebo s orgány Unie ujednání o předchozím určení pracovníků, kteří jsou v případě potřeby okamžitě k dispozici ATHENĚ.
KAPITOLA 3
SPRÁVNÍ UJEDNÁNÍ A RÁMCOVÉ SMLOUVY
Článek 11
Správní ujednání a rámcové smlouvy
1. S členskými státy nebo orgány a institucemi Unie, třetím státem nebo mezinárodní organizací mohou být sjednána správní ujednání za účelem usnadnění zadávání zakázek nebo finančních hledisek vzájemné podpory při operacích co nejefektivnějším způsobem z hlediska nákladů.
2. Tato ujednání se předkládají:
a)
ke konzultaci zvláštnímu výboru, pokud jsou uzavřena s členskými sáty, orgány nebo institucemi Unie;
b)
ke schválení zvláštnímu výboru, pokud jsou uzavřena s třetími státy nebo mezinárodními organizacemi.
3. Tato ujednání podepisuje správce nebo případně velitel operace jménem ATHENY a příslušné správní orgány stran uvedených v odstavci 1.
4. Rámcové smlouvy mohou být uzavřeny v zájmu usnadnění co nejefektivnějšího zadávání zakázek. Dříve než tyto smlouvy podepíše správce, jsou předloženy ke schválení zvláštnímu výboru a jsou dány k dispozici členskými státům a velitelům operací pro případ, že by je chtěly využít. Tímto ustanovením nebude žádnému členskému státu uložena jakákoli povinnost, aby na základě rámcové smlouvy využíval produkty či služby nebo na tyto produkty či služby zadával zakázky.
Článek 12
Správní ujednání stálá a ad hoc o způsobech platby příspěvků třetích států
1. V rámci dohod mezi Evropskou unií a třetími státy, které Rada označila za možné přispěvatele na operace Evropské unie nebo za přispěvatele na určitou operaci Evropské unie, sjedná správce s těmito třetími státy správní ujednání stálá nebo ad hoc. Tato ujednání mají formu výměny dopisů mezi ATHENOU a příslušnými správními orgány dotyčných třetích států, jimiž se stanoví způsoby usnadnění rychlé platby příspěvků.
2. Až do uzavření dohod podle odstavce 1 může správce přijímat nezbytná opatření k usnadnění plateb ze strany přispívajících třetích států.
3. Správce uvědomí zvláštní výbor o zamýšlených ujednáních podle odstavce 1 předtím, než je jménem ATHENY podepíše.
4. Po zahájení vojenské operace Unie provádí správce pro přípěvky ve výši určené Radou ujednání se třetími státy přispívajícími na tuto operaci.
KAPITOLA 4
BANKOVNÍ ÚČTY
Článek 13
Založení a účel
1. Veškeré bankovní účty jsou založeny u prvotřídního finančního ústavu se sídlem v členském státě a jedná se o běžné nebo krátkodobé účty v eurech. V řádně odůvodněných případech mohou být účty po schválení správcem založeny u finančních ústavů se sídlem mimo území členských států.
2. V řádně odůvodněných případech mohou být založeny účty i v jiné měně než v eurech.
3. Na tyto bankovní účty se zasílají příspěvky přispívajících států. Používají se k úhradě nákladů spravovaných ATHENOU a k vyplácení záloh veliteli operace na nezbytné výdaje za společné náklady na vojenskou operaci.
Článek 14
Správa finančních prostředků
1. Každou platbu z účtu ATHENY musí podepsat společně správce nebo zástupce správce na jedné straně a účetní nebo zástupce účetního na straně druhé.
2. Žádný bankovní účet nesmí být přečerpán.
KAPITOLA 5
SPOLEČNÉ NÁKLADY
Článek 15
Definice společných nákladů a období způsobilosti
1. Společné náklady uvedené v příloze I nese ATHENA nezávisle na době jejich vzniku. Jsou-li společné náklady zaneseny do článku rozpočtu týkajícího se operace, k níž se uvedené náklady nejvíce vztahují, považují se za operativní náklady na tuto operaci. Jinak se považují za společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
2. Kromě toho nese ATHENA společné operativní náklady podle přílohy II během období počínajícího dnem, kdy je pro danou operaci schválena koncepce řešení krize, a končícího dnem jmenování velitele operace. Za určitých okolností může zvláštní výbor po konzultaci s Politickým a bezpečnostním výborem upravit dobu, během níž ATHENA nese tyto náklady.
3. Během aktivní fáze operace, tj. ode dne jmenování velitele operace do ukončení činnosti operačního velitelství, nese ATHENA tyto společné operativní náklady:
a)
společné náklady uvedené v části A přílohy III;
b)
společné náklady uvedené v části B přílohy III, rozhodne-li o tom Rada;
c)
společné náklady uvedené v části C přílohy III na žádost velitele operace a po schválení zvláštním výborem.
4. Během aktivní fáze vojenské podpůrné akce stanovené Radou nese ATHENA jako společné operativní náklady společné náklady definované Radou v jednotlivých případech podle přílohy III.
5. Společné operativní náklady na operaci zahrnují také výdaje nezbytné k vypořádání operace podle přílohy IV.
Operace je vypořádána tehdy, bylo-li nalezeno konečné uplatnění pro zařízení a infrastrukturu pořízené v rámci společného financování operace a byla-li schválena účetní závěrka operace.
6. Výdaje na náklady vzniklé nezávisle na provádění operace, které by v každém případě nesl jeden nebo více přispívajících států, orgán Unie nebo mezinárodní organizace, nemohou být společným nákladem.
7. Zvláštní výbor může v jednotlivých případech rozhodnout, že s ohledem na určité okolnosti se některé doplňkové náklady jiné než náklady podle části B přílohy III- považují za společné náklady na danou operaci během její aktivní fáze.
8. V případě, že zvláštní výbor nedosáhne jednomyslnosti, může tuto věc na podnět předsednictví předložit Radě.
Článek 16
Cvičení
1. Společné náklady na cvičení Evropské unie jsou financovány prostřednictvím ATHENY podle podobných pravidel a postupů, jaké se používají pro operace, na které přispívají všechny zúčastněné členské státy.
2. Společné náklady na cvičení se skládají jednak z doplňkových nákladů na přemístitelná nebo stálá velitelství a jednak z doplňkových nákladů vzniklých Evropské unii tím, že využije společná aktiva a kapacity NATO poskytnuté pro účely cvičení.
3. Společné náklady na cvičení nezahrnují náklady spojené
a)
s pořízením investičního majetku, včetně nákladů spojených s budovami, infrastrukturou a vybavením;
b)
s plánovací a přípravnou fází cvičení, pokud nejsou schváleny zvláštním výborem;
c)
s dopravou, provozem kasáren a ubytováním příslušníků ozbrojených sil.
Článek 17
Referenční částka
Každé rozhodnutí Rady, kterým Rada rozhodne zahájit nebo prodloužit vojenskou operaci EU, obsahuje referenční částku pro společné náklady na tuto operaci. Správce propočítá částku považovanou za nezbytnou ke krytí společných nákladů na operaci pro plánované období především za podpory vojenského štábu Unie a velitele operace, je-li ve funkci. Správce navrhne tuto částku prostřednictvím předsednictví útvarům Rady odpovědným za posouzení návrhu rozhodnutí. Členové zvláštního výboru se vyzvou k jednáním tohoto orgánu ohledně příslušné referenční částky.
KAPITOLA 6
ROZPOČET
Článek 18
Rozpočtové zásady
1. Rozpočet, sestavený v eurech, je aktem, kterým se pro každý rozpočtový rok stanoví a schvalují veškeré příjmy a výdaje týkající se společných nákladů spravovaných mechanismem ATHENA.
2. Veškeré výdaje se váží k určité operaci, s případnou výjimkou nákladů uvedených v příloze I.
3. Rozpočtové prostředky se schvalují na rozpočtový rok, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince téhož kalendářního roku.
4. Rozpočtové příjmy a výdaje musí být vyrovnané.
5. Všechny příjmy a výdaje týkající se společných nákladů musí být provedeny přiřazením k určitému okruhu rozpočtu v mezích prostředků, které jsou v rozpočtu zaneseny, s výjimkou případů podle čl. 32 odst. 5.
Článek 19
Roční rozpočet
1. Správce sestavuje každý rok návrh rozpočtu na následující rozpočtový rok a v případě jednotlivých operacích ve spolupráci s veliteli dotyčných operací.
2. Návrh rozpočtu obsahuje
a)
prostředky považované za nezbytné ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi;
b)
prostředky považované za nezbytné ke krytí společných operativních nákladů na probíhající nebo plánované operace, včetně případné náhrady společných nákladů, které byly předběžně financovány státem nebo třetí stranou;
c)
prozatímní prostředky uvedené v článku 26;
d)
odhad příjmů potřebných k pokrytí výdajů.
3. Prostředky na závazky a prostředky na platby se člení do hlav a kapitol sdružujících výdaje do skupin podle typu nebo účelu, a podle potřeby se dále člení do článků. Návrh rozpočtu obsahuje podrobný komentář k jednotlivým kapitolám nebo článkům. Každé operaci je věnována jedna zvláštní hlava. Zvláštní hlava věnovaná obecné části rozpočtu obsahuje společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
4. Každá hlava může zahrnovat kapitolu nazvanou „prozatímní prostředky“. Tyto prostředky se zanesou do rozpočtu, existuje-li nejistota založená na vážných důvodech o výši potřebných prostředků nebo rámci pro plnění zanesených prostředků.
5. Příjmy se skládají:
a)
z příspěvků zúčastněných a přispívajících členských států a případně přispívajících třetích států;
b)
z různých příjmů rozčleněných do hlav, které zahrnují výnosy z úroků, příjmy z prodeje a skutečného rozpočtového výnosu v předchozím rozpočtovém roce poté, co jej stanoví zvláštní výbor.
6. Správce předkládá návrh rozpočtu zvláštnímu výboru nejpozději do 31. října. Zvláštní výbor schválí návrh rozpočtu do 31. prosince. Správce přijme schválený rozpočet a oznámí jej zúčastněným členským státům a přispívajícím třetím státům.
Článek 20
Opravné rozpočty
1. Za nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídaných okolností, včetně případů, kdy je operace zahájena během rozpočtového roku, předloží správce návrh opravného rozpočtu. Návrh opravného rozpočtu se sestavuje, předkládá, schvaluje, přijímá a oznamuje stejným postupem jako roční rozpočet. Zvláštní výbor jej projedná s ohledem na jeho naléhavost.
2. Vyplývá-li tento návrh opravného rozpočtu ze zahájení nové operace nebo ze změn v rozpočtu probíhající operace, správce informuje zvláštní výbor o celkových nákladech předpokládaných pro tuto operaci. Pokud tyto náklady podstatně překročí příslušnou referenční částku, může zvláštní výbor požádat o jejich schválení Radu.
3. Návrh opravného rozpočtu vyplývající ze zahájení nové operace se předkládá zvláštnímu výboru během období čtyř měsíců po schválení referenční částky, pokud zvláštní výbor nerozhodne o delší lhůtě.
Článek 21
Převody
1. Správce může na návrh velitele operace provádět podle potřeby převody prostředků. Správce o svém záměru uvědomí zvláštní výbor nejméně jeden týden předem, pokud to naléhavost situace dovolí. Předchozí schválení zvláštního výboru je však nezbytné, pokud
a)
se zamýšleným převodem změní celková výše prostředků stanovených pro operaci
nebo
b)
zamýšlené převody mezi kapitolami během rozpočtového roku překračují 10 % prostředků rozpočtové kapitoly, z níž se prostředky čerpají, jak vyplývá z přijatého rozpočtu na rozpočtový rok ke dni podání návrhu na daný převod.
2. Velitel operace může v případech, které považuje za nezbytné pro řádné vedení operace, provádět do tří měsíců od zahájení operace převody prostředků na operaci mezi jednotlivými články a mezi kapitolami rozpočtového oddílu „společné operativní náklady“. Uvědomí o nich správce a zvláštní výbor.
Článek 22
Přenesení prostředků
1. Prostředky určené ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, které nebyly využity, se na konci rozpočtového roku zruší, není-li stanoveno v odstavci 2 jinak.
2. Prostředky určené ke krytí nákladů na skladování materiálu a vybavení, které jsou ve správě ATHENY, mohou být jednou přeneseny do následujícího rozpočtového roku, byl-li odpovídající závazek přijat do 31. prosince stávajícího rozpočtového roku. Prostředky určené ke krytí společných operativních nákladů mohou být přeneseny, jsou-li nezbytné pro účely operace, která nebyla zcela vypořádána.
3. Správce předloží do 15. února zvláštnímu výboru návrhy na přenesení prostředků z předchozího rozpočtového roku, které nebyly přiděleny na závazky. Tyto návrhy jsou považovány za schválené, nerozhodne-li zvláštní výbor do 15. března jinak.
4. Prostředky přidělené z předcházejícího rozpočtového roku se přenášejí a zvláštní výbor je o tom informován správcem do 15. února.
Článek 23
Plnění rozpočtu předem
Jakmile je roční rozpočet schválen, mohou být prostředky použity na závazky a platby do té míry, do jaké je to nutné z operativního hlediska.
KAPITOLA 7
PŘÍSPĚVKY A NÁHRADY
Článek 24
Určení příspěvků
1. Prostředky na platby určené ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, které nejsou hrazeny z různých příjmů, jsou hrazeny z příspěvků zúčastněných členských států.
2. Prostředky na platby určené ke krytí společných operativních nákladů na operaci jsou hrazeny z příspěvků přispívajících států.
3. Výše příspěvků na operaci, které hradí přispívající členské státy, se shoduje s částkou prostředků na platby uvedených v rozpočtu a určených ke krytí společných operativních nákladů na tuto operaci po odečtení částky příspěvků přispívajících třetích států na tuto operaci podle článku 12.
4. Rozpis příspěvků jednotlivých členských států, od nichž se příspěvek požaduje, se stanoví podle klíče hrubého národního produktu v souladu s čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU a s rozhodnutím Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (3) nebo případně jiným rozhodnutím Rady, které je nahradí.
5. Údaje nezbytné pro výpočet výše příspěvků jsou obsaženy ve sloupci „vlastní zdroje HND“ tabulky v „Přehledu financování souhrnného rozpočtu podle druhu vlastních zdrojů a podle členského státu“ připojené k poslednímu přijatému rozpočtu Unie. Výše příspěvku každého členského státu, od kterého se příspěvek vyžaduje, je úměrná podílu hrubého národního důchodu (HND) tohoto členského státu na souhrnném HND členských států, které jsou povinny poskytovat příspěvek.
Článek 25
Rozvrh platby příspěvků
1. Stanovila-li Rada referenční částku pro vojenskou operaci EU, poskytnou přispívající členské státy příspěvky ve výši 30 % referenční částky, pokud Rada nerozhodne o odlišné procentní sazbě. Správce požádá o příspěvky podle operačních potřeb pro příslušnou operaci až do dohodnuté úrovně.
2. Zvláštní výbor může na návrh správce rozhodnout, že se před přijetím opravného rozpočtu na operaci vyžádá uhrazení dodatečných příspěvků. Zvláštní výbor může rozhodnout, že věc předloží příslušným přípravným útvarům v Radě.
3. Byl-li pro určitou operaci stanoven opravný rozpočet, doplatí členské státy podle článku 24 zbývající dlužnou částku příspěvků na uvedenou operaci. Pokud je však operace plánována na dobu delší než šest měsíců v rámci rozpočtového roku, uhradí se zbývající částka příspěvků ve dvou splátkách. V tom případě se první splátka uhradí do 60 dnů od zahájení operace; druhá splátka se uhradí nejpozději ve lhůtě, kterou s ohledem na operativní potřeby stanoví zvláštní výbor na návrh správce. Zvláštní výbor se může od ustanovení tohoto odstavce odchýlit.
4. Správce rozešle vnitrostátním správním orgánům, jejichž adresa mu byla sdělena, dopisy s odpovídající výzvou k úhradě příspěvků, jakmile:
a)
je návrh rozpočtu na rozpočtový rok schválen zvláštním výborem podle článku 19. První výzva k úhradě příspěvků se týká operačních potřeb na dobu osmi měsíců. Druhá výzva k úhradě příspěvků se týká zbývajícího zůstatku příspěvků k úhradě, přičemž se zohlední zůstatek rozpočtového výnosu z předchozího roku, pokud zvláštní výbor po obdržení auditního stanoviska rozhodne, že se tento zůstatek zanese do stávajícího rozpočtu;
b)
je stanovena referenční částka podle čl. 25 odst. 1 nebo
c)
je schválen opravný rozpočet podle článku 20.
5. Aniž jsou dotčena ostatní ustanovení tohoto rozhodnutí, jsou příspěvky hrazeny do 30 dnů od odeslání příslušné výzvy k úhradě příspěvků, s výjimkou první výzvy k úhradě příspěvků do rozpočtu nového rozpočtového období, kdy je stanovena lhůta 40 dnů od odeslání příslušné výzvy k úhradě příspěvků.
6. Všechny přispívající státy hradí bankovní poplatky spojené s platbou svého příspěvku.
7. Správce potvrzuje přijetí příspěvků.
Článek 26
Počáteční financování výdajů
1. V případě operace rychlé reakce EU jsou příspěvky přispívajících členských států splatné ve výši referenční částky. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3, provádějí se platby níže uvedeným způsobem.
2. Pro účely počátečního financování operací rychlé vojenské reakce EU zúčastněné členské státy:
a)
buď uhradí příspěvky do ATHENY předem, nebo
b)
rozhodne-li Rada o provedení operace rychlé vojenské reakce EU, na jejíž financování tyto státy přispívají, uhradí své příspěvky na společné náklady dané operace ve výši referenční částky do pěti dnů po odeslání výzvy, nerozhodne-li Rada jinak.
3. Za tímto účelem zřídí zvláštní výbor složený z jednoho zástupce z každého členského státu, jež platí příspěvky předem, ve zvláštní rozpočtové kapitole prozatímní prostředky. Tyto prozatímní prostředky se naplní z příspěvků uhrazených členskými státy, jež platí příspěvky předem, do 90 dnů po odeslání výzvy k úhradě příspěvků.
4. Veškeré prozatímní prostředky uvedené v odstavci 3, které se používají na operaci, se musí doplnit do 90 dnů po odeslání výzvy.
5. Aniž je dotčen odstavec 1, může jakýkoli členský stát, jež platí příspěvky předem, za určitých okolností oprávnit správce, aby použil předem uhrazený příspěvek na úhradu příspěvku na operaci, jíž se dotyčný členský stát účastní a jež není operací rychlé reakce. Předem uhrazený příspěvek doplní dotyčný členský stát do 90 dnů po odeslání výzvy.
6. Pokud jsou na operaci jinou než operaci rychlé reakce požadovány finanční prostředky před přijetím dostačujících příspěvků na tuto operaci:
a)
mohou být příspěvky placené předem členskými státy, které přispívají na financování této operace, po schválení členskými státy, jež platí příspěvky předem, použity do výše 75 % částky těchto příspěvků na úhradu příspěvků, které mají být na tuto operaci použity. Předem uhrazené příspěvky doplní členské státy, jež platí příspěvky předem, do 90 dnů po odeslání výzvy;
b)
v případě uvedeném v písmenu a) tohoto odstavce jsou příspěvky na operaci podle čl. 25 odst. 1 hrazené členskými státy, které nezaplatily předem, zaplaceny po schválení dotyčnými členskými státy do pěti dnů poté, co správce odešle výzvu k úhradě příspěvků.
7. Bez ohledu na čl. 32 odst. 3 může velitel operace částky, jež mu byly dány k dispozici, učinit předmětem závazku a vyplatit.
8. Každý členský stát může změnit své rozhodnutí oznámením správci nejméně tři měsíce předem.
9. Úroky z počátečního financování budou každoročně rozděleny mezi členské státy, jež platí příspěvky předem, a přidány k jejich prozatímním prostředkům. Dané částky budou oznámeny dotčeným členským státům v rámci procesu každoročního schvalování rozpočtu.
Článek 27
Náhrada předběžného financování
1. Členský stát, třetí stát nebo případně mezinárodní organizace pověřený Radou k předběžnému financování části společných nákladů na operaci může získat náhradu od ATHENY na základě žádosti doplněné o nezbytné podklady a doručené správci nejpozději dva měsíce od skončení uvedené operace.
2. Žádosti o náhradu smí být vyhověno, pouze je-li schválena velitelem operace - vykonává-li dosud svou funkci - a správcem.
3. Je-li žádost o náhradu, kterou podá přispívající stát, schválena, může být náhrada odečtena od příští úhrady příspěvků, ke které správce uvedený stát vyzve.
4. Není-li očekávána žádná výzva k úhradě příspěvků nebo překračuje-li schválená žádost o náhradu výši předpokládaného příspěvku, provede správce do 30 dnů výplatu částky určené k náhradě s ohledem na hotovostní tok ATHENY a na prostředky nezbytné ke krytí společných nákladů dané operace.
5. Náhrada je splatná v souladu s tímto rozhodnutím, i v případě, že operace je zrušena.
6. Náhrada zahrnuje úroky z částky, jež byla dána k dispozici prostřednictvím předběžného financování.
Článek 28
Výdaje spravované ATHENOU, které nejsou zahrnuty do společných nákladů
1. Zvláštní výbor může na návrh správce, za pomoci velitele operace, nebo na návrh členského státu rozhodnout, že správa některých výdajů spojených s operací (dále jen „náklady nesené státy“) by měla být svěřena ATHENĚ, přestože za ně nadále odpovídají jednotlivé členské státy.
2. Zvláštní výbor může rozhodnutím zmocnit velitele operace k uzavírání smluv jménem členských států, které se operace účastní, a případně třetích stran, k zajištění uvedených služeb a dodávek, které jsou financovány jako náklady nesené státy.
3. Zvláštní výbor může rozhodnutím stanovit způsoby předběžného financování, pokud jde o náklady nesené státy.
4. ATHENA vede účetní záznamy o nákladech nesených státy, které jí byly svěřeny a jež vynaložily jednotlivé členské státy a případně třetí strany. Každý měsíc zasílá všem členským státům, a případně uvedeným třetím stranám, výkaz výdajů, za které členský stát či třetí strana odpovídá a které vznikly jí nebo jejím pracovníkům během předchozího měsíce, a vyžádá si nezbytné finanční prostředky k úhradě těchto výdajů. Členské státy, a případně uvedené třetí strany, zaplatí ATHENĚ požadované finanční prostředky do 30 dnů od odeslání výzvy k úhradě.
Článek 29
Úroky z prodlení
1. Neplní-li stát své finanční závazky, použijí se obdobně pravidla Unie o úrocích z prodlení pro platby příspěvků do rozpočtu E|U stanovená článkem 71 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4).
2. Není-li platba opožděna o více než deset dnů, úroky z prodlení se neúčtují. Je-li platba opožděna o více než deset dnů, účtují se úroky z prodlení za celou dobu prodlení.
KAPITOLA 8
PLNĚNÍ VÝDAJŮ
Článek 30
Zásady
1. Prostředky ve správě ATHENY se používají podle zásad řádného finančního řízení, tj. hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti.
2. Schvalující osoby odpovídají za plnění příjmů a výdajů ATHENY v souladu se zásadami řádného finančního řízení a za zajištění jejich legality a správnosti. K plnění výdajů přijímají schvalující osoby rozpočtové i právní závazky, potvrzují výdaje, schvalují platby a provádějí předběžné úkony nezbytné pro plnění prostředků. Schvalující osoba může pověřit plněním svých povinností jiné osoby rozhodnutím uvádějícím:
a)
pověřené osoby na vhodné úrovni;
b)
rozsah přenesených pravomocí a
c)
rozsah, ve kterém může pověřená osoba své pravomoci dále přenést.
3. Zajišťuje se plnění prostředků podle zásady oddělení funkcí schvalující osoby a účetního. Funkce schvalující osoby a účetního jsou vzájemně neslučitelné. Každá platba z prostředků spravovaných ATHENOU musí být podepsána společně schvalující osobou a účetním.
4. Aniž je dotčeno toto rozhodnutí, je-li plnění společných výdajů svěřeno členskému státu, orgánu Unie nebo případně mezinárodní organizaci, používají uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro plnění vlastních výdajů. Plní-li správce výdaje přímo, dodržuje pravidla pro plnění oddílu „Rada“ souhrnného rozpočtu Evropské unie.
5. Správce však může předložit prostřednictvím předsednictví Radě nebo zvláštnímu výboru návrhy pravidel pro plnění společných výdajů.
6. Zvláštní výbor může schválit pravidla pro plnění společných výdajů, která se odchylují od odstavce 4.
Článek 31
Společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi nebo společné náklady přímo nesouvisející s konkrétní operací
Správce vykonává úkoly schvalující osoby pro výdaje ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, jakož i společných nákladů, které není možné přímo spojit s konkrétní operací.
Článek 32
Společné operativní náklady
1. Velitel operace plní úkoly schvalující osoby pro výdaje na úhradu společných operativních nákladů na operaci pod svým velením. Správce však plní úkoly schvalující osoby pro výdaje ke krytí společných operativních nákladů, které vznikají během přípravné fáze určité operace a které provádí přímo ATHENA, nebo které se vztahují k operaci po skončení její aktivní fáze.
2. Správce převede veliteli operace na jeho žádost částky nezbytné k plnění výdajů na operaci z bankovního účtu ATHENY na bankovní účet určený velitelem operace a otevřený jménem ATHENY.
3. Odchylně od čl. 18 odst. 5 vzniká stanovením referenční částky správci a veliteli operace, každému v rámci jeho pravomocí, právo přijímat závazky a platit výdaje na danou operaci až do výše procentní sazby referenční částky schválené podle čl. 25 odst. 1, pokud Rada nerozhodne o vyšší úrovni závazků.
Zvláštní výbor může na návrh správce nebo velitele operace a s ohledem na operační nutnost a naléhavost rozhodnout o závazcích a případně platbách dodatečných výdajů. Zvláštní výbor může rozhodnout o předložení věci prostřednictvím předsednictví příslušným přípravným útvarům v Radě, pokud nebudou operační okolnosti vyžadovat jiné řešení. Tato odchylná úprava se nepoužije ode dne přijetí rozpočtu pro danou operaci.
4. Před přijetím rozpočtu pro operaci podávají správce a velitel operace nebo jeho zástupce, každý v rámci své působnosti, zvláštnímu výboru každý měsíc zprávy o výdajích způsobilých jako společné náklady na danou operaci. Zvláštní výbor může na návrh správce, velitele operace nebo členského státu vydat směrnice o plnění výdajů během tohoto období.
5. Odchylně od čl. 18 odst. 5 je velitel operace oprávněn v případě bezprostředního ohrožení života pracovníků podílejících se na vojenské operaci EU plnit nezbytné výdaje na záchranu životů uvedených pracovníků nad rámec prostředků zanesených v rozpočtu. Uvědomí o tom co nejdříve správce a zvláštní výbor. V tom případě navrhne správce ve spolupráci s velitelem operace převody nezbytné ke krytí těchto neočekávaných výdajů. Není-li možné zajistit dostatečné finanční prostředky na uvedené výdaje převodem, předloží správce opravný rozpočet.
KAPITOLA 9
KONEČNÉ UPLATNĚNÍ SPOLEČNĚ FINANCOVANÉHO VYBAVENÍ A INFRASTRUKTURY
Článek 33
Vybavení a infrastruktura
1. Velitel operace navrhne s ohledem na vypořádání operace, které velel, konečné uplatnění pro vybavení a infrastrukturu společně financované pro účely této operace. Zvláštnímu výboru podle potřeby navrhne odpovídající odpisovou sazbu.
2. Po skončení aktivní fáze operace spravuje správce zbývající vybavení a infrastrukturu za účelem případného nalezení jejich konečného uplatnění. Zvláštnímu výboru podle potřeby navrhne odpovídající odpisovou sazbu.
3. Odpisovou sazbu pro vybavení, infrastrukturu a další prostředky schválí zvláštní výbor co nejdříve.
4. Konečné uplatnění pro společně financované vybavení a infrastrukturu schválí zvláštní výbor s ohledem na operativní potřeby a finanční kritéria. Konečné uplatnění může mít tuto podobu:
a)
v případě infrastruktury prodej nebo převod prostřednictvím ATHENY hostitelské zemi, členskému státu nebo třetí straně;
b)
v případě vybavení prodej prostřednictvím ATHENY členskému státu, hostitelské zemi nebo třetí straně, anebo uskladnění a údržba ATHENOU, členským státem nebo třetí stranou za účelem použití v další operaci.
5. Při prodeji se vybavení a infrastruktura prodávají za svou tržní hodnotu, nebo nelze-li ji stanovit, za spravedlivou a rozumnou cenu zohledňující specifické místní podmínky.
6. Prodej hostitelské zemi nebo třetí straně či převedení na ně musí být v souladu s příslušnými platnými bezpečnostními pravidly.
7. Je-li rozhodnuto, že si ATHENA ponechá vybavení společně financované pro účely určité operace, mohou přispívající členské státy požadovat od ostatních zúčastněných členských států finanční vyrovnání. Zvláštní výbor složený ze zástupců všech zúčastněných členských států přijme na návrh správce vhodná rozhodnutí.
KAPITOLA 10
ÚČETNICTVÍ A INVENTÁRNÍ SOUPIS
Článek 34
Účtování společných operativních nákladů
Velitel operace vede účetní záznamy o převodech prostředků, které přijal od ATHENY, o výdajích, ke kterým přijal závazky, a o platbách, které provedl, a příjmech, které obdržel, jakož i inventární soupis movitého majetku financovaného z rozpočtu ATHENY a používaného pro operaci pod jeho velením.
Článek 35
Konsolidovaná účetní závěrka
1. Účetní vede účetní záznamy o vyžádaných příspěvcích a uskutečněných převodech. Sestavuje také účetní závěrku společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi a operativních výdajů a příjmů, které jsou plněny na přímou odpovědnost správce.
2. Účetní sestavuje konsolidovanou účetní závěrku příjmů a výdajů ATHENY. Každý velitel operace zasílá účetnímu účty výdajů, ke kterým přijal závazky, a plateb, které provedl, jakož i příjmů, které obdržel.
KAPITOLA 11
AUDIT A PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČTŮ
Článek 36
Pravidelné zprávy pro zvláštní výbor
Každé tři měsíce předloží správce zvláštnímu výboru zprávu o plnění příjmů a výdajů od počátku rozpočtového roku. Za tímto účelem podá každý velitel operace správci zprávu o výdajích na společné operativní náklady na operaci pod svým velením.
Článek 37
Podmínky provádění kontrol
1. Osoby pověřené auditem příjmů a výdajů ATHENY musí před zahájením činnosti získat náležité prověření opravňující je k přístupu k utajovaným materiálům uloženým v Radě nejméně do úrovně „Secret UE“, nebo případně rovnocenné prověření od členského státu nebo NATO. Tyto osoby dbají na dodržování důvěrnosti informací a ochranu údajů, které se při výkonu svých auditorských úkolů dozvědí, v souladu s pravidly pro tyto informace a údaje.
2. Osoby pověřené auditem příjmů a výdajů ATHENY mají neprodleně a bez předchozího ohlášení přístup k dokumentům a k obsahu všech nosičů údajů, které se uvedených příjmů a výdajů týkají, a do prostor, v nichž jsou uvedené dokumenty a nosiče údajů uloženy. Mohou si pořizovat jejich kopie. Osoby podílející se na plnění příjmů a výdajů ATHENY poskytují správci a osobám pověřeným auditem uvedených příjmů a výdajů nezbytnou pomoc při plnění jejich úkolů.
Článek 38
Externí audit účetnictví
1. Bylo-li plnění výdajů ATHENY svěřeno členskému státu, orgánu Unie nebo mezinárodní organizaci, uplatňuje uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro kontrolu vlastních výdajů.
2. Správce nebo osoby jím jmenované mohou však kdykoli provést kontrolu společných nákladů ATHENY vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi nebo společných operativních nákladů na operaci. Kromě toho může zvláštní výbor jmenovat kdykoli na návrh správce nebo členského státu externí auditory, jejichž úkoly a podmínky zaměstnání sám stanoví.
3. Za účelem vnějšího auditu se zřizuje šestičlenný sbor auditorů. Zvláštní výbor jmenuje z řad kandidátů navržených členskými státy členy na období tří let, které lze jednou prodloužit. Zvláštní výbor může funkční období členů prodloužit až o šest měsíců.
Kandidáti musí být členy nejvyšší vnitrostátní auditní instituce v členském státě nebo být touto institucí doporučeni a musí poskytovat odpovídající záruky bezpečnosti a nezávislosti. Musí být k dispozici podle potřeby tak, aby mohli plnit úkoly jménem ATHENY. Při plnění těchto úkolů:
a)
jsou členové sboru nadále placeni z prostředků své původní instituce; ATHENA nese náklady na služební cestu v souladu s pravidly platnými pro úředníky Evropské unie na odpovídajícím platovém stupni;
b)
členové sboru nesmějí vyžadovat ani přijímat pokyny od nikoho jiného než od zvláštního výboru; v rámci svého auditního mandátu jsou sbor auditorů a jeho členové zcela nezávislí a výhradně odpovědní za provedení vnější kontroly účetnictví;
c)
členové sboru podávají zprávu o plnění svých úkolů pouze zvláštnímu výboru;
d)
členové sboru ověřují během finančního roku, jakož i ex post, prostřednictvím kontrol na místě a kontrol účetních dokladů, zda jsou výdaje financované nebo v počáteční fázi financované ATHENOU plněny v souladu s platnými právními předpisy a zásadami řádného finančního řízení, tj. hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti, a zda jsou vnitřní kontroly přiměřené.
Sbor auditorů volí každým rokem svého předsedu z řad svých členů nebo může prodloužit funkční období dosavadního předsedy. Přijímá pravidla pro audit prováděný svými členy v souladu s nejpřísnějšími mezinárodními standardy. Sbor auditorů schvaluje auditorské zprávy vypracované svými členy před jejich předáním správci a zvláštnímu výboru.
4. Zvláštní výbor může případ od případu a v reakci na konkrétní potřeby rozhodnout o použití jiných externích subjektů.
5. Náklady na audit prováděný auditory jménem ATHENY se považují za společné náklady, které hradí ATHENA.
Článek 39
Interní audit účetnictví
1. Na návrh správce a poté, co informoval zvláštní výbor, jmenuje generální tajemník Rady interního auditora ATHENY a nejméně jednoho zástupce interního auditora na období tří let, které lze jednou prodloužit; interní auditoři musí mít nezbytnou odbornou kvalifikaci a poskytovat odpovídající záruky bezpečnosti a nezávislosti. Interní auditor nemůže být ani schvalující osobou, ani účetním; nemůže se podílet na přípravě finančních výkazů.
2. Interní auditor podává správci zprávy o otázkách týkajících se rizik tak, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě řídicích a kontrolních systémů a doporučení pro zlepšení vnitřní kontroly operací a na podporu řádného finančního řízení. Odpovídá zejména za posuzování vhodnosti a účinnosti vnitřních řídicích systémů a výkonu útvarů při provádění politik a plnění cílů s ohledem na rizika s nimi spojená.
3. Interní auditor vykonává své povinnosti v rámci všech útvarů podílejících se na vybírání příjmů ATHENY nebo na plnění výdajů financovaných ATHENOU.
4. Interní auditor provede během daného rozpočtového roku podle potřeby jeden nebo více auditů. O svých závěrech a doporučeních podá zprávu správci a informuje o nich velitele operace. Velitel operace a správce zajistí, aby na základě doporučení vyplývajících z auditu byla přijata následná opatření.
5. Správce každoročně podá zvláštnímu výboru zprávu o vykonané práci v oblasti interního auditu, v níž je uveden počet a druh provedených interních auditů, zjištěné výsledky, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.
6. Každý velitel operace dále umožní internímu auditorovi neomezený přístup k operaci, jíž velí. Interní auditor ověřuje řádné fungování finančních a rozpočtových systémů a postupů a zajišťuje fungování důkladných a účinných systémů vnitřní kontroly.
7. Výsledky činnosti a zprávy interního auditora jsou spolu se všemi souvisejícími podklady poskytnuty k dispozici sboru auditorů.
Článek 40
Výroční předávání účtů a účetní závěrka
1. Každý velitel operace poskytne účetnímu ATHENY do 31. března po skončení rozpočtového roku nebo do čtyř měsíců po skončení operace, které velí, podle toho, která událost nastane dříve, nezbytné informace s cílem sestavit roční účetní závěrku týkající se společných nákladů, roční účetní závěrku týkající se výdajů předběžně financovaných a uhrazených podle článku 28 a roční zprávu o činnosti.
2. Správce sestaví za pomoci účetního a každého velitele operace do 15. května následujícího po skončení rozpočtového roku finanční výkazy a výroční zprávu o činnosti a předloží je zvláštnímu výboru a sboru auditorů.
3. Do osmi týdnů po předání finančních výkazů poskytne zvláštnímu výboru sbor auditorů výrok k auditu a správce, kterému je nápomocen účetní a všichni velitelé operací, mu poskytne auditované finanční výkazy ATHENY.
4. Do 30. září následujícího po skončení rozpočtového roku poskytne sbor auditorů zvláštnímu výboru zprávu o auditu a zvláštní výbor posoudí zprávu o auditu, výrok k auditu a finanční výkazy s cílem udělit správci, účetnímu a každému veliteli operace absolutorium.
5. Účetní a každý velitel operace uchovávají, každý na své úrovni, všechny účty a inventární soupisy po dobu pěti let ode dne udělení absolutoria. Po skončení operace zajistí velitel operace předání všech účtů a inventárních soupisů účetnímu.
6. Zvláštní výbor rozhodne zanést prostřednictvím opravného rozpočtu zůstatek skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, za který byly účty schváleny, jako příjem nebo výdaj do rozpočtu na následující rozpočtový rok. Zvláštní výbor může nicméně rozhodnout zanést prostřednictvím opravného rozpočtu zůstatek výše uvedeného rozpočtového výnosu poté, co obdrží výrok k auditu od sboru auditorů.
7. Část zůstatku skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, která vznikla použitím prostředků vyčleněných ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, je započtena proti příštím příspěvkům zúčastněných členských států.
8. Část zůstatku skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, která vznikla použitím prostředků vyčleněných ke krytí společných operativních nákladů na danou operaci, je započtena proti příštím příspěvkům členských států, které na uvedenou operaci přispěly.
9. Nemůže-li být náhrada provedena odečtením od příspěvků placených ATHENĚ, vrátí se zůstatek skutečného rozpočtového výnosu dotyčným členským státům v souladu s klíčem HND příslušného roku provedení náhrady.
10. Každý členský stát účastnící se operace může správci každý rok do 31. března, případně prostřednictvím velitele operace, poskytnout údaje o doplňkových nákladech, jež mu vznikly v souvislosti s operací během předchozího rozpočtového roku. Údaje se rozepíší tak, aby byly patrné hlavní výdajové položky. Správce tyto údaje uspořádá, aby zvláštní výbor získal přehled o doplňkových nákladech operace.
Článek 41
Uzavření účtů za operaci
1. Po skončení operace může zvláštní výbor na návrh správce nebo členského státu rozhodnout, že správce za pomoci účetního a velitele operace předloží zvláštnímu výboru finanční výkazy za tuto operaci, a to alespoň ke dni skončení operace, a je-li to možné, až ke dni vypořádání operace. Lhůta uložená správci nesmí být kratší než čtyři měsíce ode dne skončení operace.
2. Není-li možné ve stanovené lhůtě zahrnout do finančních výkazů příjmy a výdaje spojené s konečným vypořádáním této operace, uvedou se tyto příjmy a výdaje ve finančních výkazech pro ATHENU a zvláštní výbor je posoudí v souvislosti s postupem uvedeným v článku 40.
3. Zvláštní výbor na základě výroku sboru auditorů schválí finanční výkazy pro danou operaci, které mu byly předloženy. Za tuto operaci udělí správci, účetnímu a každému veliteli operace absolutorium.
4. Nemůže-li být náhrada provedena odečtením od příspěvků placených ATHENĚ, vrátí se zůstatek skutečného rozpočtového výnosu dotyčným členským státům v souladu s klíčem HND příslušného roku provedení náhrady.
KAPITOLA 12
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
Odpovědnost
1. Podmínky disciplinární nebo trestní odpovědnosti velitele operace, správce a ostatních pracovníků, zejména pracovníků orgánů Unie nebo členských států, se v případě pochybení nebo nedbalosti při plnění rozpočtu řídí služebním řádem nebo režimem použitelným na tyto pracovníky. ATHENA je kromě toho oprávněna zahájit z vlastního podnětu nebo na žádost přispívajícího státu proti uvedeným pracovníkům občanské soudní řízení.
2. Unie ani generální tajemník Rady nesmějí být za žádných okolností přispívajícím státem činěni odpovědnými za důsledky plnění svých povinností prostřednictvím správce, účetního nebo pověřených pracovníků.
3. Smluvní odpovědnost, která může vyplývat ze smluv uzavřených v souvislosti s plněním rozpočtu, nesou přispívající státy prostřednictvím ATHENY. Smluvní odpovědnost se řídí právem rozhodným pro dotčené smlouvy.
4. V případě mimosmluvní odpovědnosti hradí každou škodu způsobenou operačním velením, velením ozbrojených sil nebo velením operačních složek v rámci krizové struktury, jejichž složení schvaluje velitel operace, nebo jejich pracovníky při plnění jejich povinností přispívající stát prostřednictvím ATHENY v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států a se statutem příslušníků ozbrojených sil platným v prostoru operace.
5. Přispívající stát nesmí za žádných okolností činit Unii ani členské státy odpovědnými za smlouvy uzavírané v rámci plnění rozpočtu ani za škody způsobené jednotkami a útvary krizové struktury, jejichž složení schvaluje velitel operace, nebo jejich pracovníky při plnění jejich povinností.
Článek 43
Přezkum a revize
V případě potřeby se na žádost členského státu nebo po každé operaci provede přezkum tohoto rozhodnutí nebo jeho části, včetně příloh. Revize se provede alespoň jednou za tři roky. V průběhu přezkumu či revize se lze obrátit na všechny odborníky, kteří by mohli přispět k dané činnosti, zejména na řídící orgány ATHENY.
Článek 44
Závěrečná ustanovení
Rozhodnutí 2008/975/SZBP se zrušuje.
Článek 45
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
NEUVOSTON PÄÄTÖS 2011/871/YUTP,
annettu 19 päivänä joulukuuta 2011,
Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla (Athene)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 26 artiklan 2 kohdan ja 41 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Helsingissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti muun muassa, että EU-johtoisiin operaatioihin vapaaehtoisesti osallistuvien jäsenvaltioiden on kyettävä vuoteen 2003 mennessä saattamaan 60 päivässä toimintavalmiuteen kaikkiin Petersbergin tehtäviin kykenevät joukot aina 50 000-60 000 sotilaan vahvuuteen saakka ja ylläpitämään niitä vähintään vuoden ajan.
(2)
Neuvosto hyväksyi 17 päivänä kesäkuuta 2002 sellaisten EU-johtoisten kriisinhallintaoperaatioiden rahoitusta koskevat menettelytavat, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla.
(3)
Neuvosto vahvisti 14 päivänä toukokuuta 2003 antamissaan päätelmissä nopean toiminnan voimavarojen tarpeen erityisesti humanitaarisissa tehtävissä ja pelastustehtävissä.
(4)
Thessalonikissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pani tyytyväisyydellä merkille 19 päivänä toukokuuta 2003 kokoontuneen neuvoston päätelmät, joissa muun muassa vahvistettiin Euroopan unionin nopean toiminnan sotilaallisten voimavarojen tarve.
(5)
Neuvosto päätti 22 päivänä syyskuuta 2003, että Euroopan unionin olisi hankittava joustavat valmiudet eri laajuisten, vaikeudeltaan ja kiireellisyydeltään eritasoisten sotilasoperaatioiden yhteisen kustannusten rahoituksen hoitamiseen muun muassa perustamalla 1 päivään maaliskuuta 2004 mennessä pysyvä rahoitusjärjestelmä tulevista EU:n sotilasoperaatioista johtuvien yhteisten kustannusten rahoittamiseksi.
(6)
Neuvosto teki 23 päivänä helmikuuta 2004 päätöksen 2004/197/YUTP Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla (1). Tätä päätöstä on sen jälkeen useita kertoja muutettu ja korvattu, viimeksi päätöksellä 2008/975/YUTP (2).
(7)
Euroopan unioni pystyy toteuttamaan nopean toiminnan sotilasoperaatiota Euroopan unionin sotilaskomitean määrittelemän toimintamallin mukaisesti. Euroopan unioni pystyy sijoittamaan taisteluosastoja Euroopan unionin sotilaskomitean määrittelemän toimintamallin mukaisesti.
(8)
Ennakkorahoitusjärjestelmä on tarkoitettu ensisijaisesti nopean toiminnan operaatioiden rahoittamiseen.
(9)
EU:n sotilasoperaatioiden johtamisjärjestelyrakenteiden ja menettelyjen poliittisen ja sotilaallis-strategisen tason harjoitukset EU:n esikuntia osallistavien harjoitusten kautta, sellaisina kuin poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on ne hyväksynyt, osaltaan lisäävät unionin operatiivista kokonaisvalmiutta.
(10)
Neuvosto päättää tapauskohtaisesti, onko operaatiolla sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 41 artiklan 2 kohdan mukaisessa merkityksessä.
(11)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 41 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa määrätään, että ne jäsenvaltiot, joiden edustaja on antanut neuvostossa virallisen lausuman sen 31 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, eivät ole velvollisia osallistumaan kyseessä olevan sellaisen operaation rahoitukseen, jolla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla.
(12)
Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan N:o 22 olevan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla. Tanska ei osallistu tähän päätökseen eikä näin ollen järjestelmän rahoitukseen.
(13)
Päätöksen 2008/975/YUTP 44 artiklan nojalla neuvosto on tarkastellut kyseistä päätöstä uudelleen ja sopinut siihen tehtävistä muutoksista.
(14)
Päätös 2008/975/YUTP olisi selkeyden vuoksi kumottava ja korvattava uudella päätöksellä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Määritelmät
Tässä päätöksessä tarkoitetaan:
a)
’osallistuvilla jäsenvaltioilla’ Euroopan unionin jäsenvaltioita Tanskaa lukuun ottamatta;
b)
’rahoitukseen osallistuvilla valtioilla’ jäsenvaltioita, jotka osallistuvat kyseessä olevan sotilasoperaation rahoitukseen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja kolmansia valtioita, jotka osallistuvat operaation yhteisten kustannusten rahoitukseen Euroopan unionin kanssa tekemiensä sopimusten nojalla;
c)
’operaatiolla’ tarkoitetaan EU:n operaatiota, jolla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla;
d)
’sotilasalan tukitoimilla’ tarkoitetaan sellaisia Euroopan unionin operaatioita tai niiden osia, joilla neuvosto on päättänyt tukea kolmatta valtiota tai kolmatta järjestöä ja joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla mutta jotka eivät kuulu Euroopan unionin sotilasesikunnan alaisuuteen.
1 LUKU
MEKANISMI
2 artikla
Järjestelmän perustaminen
1. Perustetaan operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmä.
2. Järjestelmää kutsutaan nimellä Athene.
3. Athene toimii osallistuvien jäsenvaltioiden nimissä tai yksittäisten operaatioiden osalta rahoitukseen osallistuvien valtioiden nimissä.
3 artikla
Oikeuskelpoisuus
EU:n sellaisten operaatioiden rahoituksen hallinnoimiseksi, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, Athenella on tarvittava oikeustoimikelpoisuus, jotta sillä muun muassa voi olla pankkitili ja jotta se voi hankkia, säilyttää tai luovuttaa omaisuutta, tehdä sopimuksia tai hallinnollisia järjestelyjä sekä esiintyä oikeudenkäynnin osapuolena. Athenen tarkoituksena ei ole tuottaa voittoa.
4 artikla
Kolmansien osapuolten kanssa suoritettava yhteensovittaminen
Athene sovittaa toimintansa yhteen jäsenvaltioiden, unionin toimielinten ja elinten ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa, siinä määrin kuin tämä on sen tehtävien hoitamiseksi tarpeen ja ottaen huomioon Euroopan unionin tavoitteet ja politiikat.
2 LUKU
ORGANISAATIORAKENNE
5 artikla
Hallintoelimet ja henkilöstö
1. Athenea hallinnoivat erityiskomitean alaisuudessa:
a)
hallinnoija;
b)
kunkin operaation komentaja johtamansa operaation osalta, jäljempänä ’operaation komentaja’;
c)
tilinpitäjä.
2. Athene hyödyntää kaikin mahdollisin tavoin unionin olemassa olevia hallintorakenteita. Athene käyttää unionin toimielinten sen käyttöön osoittamaa tai jäsenvaltioiden lähettämää henkilöstöä.
3. Neuvoston pääsihteeri voi määrätä hallinnoijan ja tilinpitäjän avuksi näiden tehtäviensä hoitoon tarvitseman henkilöstön, tarvittaessa osallistuvan jäsenvaltion pyynnöstä.
4. Athenen elinten ja niiden henkilöstön aktivointi tapahtuu operatiivisten tarpeiden perusteella.
6 artikla
Erityiskomitea
1. Perustetaan erityiskomitea, jonka muodostavat yksi edustaja kustakin osallistuvasta jäsenvaltiosta.
Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) ja komission edustajat kutsutaan osallistumaan erityiskomitean kokouksiin ilman osallistumisoikeutta sen äänestyksiin.
2. Athenea hallinnoidaan erityiskomitean alaisuudessa.
3. Komitean käsitellessä tietyn operaation yhteisten kustannusten rahoitusta:
a)
erityiskomitean muodostavat yksi edustaja kustakin rahoitukseen osallistuvasta jäsenvaltiosta;
b)
rahoitukseen osallistuvien kolmansien valtioiden edustajat osallistuvat erityiskomitean työskentelyyn mutta eivät osallistu äänestyksiin eivätkä ole niissä läsnä;
c)
operaation komentaja tai hänen edustajansa osallistuu erityiskomitean työskentelyyn osallistumatta sen äänestyksiin.
4. Neuvoston puheenjohtajavaltio kutsuu koolle erityiskomitean kokoukset ja toimii sen puheenjohtajana. Hallinnoija vastaa erityskomitean sihteeristöstä. Hän laatii komitean pöytäkirjan. Hän ei osallistu äänestyksiin.
5. Tilinpitäjä osallistuu tarvittaessa erityiskomitean työskentelyyn ottamatta osaa sen äänestyksiin.
6. Puheenjohtajavaltio kutsuu erityiskomitean koolle enintään 15 päivän määräajassa jonkin osallistuvan jäsenvaltion, hallinnoijan tai operaation komentajan pyynnöstä.
7. Hallinnoija ilmoittaa asianmukaisella tavalla erityiskomitealle kaikista korvausvaatimuksista tai riidoista, joissa Athene on osallisena.
8. Komitea tekee päätökset yksimielisesti ottaen huomioon sen kokoonpanon, sellaisena kuin se on määritelty 1 ja 3 kohdassa. Sen päätökset ovat sitovia.
9. Erityiskomitea hyväksyy kaikki talousarviot ottaen huomioon asianomaiset rahoitusohjeet ja käyttää toimivaltaa tämän päätöksen mukaisesti.
10. Hallinnoija, operaation komentaja ja tilinpitäjä antavat tietoja erityiskomitealle tämän päätöksen säännösten mukaisesti.
11. Erityiskomitean tämän päätöksen nojalla hyväksymien säädösten tekstin allekirjoittavat niitä hyväksyttäessä erityiskomitean puheenjohtajana oleva henkilö sekä hallinnoija.
7 artikla
Hallinnoija
1. Tiedotettuaan asiasta erityiskomitealle neuvoston pääsihteeri nimittää hallinnoijan ja vähintään yhden apulaishallinnoijan kolmen vuoden toimikaudeksi.
2. Hallinnoija suorittaa tehtäväänsä Athenen nimissä.
3. Hallinnoija:
a)
valmistelee ja antaa erityiskomitean käsiteltäväksi talousarvioesitykset. Talousarvioesityksen operaation menoja koskeva osa laaditaan operaation komentajan ehdotuksen perusteella;
b)
vahvistaa talousarviot sen jälkeen, kun erityiskomitea on hyväksynyt ne;
c)
toimii tulojen, operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten ja muuhun kuin operaation aktiiviseen vaiheeseen liittyvien yhteisten operatiivisten kustannusten hyväksyjänä;
d)
toteuttaa tulojen osalta kolmansien osapuolten kanssa tehdyt rahoitusjärjestelyt, jotka liittyvät unionin sotilasoperaatioiden yhteisten kustannusten rahoitukseen.
e)
avaa yhden tai useampia pankkitilejä Athenen nimissä.
4. Hallinnoija huolehtii, että tässä päätöksessä vahvistettuja sääntöjä noudatetaan ja että erityiskomitean päätökset pannaan täytäntöön.
5. Hallinnoija voi toteuttaa tarpeellisiksi katsomansa toimenpiteet Athenen kautta rahoitettujen menojen toteuttamiseksi. Hänen on ilmoitettava niistä erityiskomitealle.
6. Hallinnoija sovittaa yhteen EU:n sotilasoperaatioiden rahoitukseen liittyvien kysymysten käsittelyn. Hän toimii kansallisten hallintojen ja tarvittaessa kansainvälisten järjestöjen yhteystahona näissä kysymyksissä.
7. Hallinnoija on toiminnastaan vastuussa erityiskomitealle.
8 artikla
Operaation komentaja
1. Operaation komentaja harjoittaa tehtävässään johtamansa operaation yhteisten kustannusten rahoitukseen liittyviä toimivaltuuksiaan Athenen nimissä.
2. Johtamansa operaation osalta operaation komentaja:
a)
antaa hallinnoijalle ehdotuksensa talousarvioesitysten osaan ”yhteiset operatiiviset menot/kustannukset”;
b)
toteuttaa tulojen ja menojen hyväksyjänä yhteisiin operatiivisiin kustannuksiin 28 artiklan mukaisiin menoihin liittyvät määrärahat; hän käyttää toimivaltaa kaikkiin kyseisten määrärahojen toteuttamiseen osallistuvien henkilöiden nähden, ennakkomaksut mukaan luettuina; hän voi tehdä hankintoja ja sopimuksia Athenen nimissä; hän avaa johtamalleen operaatiolle Athenen nimissä pankkitilin.
3. Operaation komentaja voi tämän päätöksen nojalla toteuttaa tarpeellisiksi katsomansa toimenpiteet Athenen kautta rahoitettujen menojen toteuttamiseksi johtamansa operaation osalta. Hänen on ilmoitettava asiasta hallinnoijalle ja erityiskomitealle.
4. Lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia, jotka erityiskomitea on hyväksynyt hallinnoijan ehdotuksen pohjalta, operaation komentaja käyttää Athenen kirjanpito- ja varojenhallintajärjestelmää. Hallinnoijan on ilmoitettava erityiskomitealle ennakkoon, mikäli hän katsoo, että kyseessä on tällainen tapaus.
9 artikla
Tilinpitäjä
1. Neuvoston pääsihteeri nimittää tilinpitäjän ja vähintään yhden apulaistilinpitäjän kolmen vuoden toimikaudeksi.
2. Tilinpitäjä suorittaa tehtäväänsä Athenen nimissä.
3. Tilinpitäjän tehtävänä on:
a)
suorittaa maksut asianmukaisesti, kantaa tulot ja periä vahvistetut saamiset;
b)
valmistella kunakin vuonna Athenen tilinpäätös ja kunkin operaation päätyttyä operaation tilinpäätös;
c)
avustaa hallinnoijaa tämän toimittaessa vuosittaisen tilinpäätöksen tai operaation tilinpäätöksen erityiskomitean hyväksyttäväksi;
d)
hoitaa Athenen kirjanpito;
e)
vahvistaa kirjanpitosäännöt ja -menetelmät sekä tililuettelo;
f)
vahvistaa ja validoida kirjanpitojärjestelmät tuloja varten sekä tarvittaessa validoida tulojen ja menojen hyväksyjän määrittelemät järjestelmät, joiden tarkoituksena on antaa tilitietoja tai niiden perusteluja;
g)
säilyttää kirjanpitotositteet;
h)
hoitaa käteisvaroja yhdessä hallinnoijan kanssa.
4. Hallinnoija ja operaation komentaja antavat tilinpitäjälle kaikki tarvittavat tiedot sellaisen tilinpäätöksen laatimiseksi, joka antaa oikean kuvan Athenen varoista ja Athenen hallinnoimasta talousarvion toteuttamisesta. He vastaavat tietojen oikeellisuudesta.
5. Tilinpitäjä on toiminnastaan vastuussa erityiskomitealle.
10 artikla
Hallinnoijaan, tilinpitäjään ja Athenen henkilöstöön sovellettavat yleiset säännökset
1. Yhtäältä hallinnoijan tai apulaishallinnoijan ja toisaalta tilinpitäjän tai apulaistilinpitäjän tehtäviä ei voi hoitaa sama henkilö.
2. Apulaishallinnoijat toimivat hallinnoijan alaisuudessa. Apulaistilinpitäjät toimivat tilinpitäjän alaisuudessa.
3. Apulaishallinnoija toimii hallinnoijan sijaisena tämän ollessa poissa. Apulaistilinpitäjä toimii tilinpitäjän sijaisena tämän ollessa poissa.
4. Euroopan unionin virkamiehiä ja muuta henkilöstöä koskevat heihin sovellettavat säännöt ja määräykset myös silloin, kun he hoitavat Athenen tehtäviä.
5. Jäsenvaltioiden Athenen käyttöön antamaan henkilöstöön sovelletaan sääntöjä, jotka on vahvistettu neuvoston päätöksessä palvelukseen määrättäviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavista säännöistä, sekä säännöksiä, joista on sovittu heidän kansallisen hallintonsa ja unionin toimielimen tai Athenen kesken.
6. Athenen henkilöstön jäsenille on ennen heidän nimitystään tehtävä luotettavuusselvitys, jonka perusteella he voivat käsitellä neuvoston hallussa olevia luokiteltuja tietoja ainakin luokkaan ”Secret UE” asti, tai vastaava jäsenvaltion teettämä luotettavuusselvitys.
7. Hallinnoija voi neuvotella ja sopia jäsenvaltioiden tai unionin toimielinten kanssa järjestelyistä, joilla voidaan etukäteen nimetä henkilöstö, joka tarvittaessa saadaan viipymättä Athenen käyttöön.
3 LUKU
HALLINNOLLISET JÄRJESTELYT JA PUITESOPIMUKSET
11 artikla
Hallinnolliset järjestelyt ja puitesopimukset
1. Jäsenvaltioiden, unionin toimielinten ja elinten, kolmannen valtion tai kansainvälisen järjestön kanssa voidaan neuvotella hallinnollisista järjestelyistä, joiden tarkoituksena on helpottaa operaatioihin liittyvien hankintojen tekemistä ja/tai keskinäiseen tukeen liittyviä rahoitusnäkökohtia mahdollisimman kustannustehokkaasti.
2. Kyseiset järjestelyt edellyttävät
a)
erityiskomitean kuulemista tapauksissa, joissa niistä sovitaan jäsenvaltioiden tai unionin toimielinten ja elinten kanssa;
b)
erityiskomitean hyväksyntää tapauksissa, joissa niistä sovitaan kolmansien valtioiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa.
3. Athenen puolesta toimiva hallinnoija tai, kun se asianmukaista, operaation asianomainen komentaja ja muiden 1 kohdassa tarkoitettujen osapuolten toimivaltaiset hallintoviranomaiset allekirjoittavat kyseiset järjestelyt.
4. Puitesopimuksia voidaan tehdä hankintojen toteuttamiseksi kustannustehokkaimmalla tavalla. Ennen kuin hallinnoija allekirjoittaa sopimukset, ne toimitetaan erityiskomitean hyväksyttäväksi, ja ne on asetettava jäsenvaltioiden ja operaation komentajien käyttöön näiden halutessa niitä käyttää. Tässä säännöksessä ei aseta jäsenvaltioille minkäänlaista velvoitetta avustamiseen tai tavaroiden tai palvelujen hankkimiseen puitesopimuksen pohjalta.
12 artikla
Kolmansien valtioiden rahoitusosuuksien maksamiseen liittyvät pysyvät ja tapauskohtaiset hallinnolliset järjestelyt
1. Hallinnoija neuvottelee neuvoston nimeämien, EU:n operaatioiden rahoitukseen mahdollisesti osallistuvien kolmansien valtioiden kanssa pysyvät hallinnolliset järjestelyt, ja neuvoston nimeämien, tietyn EU:n operaation rahoitukseen osallistuvien kolmansien valtioiden kanssa tapauskohtaiset hallinnolliset järjestelyt Euroopan unionin ja kyseisten kolmansien valtioiden välillä tehtyjen sopimusten mukaisesti. Nämä järjestelyt toteutetaan Athenen ja kyseisten kolmansien valtioiden toimivaltaisten hallintoyksiköiden välisenä kirjeenvaihtona, jossa vahvistetaan tarvittavat menettelytavat rahoitusosuuksien maksamiseksi nopeasti.
2. Hallinnoija voi toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet rahoitukseen osallistuvien kolmansien valtioiden maksujen helpottamiseksi, kunnes 1 kohdassa tarkoitetut sopimukset on tehty.
3. Hallinnoijan on ilmoitettava suunnitelluista 1 kohdassa tarkoitetuista järjestelyistä etukäteen erityiskomitealle, ennen kuin hän allekirjoittaa ne Athenen nimissä.
4. Unionin käynnistäessä sotilasoperaation hallinnoija toteuttaa operaation rahoitukseen osallistuvien kolmansien valtioiden kanssa sovitut järjestelyt neuvoston päättämien rahoitusosuuksien mukaisesti.
4 LUKU
PANKKITILIT
13 artikla
Avaaminen ja tarkoitus
1. Pankkitili tai pankkitilit avataan unionin jäsenvaltioon sijoittautuneessa ensiluokkaisessa rahoituslaitoksessa, ja se on euromääräinen käyttötili tai lyhytaikainen tili. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tilejä voidaan avata muualle kuin jäsenvaltioon sijoittautuneissa rahoituslaitoksissa hallinnoijan hyväksyttyä sen.
2. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan avata muun valuutan kuin euron määräisiä tilejä.
3. Rahoitukseen osallistuvien valtioiden rahoitusosuudet maksetaan näille pankkitileille. Tileiltä voidaan maksaa Athenen hallinnoimat menot ja maksaa operaation komentajalle sotilasoperaation yhteisiin kustannuksiin liittyvien menojen toteuttamiseen tarvittavat ennakkomaksut.
14 artikla
Varainhoito
1. Kaikki Athenen tililtä suoritettavat maksut edellyttävät sekä hallinnoijan tai apulaishallinnoijan että tilinpitäjän tai apulaistilinpitäjän allekirjoitusta.
2. Pankkitilejä ei saa ylittää.
5 LUKU
YHTEISET KUSTANNUKSET
15 artikla
Yhteisten kustannusten määritelmä ja hyväksyttävien maksujen kaudet
1. Athene vastaa liitteessä I luetelluista yhteisistä kustannuksista riippumatta siitä, milloin ne ovat syntyneet. Kun kustannukset otetaan talousarvion momenttiin, josta käy ilmi operaatio, johon ne pääosin liittyvät, niitä pidetään kyseisen operaation ”operatiivisina kustannuksina”. Muutoin niitä pidetään ”operaatioiden valmisteluvaiheen tai niiden jälkeisinä yhteisinä kustannuksina”.
2. Lisäksi Athene vastaa liitteessä II luetelluista yhteisistä operatiivisista kustannuksista operaatiota koskevan kriisinhallinnallisen toimintaperiaatteen hyväksymisestä alkavan ja operaation komentajan nimittämiseen päättyvän kauden aikana. Erityiskomitea voi erityistapauksissa kuultuaan poliittisten ja turvallisuusasioiden komiteaa muuttaa kautta, jonka aikana Athene vastaa kyseisistä kustannuksista.
3. Operaation aktiivisen vaiheen aikana, joka alkaa operaation komentajan nimittämisestä ja päättyy päivään, jona operaatioesikunta lopettaa toimintansa, Athene vastaa yhteisinä operatiivisina kustannuksina
a)
liitteessä III olevassa A osassa luetelluista yhteisistä kustannuksista;
b)
neuvoston niin päättäessä liitteessä III olevassa B osassa luetelluista yhteisistä kustannuksista;
c)
liitteessä III olevassa C osassa luetelluista yhteisistä kustannuksista tapauksissa, joissa operaation komentaja on niitä pyytänyt ja erityiskomitea on ne hyväksynyt.
4. Sotilasalan tukitoimen aktiivisen vaiheen aikana, sellaisena kuin neuvosto on sen määritellyt, Athene vastaa yhteisinä operatiivisina kustannuksina neuvoston tapauskohtaisesti liitteen III perusteella määrittelemistä yhteisistä kustannuksista.
5. Operaation yhteisiä operatiivisia kustannuksia ovat myös liitteessä IV luetellut operaation loppuselvitykseen tarvittavat menot.
Operaatio on selvitetty loppuun, kun yhteisesti operaatiota varten rahoitetut varusteet ja infrastruktuurit on toimitettu niiden lopulliseen määränpäähän ja operaation tilinpäätös on hyväksytty.
6. Yhteisiksi kustannuksiksi ei hyväksytä mitään menoja sellaisten kustannusten kattamiseksi, jotka yksi tai useampi rahoitukseen osallistuva valtio, unionin toimielin tai kansainvälinen järjestö olisi operaation järjestämisestä riippumatta joka tapauksessa ottanut vastatakseen.
7. Erityiskomitea voi päättää tapauskohtaisesti, että tiettyjä muita kuin liitteessä III olevassa B osassa lueteltuja lisäkustannuksia voidaan erityistapauksissa pitää tietyn operaation yhteisinä kustannuksina sen aktiivisen vaiheen aikana.
8. Jos erityiskomitea ei pääse asiasta yksimielisyyteen, se voi puheenjohtajavaltion aloitteesta siirtää asian neuvoston käsiteltäväksi.
16 artikla
Harjoitukset
1. Euroopan unionin harjoitusten yhteiset kustannukset rahoitetaan Athenen kautta niiden sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, joita sovelletaan sellaisiin operaatioihin, joiden rahoitukseen kaikki osallistuvat jäsenvaltiot osallistuvat.
2. Nämä harjoitusten yhteiset kustannukset koostuvat ensinnäkin toiminta-alueelle siirrettävistä tai kiinteistä esikunnista aiheutuvista lisäkustannuksista ja toiseksi lisäkustannuksista, jotka syntyvät EU:lle harjoituksen käyttöön tarjottujen Naton yhteisten voimavarojen käyttämisestä.
3. Harjoitusten yhteisiin kustannuksiin eivät sisälly kustannukset, jotka liittyvät
a)
pääomahankintoihin, mukaan lukien rakennuksiin, infrastruktuuriin ja varusteisiin liittyvät hankinnat;
b)
harjoitusten suunnittelu- ja valmisteluvaiheeseen, paitsi jos erityiskomitea on ne hyväksynyt;
c)
joukkojen kuljetukseen, kasarmeihin ja majoitukseen.
17 artikla
Rahoitusohje
Jokaiseen päätökseen, jolla neuvosto päättää EU:n sotilasoperaation perustamisesta tai jatkamisesta, on sisällyttävä rahoitusohje kyseisen operaation yhteisten kustannusten kattamiseksi. Hallinnoija arvioi erityisesti unionin sotilasesikunnan ja operaation komentajan avustuksella, jos hän hoitaa tehtävää, operaation yhteisten kustannusten kattamiseksi suunnitellulla ajanjaksolla tarvittavan arvioidun määrän. Hallinnoija ehdottaa määrää puheenjohtajavaltion välityksellä neuvoston elimelle, jonka tehtävänä on käsitellä ehdotusta päätökseksi. Erityiskomitean jäsenet kutsutaan kyseisessä elimessä käytäviin rahoitusohjetta koskeviin keskusteluihin.
6 LUKU
TALOUSARVIO
18 artikla
Talousarvion periaatteet
1. Euromääräisenä laadittava talousarvio on säädös, jolla ennakoidaan ja hyväksytään kullekin varainhoitovuodelle Athenen hallinnoimat yhteisiin kustannuksiin liittyvät kokonaistulot ja -menot.
2. Kaikki menot liitetään tiettyyn operaatioon lukuun ottamatta tarvittaessa liitteessä I lueteltuja kustannuksia.
3. Talousarvioon otetut määrärahat hyväksytään varainhoitovuodeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta samana vuonna.
4. Talousarvioon otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.
5. Mitään yhteisiin kustannuksiin liittyvää tuloa tai menoa ei voida toteuttaa muutoin kuin osoittamalla se tiettyyn budjettikohtaan ja siihen otettujen määrärahojen rajoissa, paitsi 32 artiklan 5 kohdan nojalla.
19 artikla
Vuotuinen talousarvio
1. Hallinnoija laatii joka vuosi talousarvioesityksen seuraavaa varainhoitovuotta varten kunkin operaation komentaja avustaessa oman operaationsa osalta.
2. Esitys sisältää:
a)
arvioidut määrärahat operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten kattamiseksi;
b)
arvioidut määrärahat meneillään olevien tai suunniteltujen operaatioiden yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseksi, tarvittaessa myös jonkun valtion tai kolmannen osapuolen ennakkoon rahoittamien yhteisten kustannusten korvaamiseen tarvittavat määrärahat;
c)
26 artiklassa tarkoitetut alustavat määrärahat;
d)
arvion menojen kattamiseen tarvittavista tuloista.
3. Maksusitoumus- ja maksumäärärahat jaotellaan osastoihin ja lukuihin, joissa menot ryhmitellään laatunsa tai käyttötarkoituksensa mukaan ja jaotellaan tarvittaessa edelleen momentteihin. Talousarvioesitykseen sisältyy luvuittain tai momenteittain eritelty selvitysosa. Kutakin operaatiota varten on yksi osasto. Yksi osasto on talousarvion yleinen osa, johon kuuluvat operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeiset yhteiset kustannukset.
4. Kussakin osastossa voi olla luku ”alustavat määrärahat”. Nämä määrärahat otetaan talousarvioon, kun vakavien perusteiden nojalla on epävarmuutta määrärahojen määrästä tai talousarvioon otettujen määrärahojen toteuttamismahdollisuudesta.
5. Tulot muodostuvat:
a)
osallistuvien jäsenvaltioiden ja rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden sekä tarvittaessa rahoitukseen osallistuvien kolmansien valtioiden rahoitusosuuksista;
b)
sekalaisista tuloista, jotka jaotellaan osaston mukaan ja jotka käsittävät korkotuloja ja myyntituloja sekä edellisen varainhoitovuoden toteutuneen saldon sen jälkeen, kun erityiskomitea on sen määritellyt.
6. Hallinnoija esittää talousarvioesityksen erityiskomitealle viimeistään 31 päivänä lokakuuta. Erityiskomitea hyväksyy talousarvioesityksen ennen joulukuun 31 päivää. Hallinnoija vahvistaa hyväksytyn talousarvion ja antaa sen tiedoksi osallistuville jäsenvaltioille ja rahoitukseen osallistuville valtioille.
20 artikla
Lisätalousarviot
1. Väistämättömissä, poikkeuksellisissa tai odottamattomissa olosuhteissa hallinnoija voi ehdottaa lisätalousarvioesitystä, myös kun operaatio käynnistetään kesken varainhoitovuoden. Lisätalousarvio laaditaan, esitetään, hyväksytään, vahvistetaan ja annetaan tiedoksi samaa menettelyä noudattaen kuin vuosittainen talousarvio. Erityiskomitea käsittelee esityksen asian kiireellisyyden huomioon ottaen.
2. Kun lisätalousarvioesitys johtuu uuden operaation käynnistämisestä tai käynnissä olevan operaation talousarvioon liittyvistä muutoksista, hallinnoija ilmoittaa erityiskomitealle kyseisen operaation ennakoiduista kokonaiskustannuksista. Mikäli kustannukset ylittävät merkittävästi asianomaisen rahoitusohjeen, erityiskomitea voi pyytää neuvostoa hyväksymään sen.
3. Lisätalousarvioesitys, joka johtuu uuden operaation käynnistämisestä, on toimitettava erityiskomitealle neljän kuukauden määräajassa rahoitusohjeen hyväksymisestä, ellei erityiskomitea päätä pidemmästä määräajasta.
21 artikla
Määrärahasiirrot
1. Hallinnoija voi tarvittaessa operaation komentajan ehdotuksesta suorittaa määrärahasiirtoja. Hallinnoijan on ilmoitettava erityiskomitealle aikomuksestaan vähintään viikko etukäteen edellyttäen, että tämä on mahdollista asian kiireellisyys huomioon ottaen. Erityiskomitean ennakkohyväksyntä vaaditaan kuitenkin silloin, kun:
a)
suunniteltu määrärahasiirto muuttaa operaation ennakoituja kokonaismäärärahoja;
tai
b)
varainhoitokaudelle suunnitellut määrärahasiirrot luvusta toiseen ylittävät 10 prosenttia sen luvun määrärahoista, josta määrärahat siirretään, sellaisina kuin ne on otettu varainhoitovuoden talousarvioon päivänä, jona harkittava määrärahasiirtoehdotus tehdään.
2. Operaation komentaja voi, katsoessaan sen operaation moitteettoman toiminnan kannalta tarpeelliseksi, kolmen kuukauden kuluessa operaation aloittamispäivästä toteuttaa operaatiolle osoitettujen määrärahojen siirtoja momentilta toiselle ja luvusta toiseen talousarvion osassa ”yhteiset operatiiviset kustannukset”. Hänen on ilmoitettava asiasta hallinnoijalle ja erityiskomitealle.
22 artikla
Määrärahojen siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle
1. Operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut määrärahat, joita ei ole sidottu, peruutetaan periaatteessa varainhoitovuoden lopussa, jollei 2 kohdassa toisin säädetä.
2. Athenen hallinnoimien tarvikkeiden ja varusteiden varastointikulujen kattamiseen tarkoitetut määrärahat voidaan siirtää yhden kerran seuraavalle varainhoitovuodelle edellyttäen, että vastaava sitoumus on annettu ennen kuluvan varainhoitovuoden joulukuun 31 päivää. Yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut määrärahat voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle edellyttäen, että niitä tarvitaan operaatioon, jota ei ole selvitetty loppuun.
3. Hallinnoijan on annettava edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettäviä sitomattomia määrärahoja koskevat ehdotukset erityiskomitean hyväksyttäväksi ennen helmikuun 15 päivää. Ehdotukset katsotaan hyväksytyiksi, jollei erityiskomitea päätä toisin maaliskuun 15 päivään mennessä.
4. Edeltävältä varainhoitovuodelta peräisin olevat sidotut määrärahat on siirrettävä seuraavalle varainhoitovuodelle, ja hallinnoijan on ilmoitettava asiasta erityiskomitealle 15 päivään helmikuuta mennessä.
23 artikla
Menojen aikaistettu toteuttaminen
Sen jälkeen kun vuosittainen talousarvio on hyväksytty, määrärahoja voidaan käyttää sitoumusten ja maksujen kattamiseen siinä määrin, kuin se on operaation kannalta välttämätöntä.
7 LUKU
RAHOITUSOSUUDET JA KORVAUKSET
24 artikla
Rahoitusosuuksien määrittäminen
1. Operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut maksumäärärahat, joita ei voida kattaa sekalaisilla tuloilla, rahoitetaan osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksilla.
2. Yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut maksumäärärahat katetaan operaation rahoitukseen osallistuvien valtioiden rahoitusosuuksilla.
3. Operaation rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ovat määrältään yhtä suuret kuin talousarvioon otetut, operaation yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut maksumäärärahat vähennettynä niiden rahoitusosuuksien määrällä, jotka rahoitukseen osallistuvat kolmannet valtiot ovat velvollisia maksamaan samaa operaatiota varten tämän päätöksen 12 artiklan mukaisesti.
4. Rahoitusosuuksien jakautuminen niiden jäsenvaltioiden kesken, joilta rahoitusosuuksia pyydetään, määräytyy Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 41 artiklan 2 kohdassa määritellyn bruttokansantulon mukaan määräytyvän asteikon ja Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom (3) tai muun, sen korvaavan neuvoston päätöksen mukaisesti.
5. Rahoitusosuuksien laskennassa käytetään unionin hyväksymään viimeisimpään yleiseen talousarvioon liitetyssä taulukossa ”Yleisen talousarvion rahoitus omien varojen lajien ja jäsenvaltioiden mukaan” olevassa sarakkeessa ”BKTL-varat” olevia tietoja. Kutakin jäsenvaltiota, jolta rahoitusosuutta pyydetään, koskeva rahoitusosuus on suhteessa kyseisen jäsenvaltion bruttokansantulon (BKTL) osuuteen niiden jäsenvaltioiden, joilta rahoitusosuuksia pyydetään, yhteenlasketusta BKTL:stä.
25 artikla
Rahoitusosuuksien maksuaikataulu
1. Kun neuvosto vahvistaa rahoitusohjeen EU:n sotilasoperaatiolle, rahoitukseen osallistuvat jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuuksinaan noin 30 prosenttia rahoitusohjeesta, ellei neuvosto päätä erilaisesta prosenttiosuudesta. Hallinnoijan on esitettävä rahoitusosuuspyynnöt operaation operatiivisten tarpeiden mukaisesti sovittuun enimmäistasoon saakka.
2. Erityiskomitea voi hallinnoijan ehdotuksesta päättää, että lisärahoitusosuuksia pyydetään ennen operaation lisätalousarvion vahvistamista. Erityiskomitea voi päättää siirtää asian neuvoston toimivaltaisten valmistelevien elinten käsiteltäväksi.
3. Sen jälkeen kun tiettyä operaatiota varten on vahvistettu lisätalousarvio, jäsenvaltiot maksavat kyseistä operaatiota koskevien 24 artiklan mukaisten rahoitusosuuksiensa jäljellä olevan määrän. Jos operaation suunniteltu kesto on enemmän kuin kuusi kuukautta varainhoitovuodesta, rahoitusosuuksien jäljellä oleva määrä maksetaan kuitenkin kahdessa erässä. Tällöin ensimmäinen erä on maksettava 60 päivän kuluessa operaation aloittamisesta; toinen erä on maksettava määräajassa, jonka erityiskomitea asettaa hallinnoijan ehdotuksesta ottaen huomioon operatiiviset tarpeet. Erityiskomitea voi poiketa tämän kohdan säännöksistä.
4. Hallinnoija lähettää kirjallisesti sitä vastaavat rahoituspyynnöt kansallisille hallinnoille, joiden yhteystiedot on ilmoitettu hänelle, kun
a)
erityiskomitea on hyväksynyt varainhoitovuoden talousarvion 19 artiklassa säädetyn mukaisesti. Ensimmäinen rahoitusosuuspyyntö kattaa kahdeksan kuukauden operatiiviset tarpeet. Toinen rahoitusosuuspyyntö kattaa rahoitusosuuksien jäljellä oleva määrän ottaen huomioon edellisen varainhoitovuoden toteutuneen saldon, jos erityiskomitea on päättänyt kyseisen saldon ottamisesta nykyiseen talousarvioon sen jälkeen, kun tilintarkastajan lausunto on saatu;
b)
rahoitusohje on vahvistettu 25 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti; tai
c)
lisätalousarvio on hyväksytty 20 artiklassa säädetyn mukaisesti.
5. Rahoitusosuudet on maksettava 30 päivän kuluessa vastaavan pyynnön lähettämisestä, paitsi uuden varanhoitovuoden talousarviota koskevan ensimmäisen rahoitusosuuspyynnön osalta, jolloin maksamiselle on asetettava 40 päivän määräaika vastaavan rahoitusosuuspyynnön lähettämisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän päätöksen muiden säännösten soveltamista.
6. Kukin rahoitukseen osallistuva valtio vastaa rahoitusosuuksien maksamiseen liittyvistä pankkikuluista omalta osaltaan.
7. Hallinnoija vahvistaa rahoitusosuudet vastaanotetuiksi.
26 artikla
Ennakkorahoitus
1. EU:n nopean toiminnan sotilasoperaation yhteydessä rahoitukseen osallistuvat jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuuksinaan rahoitusohjetta vastaavan määrän. Maksut suoritetaan jäljempänä määritellyllä tavalla sanotun kuitenkaan rajoittamatta 25 artiklan 3 kohdan soveltamista.
2. EU:n nopean toiminnan sotilasoperaatioiden rahoittamiseksi ennakkoon operaatioon osallistuvien jäsenvaltioiden on joko
a)
maksettava Athenea koskevia rahoitusosuuksia ennakkoon; tai
b)
kun neuvosto päättää toteuttaa EU:n nopean toiminnan sotilasoperaation, jonka rahoitukseen ne osallistuvat, maksettava rahoitusosuutensa kyseisen operaation yhteisiin kustannuksiin viiden päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä rahoitusohjeen suuruisena, jollei neuvosto toisin päätä.
3. Edellä mainittua tarkoitusta varten alustavat määrärahat talousarvion erityiseen osastoon määrittää erityiskomitea, jossa on yksi edustaja kustakin ennakkoon maksavasta jäsenvaltiosta. Nämä alustavat määrärahat katetaan rahoitusosuuksilla, jotka ennakkoon maksavien jäsenvaltioiden on maksettava 90 päivän kuluessa kyseisiä rahoitusosuuksia koskevan pyynnön lähettämisestä.
4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut mahdolliset alustavat määrärahat, joita käytetään operaatioon, on täydennettävä 90 päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä.
5. Ennakkoon maksava jäsenvaltio voi erityisolosuhteissa valtuuttaa hallinnoijan käyttämään sen ennakkoon maksettua rahoitusosuutta kyseisen jäsenvaltion rahoitusosuuden kattamiseksi sellaisessa muun kuin nopean toiminnan operaatiossa, johon se osallistuu, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista. Kyseisen jäsenvaltion on täydennettävä ennakkoon maksettu rahoitusosuus 90 päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä.
6. Jos varoja tarvitaan operaatioon, joka ei ole nopean toiminnan operaatio, ennen kuin rahoitusosuuksia kyseiseen operaatioon on vastaanotettu riittävästi:
a)
operaation rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden ennakkoon maksamia rahoitusosuuksia voidaan kyseisten ennakkoon maksaneiden jäsenvaltioiden suostumuksella käyttää enintään 75 prosenttia operaation edellyttämien rahoitusosuuksien kattamiseksi. Kyseisen jäsenvaltion on täydennettävä ennakkoon maksettu rahoitusosuus 90 päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä.
b)
tämän kohdan a alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa on niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole maksaneet rahoitusosuuksia ennakkoon, maksettava 25 artiklan 1 kohdan mukaiset operaatioon liittyvät rahoitusosuudet kyseisten jäsenvaltioiden suostumuksella viiden päivän kuluessa siitä, kun hallinnoija on lähettänyt sitä koskevan pyynnön.
7. Sen estämättä, mitä 32 artiklan 3 kohdassa säädetään, operaation komentaja saa sitoa ja maksaa hänen käyttöönsä osoitetut määrärahat.
8. Jäsenvaltio voi peruuttaa tekemänsä valinnan ilmoittamalla siitä hallinnoijalle vähintään kolme kuukautta etukäteen.
9. Ennakkoon annetusta rahoituksesta ansaitut korot lasketaan vuosittain ennakkoon maksaneiden jäsenvaltioiden hyväksi ja lisätään niiden alustaviin määrärahoihin. Määristä ilmoitetaan näille jäsenvaltioille osana vuotuista talousarvion hyväksymismenettelyä.
27 artikla
Ennakkomaksujen korvaaminen
1. Jäsenvaltio, kolmas valtio tai soveltuvin osin kansainvälinen järjestö, jonka neuvosto on valtuuttanut rahoittamaan ennakkoon osan operaation yhteisistä kustannuksista, voi saada Athenelta korvauksen esittämällä hallinnoijalle viimeistään kahden kuukauden kuluttua kyseisen operaation päättymisestä pyynnön, johon on liitetty tarvittavat tositteet.
2. Korvaus voidaan maksaa vain, jos operaation komentaja, jos tämä hoitaa edelleen tehtävää, ja hallinnoija ovat hyväksyneet sen.
3. Jos rahoitukseen osallistuvan valtion korvauspyyntö hyväksytään, korvaus voidaan vähentää hallinnoijan kyseiselle valtiolle osoittamasta seuraavasta rahoitusosuuspyynnöstä.
4. Jos rahoitusosuuspyyntöjä ei ole suunnitteilla, kun pyyntö hyväksytään, tai mikäli hyväksytty korvauspyyntö ylittää suunnitellun rahoitusosuuspyynnön, hallinnoija maksaa korvattavan summan 30 päivän kuluessa ottaen huomioon Athenen käteisvarat ja kyseisen operaation yhteisten kustannusten rahoitustarpeet.
5. Korvaus maksetaan tämän päätöksen mukaisesti, vaikka operaatio olisi peruttu.
6. Korvaukseen sisältyy ennakkomaksuna käyttöön annetusta summasta koituvat korot.
28 artikla
Athenen suorittama muiden kuin yhteisiin kustannuksiin kuuluvien menojen hallinnointi
1. Erityiskomitea voi hallinnoijan, jota avustaa operaation komentaja, tai jäsenvaltion ehdotuksesta päättää, että tiettyjen operaatioon liittyvien menojen (jäljempänä ’kansallisesti vastattavat kustannukset’) hallinnointi, annetaan Athenelle, vaikka kukin jäsenvaltio vastaakin niistä edelleen omalta osaltaan.
2. Erityiskomitea voi päätöksellään valtuuttaa operaation komentajan tekemään operaatioon osallistuvien jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvissa tapauksissa kolmansien osapuolten nimissä sopimuksia sellaisten palvelujen ja tarvikkeiden hankkimiseksi, jotka rahoitetaan kansallisesti vastattavina kustannuksina.
3. Erityiskomitea määrää päätöksellään kansallisesti vastattavia kuluja koskevien ennakkomaksujen yksityiskohdista.
4. Athene hoitaa sille uskottujen kunkin jäsenvaltion ja asiaankuuluvissa tapauksissa kolmansien osapuolten kansallisesti vastattavien kulujen kirjanpidon. Se lähettää joka kuukausi kullekin jäsenvaltiolle ja asiaankuuluvissa tapauksissa kolmansille osapuolille yhteenvedon jäsenvaltion vastuulla olevista menoista, joita jäsenvaltiolle tai sen henkilöstölle on koitunut edellisen kuukauden kuluessa, ja pyytää tarvittavat varat menojen hoitamiseksi. Jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvissa tapauksissa näiden kolmansien osapuolten on maksettava pyydetyt varat Athenelle 30 päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä.
29 artikla
Viivästyskorko
1. Jos valtio ei ole hoitanut rahoitusta koskevia velvoitteitaan, siihen sovelletaan soveltuvin osin EU:n talousarvio-osuuksien maksamiseen sovellettavia viivästyskorkoja koskevia unionin sääntöjä, jotka on vahvistettu Euroopan yhteisön yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (4) 71 artiklassa.
2. Jos maksu on myöhässä enintään kymmenen päivää, korkoa ei peritä. Jos maksu on myöhässä enemmän kuin kymmenen päivää, korkoa peritään koko viivästyksen ajalta.
8 LUKU
MENOJEN TOTEUTTAMINEN
30 artikla
Periaatteet
1. Athenen määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteita noudattaen.
2. Tulojen ja menojen hyväksyjien tehtävänä on toteuttaa Athenen tuloja ja menoja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja huolehtia siitä, että käsittely on laillista ja asianmukaista. Menojen toteuttamiseksi tulojen ja menojen hyväksyjät tekevät talousarviositoumuksia ja oikeudellisia sitoumuksia, vahvistavat menoja, hyväksyvät niitä maksettavaksi ja valmistelevat määrärahojen käyttöä. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi siirtää tehtäviään tekemällä päätöksen, josta käyvät ilmi
a)
tehtävien hoitajat asianmukaisella tasolla;
b)
siirretyn toimivallan ulottuvuus; ja
c)
edunsaajien mahdollisuus siirtää saamaansa toimivaltaa edelleen toiselle.
3. Määrärahojen toteuttaminen varmistetaan noudattamalla tulojen ja menojen hyväksyjän sekä tilinpitäjän tehtävien eriyttämisen periaatetta. Tulojen ja menojen hyväksyjän sekä tilinpitäjän tehtäviä ei voi hoitaa sama henkilö. Kaikki Athenen hallinnoimista varoista suoritettavat maksut edellyttävät tulojen ja menojen hyväksyjän sekä tilinpitäjän yhteistä allekirjoitusta.
4. Kun yhteisten menojen toteuttaminen annetaan jäsenvaltiolle, unionin toimielimelle tai soveltuvin osin kansainväliselle järjestölle, kyseinen valtio, toimielin tai järjestö soveltaa sääntöjä, joita sovelletaan sen omien menojen toteuttamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän päätöksen soveltamista. Kun hallinnoija toteuttaa menoja suoraan, se noudattaa Euroopan unionin yleisen talousarvion neuvostoa koskevan osan toteuttamiseen sovellettavia sääntöjä.
5. Hallinnoija voi kuitenkin toimittaa puheenjohtajavaltiolle luonnoksia neuvostolle tai erityiskomitealle annettaviksi ehdotuksiksi yhteisten menojen toteuttamista koskevista säännöistä.
6. Erityiskomitea voi antaa yhteisten menojen toteuttamista koskevia sääntöjä, jotka poikkeavat 4 kohdasta.
31 artikla
Operaatioiden valmisteluvaiheen tai niiden toteuttamisen jälkeiset yhteiset kustannukset tai yhteiset kustannukset, joita ei voida suoraan yhdistää tiettyyn operaatioon
Hallinnoija hoitaa tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten osalta sekä sellaisten yhteisten kustannusten osalta, joita ei voida suoraan yhdistää tiettyyn operaatioon.
32 artikla
Yhteiset operatiiviset kustannukset
1. Operaation komentaja hoitaa tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät johtamansa operaation yhteiset operatiiviset kustannukset kattavien menojen osalta. Hallinnoija hoitaa kuitenkin tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät niiden operaation yhteiset operatiiviset kustannukset kattavien menojen osalta, jotka ovat syntyneet yksittäisen operaation valmisteluvaiheen aikana ja jotka Athene toteuttaa suoraan tai jotka liittyvät operaatioon sen aktiivisen vaiheen jälkeen.
2. Hallinnoija siirtää operaation komentajalle tämän pyynnöstä operaation menojen kattamiseen tarvittavat määrät Athenen pankkitililtä Athenen puolesta avatulle pankkitilille, jonka operaation komentaja on hallinnoijalle ilmoittanut.
3. Edellä olevasta 18 artiklan 5 kohdasta poiketen rahoitusohjeen hyväksyminen antaa hallinnoijalle ja operaation komentajalle, kummallekin oman toimivaltansa puitteissa, oikeuden sitoa ja maksaa kyseisen operaation menoja enintään 25 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti vahvistettuun prosenttiosuuteen rahoitusohjeesta, ellei neuvosto päätä sitoumusten lisäämisestä.
Erityiskomitea voi hallinnoijan tai operaation komentajan ehdotuksesta ja ottaen huomioon operatiivisen tarpeellisuuden ja kiireellisyyden päättää lisämenojen sitomisesta ja tarvittaessa maksatuksesta. Erityiskomitea voi päättää siirtää puheenjohtajavaltion välityksellä asian neuvoston toimivaltaisten valmisteluelinten käsiteltäväksi, ellei toimintaolosuhteista muuta johdu. Tätä poikkeusta ei sovelleta sen jälkeen, kun kyseisen operaation talousarvio on hyväksytty.
4. Ennen operaation talousarvion hyväksymistä hallinnoijan ja operaation komentajan tai hänen edustajansa on annettava, kummankin omalta osaltaan, erityiskomitealle kuukausittain selvitys menoista, joita voidaan käsitellä kyseisen operaation yhteisinä menoina. Erityiskomitea voi hallinnoijan, operaation komentajan tai jäsenvaltion ehdotuksesta antaa ohjeet menojen toteuttamiseksi tänä aikana.
5. Edellä olevasta 18 artiklan 5 kohdasta poiketen operaation komentaja voi, mikäli EU:n sotilasoperaatioon osallistuva henkilöstö on välittömässä hengenvaarassa, ylittää talousarvioon otetut määrärahat toteuttaakseen näiden ihmishenkien säästämiseksi tarvittavat menot. Hänen on ilmoitettava asiasta hallinnoijalle ja erityiskomitealle mahdollisimman pian. Tässä tapauksessa hallinnoija ehdottaa yhdessä operaation komentajan kanssa tarvittavat määrärahasiirrot ennakoimattomien menojen kattamiseksi. Jos tällaisten menojen riittävää rahoitusta ei voida varmistaa määrärahasiirroin, hallinnoijan on tehtävä ehdotus lisätalousarvioksi.
9 LUKU
YHTEISESTI RAHOITETTUJEN LAITTEISTOJEN JA INFRASTRUKTUURIEN LOPULLINEN KÄYTTÖTARKOITUS
33 artikla
Laitteistot ja infrastruktuurit
1. Operaation komentaja ehdottaa johtamansa operaation loppuselvitystä varten lopullisen käyttötarkoituksen operaatiota varten yhteisesti rahoitetuille laitteistoille ja infrastruktuureille. Hänen on tarvittaessa ehdotettava erityiskomitealle asiaankuuluvaa arvonalennuskerrointa.
2. Hallinnoija hallinnoi operaation aktiivisen vaiheen päätyttyä olemassa olevia laitteistoja ja infrastruktuureja ja toteuttaa tarvittavat toimet näiden lopullisen käyttötarkoituksen löytämiseksi. Hänen on tarvittaessa ehdotettava erityiskomitealle asiaankuuluvaa arvonalennuskerrointa.
3. Erityiskomitea hyväksyy laitteistojen, infrastruktuurien ja muun omaisuuden arvonalennuskertoimet mahdollisimman nopeasti.
4. Erityiskomitea hyväksyy yhteisesti rahoitettujen laitteistojen ja infrastruktuurien lopullisen käyttötarkoituksen ja ottaa siinä huomioon operatiiviset tarpeet ja rahoitusta koskevat arviointiperusteet. Lopullinen käyttötarkoitus voi olla seuraava:
a)
infrastruktuurit voidaan myydä tai luovuttaa Athenen välityksellä isäntävaltiolle, jäsenvaltiolle tai kolmannelle osapuolelle;
b)
laitteistot voidaan joko myydä Athenen välityksellä jäsenvaltiolle, isäntävaltiolle tai kolmannelle osapuolelle tai varastoida ja ylläpitää Athenen, jäsenvaltion tai kolmannen osapuolen toimesta käytettäväksi myöhemmässä operaatiossa.
5. Jos laitteistot ja infrastruktuurit myydään, ne on myytävä niiden markkina-arvosta tai, jos markkina-arvoa ei voida määrittää, oikeasta ja kohtuullisesta hinnasta ottaen huomioon paikalliset erityisolosuhteet.
6. Myynti tai luovutus isäntävaltiolle tai kolmannelle osapuolelle toteutetaan ottamalla tarvittaessa huomioon asiaankuuluvat turvallisuussäännöt.
7. Jos päätetään, että Athene säilyttää operaatiota varten yhteisesti rahoitetut laitteistot, rahoitukseen osallistuvat jäsenvaltiot voivat pyytää muilta osallistuvilta jäsenvaltioilta taloudellista korvausta. Erityiskomitea, joka koostuu kaikkien osallistuvien jäsenvaltioiden edustajista, tekee tarvittavat päätökset hallinnoijan ehdotuksesta.
10 LUKU
KIRJANPITO JA OMAISUUSLUETTELO
34 artikla
Yhteisten operatiivisten kustannusten kirjanpito
Operaation komentaja pitää kirjaa Athenelta saaduista tilisiirroista sekä sitomistaan menoista ja suoritetuista maksuista ja saaduista tuloista sekä pitää yllä omaisuusluetteloa Athenen talousarviosta rahoitetusta irtaimesta omaisuudesta, jota käytetään hänen johtamassaan operaatiossa.
35 artikla
Konsolidoitu kirjanpito
1. Tilinpitäjä pitää kirjaa maksuun pantavista rahoitusosuuksista ja suoritetuista tilisiirroista. Lisäksi hän laatii kirjanpidon operaatioiden valmisteluvaiheen tai niiden toteuttamisen jälkeisistä yhteisistä kustannuksista välittömästi hallinnoijan vastuulla toteutetuista operatiivisista menoista ja tuloista.
2. Tilinpitäjä laatii konsolidoidun kirjanpidon Athenen tuloista ja menoista. Kukin operaation komentaja toimittaa hänelle sitä varten tilitiedot sitomistaan menoista ja suorittamistaan maksuista sekä saaduista tuloista.
11 LUKU
TILINTARKASTUS JA TILINPÄÄTÖS
36 artikla
Säännöllinen tiedottaminen erityiskomitealle
Hallinnoija esittää joka kolmas kuukausi erityiskomitealle selvityksen varainhoitovuoden alun jälkeen toteutetuista tuloista ja menoista. Tätä varten on kunkin operaation komentajan toimitettava hallinnoijalle selvitys johtamansa operaation yhteisiin operatiivisiin kustannuksiin liittyvistä menoista.
37 artikla
Tilintarkastuksen suorittamista koskevat edellytykset
1. Athenen tulojen ja menojen tilintarkastuksesta vastaavien henkilöiden on ennen toimeksiantonsa suorittamista läpäistävä luotettavuusselvitys, jonka perusteella he voivat käsitellä neuvoston hallussa olevia turvallisuusluokiteltuja tietoja ainakin luokkaan ”Secret UE” asti, tai vastaava jäsenvaltion tai Naton teettämä luotettavuusselvitys. Näiden henkilöiden on huolehdittava tilintarkastustehtävän aikana tietoonsa saamien tietojen salassapidosta ja tietosuojasta kyseisiin tietoihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti.
2. Athenen tulojen ja menojen tilintarkastuksesta vastaavilla henkilöillä on oikeus saada viipymättä ja ilman ennakkovaroitusta tutustua tuloja ja menoja koskeviin asiakirjoihin ja millä tahansa tietovälineillä tallennettuihin tietoihin sekä saada pääsy tiloihin, joissa kyseisiä asiakirjoja ja tietovälineitä säilytetään. He voivat tehdä niistä kopioita. Athenen tulojen ja menojen toteuttamiseen osallistuvien henkilöiden on avustettava hallinnoijaa ja tulojen ja menojen tilintarkastuksesta vastaavia henkilöitä, siinä määrin kuin se on tarpeen näiden toimeksiannon toteuttamiseksi.
38 artikla
Ulkoinen tilintarkastus
1. Kun Athenen menojen toteuttaminen on annettu jäsenvaltiolle, unionin toimielimelle tai kansainväliselle järjestölle, kyseinen valtio, toimielin tai järjestö soveltaa sääntöjä, joita sovelletaan sen omien menojen tilintarkastukseen.
2. Hallinnoija tai hänen nimeämänsä henkilöt voivat kuitenkin koska tahansa suorittaa Athenen operaatioiden valmisteluvaiheen tai niiden toteuttamisen jälkeisiä yhteisiä kustannuksia tai operaation yhteisiä operatiivisia kustannuksia koskevan tilintarkastuksen. Lisäksi erityiskomitea voi koska tahansa hallinnoijan tai jäsenvaltion pyynnöstä nimetä ulkoisia tilintarkastajia, joiden toimeksiannon ja työehdot se määrittää.
3. Ulkoisia tilintarkastuksia varten perustetaan tilintarkastuslautakunta, johon kuuluu kuusi jäsentä. Erityiskomitea nimittää jäsenet jäsenvaltioiden ehdottamien ehdokkaiden joukosta kolmen vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. Erityiskomitea voi pidentää jäsenten toimikautta enintään kuudella kuukaudella.
Ehdokkaiden on oltava jäsenvaltion korkeimman kansallisen tilintarkastuselimen jäseniä tai kyseisen elimen suosittelemia, ja heidän on annettava riittävät takuut turvallisuudesta ja riippumattomuudesta. Heidän on oltava tarpeen mukaan käytettävissä Athenen puolesta suoritettaviin tehtäviin. Näissä tehtävissä:
a)
tilintarkastuslautakunnan jäsenten palkan maksaa tilintarkastuselin, jonka palveluksessa he ovat, mutta Athene maksaa heidän virkamatkakulunsa Euroopan unionin vastaavaan palkkaluokkaan kuuluviin virkamiehiin sovellettavien sääntöjen mukaisesti;
b)
jäsenet eivät saa pyytää eivätkä ottaa vastaan neuvoja muilta kuin erityiskomitealta; tilintarkastustehtävässään tilintarkastuslautakunta ja sen jäsenet ovat täysin riippumattomia ja vastuussa ainoastaan ulkoisen tilintarkastuksen suorittamisesta;
c)
jäsenet selvittävät toimeksiantonsa tulokset vain erityiskomitealle;
d)
jäsenet tarkistavat varainhoitovuoden aikana sekä jälkikäteen paikalla suoritettavilla tarkastuksilla ja kirjapitotositteiden tarkastuksilla, että Athenen rahoittamat menot tai ennakkoon rahoittamat menot on toteutettu sovellettavaa lainsäädäntöä sekä moitteettoman varainhoidon eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteita noudattaen ja että sisäinen valvonta on riittävää.
Tilintarkastuslautakunta valitsee joka vuosi keskuudestaan puheenjohtajan tai jatkaa tämän kautta. Se hyväksyy jäsentensä suorittamiin tilintarkastuksiin sovellettavat säännöt, jotka ovat korkeimpien kansainvälisten normien mukaisia. Tilintarkastuslautakunta hyväksyy jäsentensä laatimat tilintarkastuskertomukset ennen niiden toimittamista hallinnoijalle ja erityiskomitealle.
4. Erityiskomitea voi tapauskohtaisesti ja erityisin perustein päättää käyttää muita ulkopuolisia elimiä.
5. Athenen nimissä toimivien tilintarkastajien toteuttamien tilintarkastusten kustannuksia pidetään Athenen vastuulla olevina yhteisinä kustannuksina.
39 artikla
Sisäinen tilintarkastus
1. Neuvoston pääsihteeri nimittää hallinnoijan ehdotuksesta ja ilmoitettuaan asiasta erityiskomitealle Athenelle sisäisen tilintarkastajan ja vähintään yhden varatilintarkastajan kolmen vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran; sisäisillä tilintarkastajilla on oltava tarvittava pätevyys ja heidän on annettava riittävät takuut turvallisuudesta ja riippumattomuudesta. Sisäinen tilintarkastaja ei saa olla tulojen ja menojen hyväksyjä eikä tilinpitäjä; hän ei saa osallistua tilinpäätösten laatimiseen.
2. Sisäinen tilintarkastaja raportoi hallinnoijalle riskienhallinnasta, esittää riippumattomia lausuntoja hallinnointi- ja valvontajärjestelmien laadusta sekä antaa suosituksia operaatioiden sisäisen valvonnan parantamiseksi ja moitteettoman varainhoidon edistämiseksi. Hänen tehtävänään on muun muassa arvioida sisäisten hallinnointijärjestelmien asianmukaisuutta ja tehokkuutta sekä yksiköiden tuloksellisuutta politiikkojen ja tavoitteiden toteuttamisessa suhteessa niihin liittyviin riskeihin.
3. Sisäisen tilintarkastajan toimeksianto kattaa kaikki Athenen tulojen kantamiseen tai Athenen välityksellä rahoitettujen menojen toteuttamiseen osallistuvat yksiköt.
4. Sisäinen tilintarkastaja suorittaa tarpeen mukaan yhden tai useamman tilintarkastuksen varainhoitovuoden aikana. Hän raportoi hallinnoijalle ja ilmoittaa havaintonsa ja suosituksensa operaation komentajalle. Operaation komentaja ja hallinnoija vastaavat tilintarkastusten perusteella annettujen suositusten noudattamisesta.
5. Hallinnoija toimittaa erityiskomitealle vuosittain sisäistä tilintarkastusta koskevan yhteenvedon, jossa ilmoitetaan tehtyjen sisäisten tilintarkastusten lukumäärä ja tyyppi, tehdyt havainnot, annetut suositukset ja näiden suositusten johdosta toteutetut jatkotoimet.
6. Lisäksi operaation komentaja huolehtii siitä, että sisäinen tilintarkastaja saa käyttöönsä kaikki hänen johtamaansa operaatiota koskevat tiedot. Sisäinen tilintarkastaja tarkastaa rahoitusta ja talousarviota koskevien järjestelmien ja menettelyjen moitteettoman toiminnan ja huolehtii vankkojen ja tehokkaiden sisäisen valvonnan järjestelmien toimimisesta.
7. Sisäisen tilintarkastajan työn tulokset ja raportit sekä kaikki niihin liittyvät tositteet saatetaan tilintarkastajakollegion käyttöön.
40 artikla
Vuosittainen tilinpäätös
1. Kunkin operaation komentaja toimittaa Athenen tilinpitäjälle yhteisiä kustannuksia koskevan vuosittaisen tilinpäätöksen 28 artiklan nojalla ennakkoon rahoitettuja ja takaisin maksettuja menoja koskevan vuosittaisen tilinpäätöksen sekä vuotuisen toimintakertomuksen laatimiseen tarvittavat tiedot varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 31 päivään mennessä tai neljän kuukauden kuluessa sen operaation päättymisestä, jonka komentaja hän on, riippuen siitä, kumpi ajankohta on aikaisempi.
2. Hallinnoija laatii tilinpitäjän ja kunkin operaation komentajan avustuksella tilinpäätökset ja vuotuisen toimintakertomuksen ja toimittaa ne erityiskomitealle ja tilintarkastuslautakunnalle varainhoitovuoden päättymistä seuraavan toukokuun 15 päivään mennessä.
3. Tilintarkastuslautakunta toimittaa kahdeksan viikon kuluessa tilinpäätöksen toimittamisesta erityiskomitealle tilintarkastajan lausunnon, ja hallinnoija toimittaa tilinpitäjän ja kunkin operaation komentajan avustuksella erityiskomitealle Athenen tarkastetut tilinpäätösasiakirjat.
4. Tilintarkastuslautakunta toimittaa erityiskomitealle varainhoitovuotta seuraavan syyskuun 30 päivään mennessä tilintarkastuslautakunnan kertomuksen, ja erityiskomitea tarkastelee kertomusta, tilintarkastajan lausuntoa ja tilinpäätösasiakirjoja vastuuvapauden antamiseksi hallinnoijalle, tilinpitäjälle ja kunkin operaation komentajalle.
5. Tilinpitäjä ja kukin operaation komentaja säilyttävät kumpikin omalla tasollaan kirjanpidon ja omaisuusluettelon kokonaisuudessaan viiden vuoden ajan siitä päivästä, jona niitä koskeva vastuuvapaus on myönnetty. Operaation päätyttyä operaation komentaja huolehtii kaiken kirjanpidon ja omaisuusluettelon toimittamisesta tilinpitäjälle.
6. Erityiskomitea tekee päätöksen, jolla varainhoitovuoden toteutunut saldo siirretään tilien hyväksymisen jälkeen lisätalousarvion avulla tilanteen mukaan tuloina tai menoina seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon. Erityiskomitea voi kuitenkin tehdä päätöksen, jonka mukaan edellä mainittu toteutunut saldo siirretään sen jälkeen, kun se on saanut tilintarkastajan lausunnon tilintarkastuslautakunnalta.
7. Se osa varainhoitovuoden toteutunutta saldoa, joka on peräisin operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten kattamiseksi tarkoitettujen määrärahojen toteuttamisesta, kirjataan osallistuvien jäsenvaltioiden seuraaviin rahoitusosuuksiin.
8. Se osa toteutunutta saldoa, joka on peräisin tietyn operaation yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseksi tarkoitettujen määrärahojen toteuttamisesta, kirjataan kyseisen operaation rahoitukseen osallistuneiden jäsenvaltioiden seuraaviin rahoitusosuuksiin.
9. Jos korvausta ei voida toteuttaa tekemällä vähennys Athenesta johtuviin rahoitusosuuksiin, toteutunut saldo palautetaan asianomaisille jäsenvaltioille korvausvuoden BKTL-kertoimen mukaisesti.
10. Jokainen operaatioon osallistuva jäsenvaltio voi antaa hallinnoijalle, tarvittaessa operaation komentajan välityksellä, kunkin vuoden maaliskuun 31 päivään mennessä tiedot operaatiosta sille edellisenä varainhoitovuonna aiheutuneista lisäkustannuksista. Nämä tiedot on eriteltävä siten, että päämenoerät käyvät ilmi. Hallinnoija kokoaa tiedot yhteen ja antaa erityiskomitealle yleiskatsauksen operaation lisäkustannuksista.
41 artikla
Operaation tilinpäätös
1. Kun operaatio on loppuun suoritettu, erityiskomitea voi hallinnoijan tai jäsenvaltion ehdotuksesta päättää, että hallinnoija antaa tilinpitäjän ja kyseisen operaation komentajan avustuksella erityiskomitealle operaation tilinpäätöksen ainakin sen loppuunsuorittamispäivään asti ja, jos mahdollista, loppuselvityspäivään asti. Hallinnoijalle annettavan määräajan on oltava vähintään neljä kuukautta operaation loppuunsuorittamispäivästä.
2. Jos operaation tilinpäätökseen ei voida annetussa määräajassa sisällyttää operaation likvidaatioon liittyviä tuloja ja menoja, nämä kirjataan Athenen tilinpäätökseen, ja erityiskomitea käsittelee ne 40 artiklassa säädetyn menettelyn yhteydessä.
3. Erityiskomitea hyväksyy tilintarkastuslautakunnan lausunnon perusteella sille annetun operaation tilinpäätöksen. Se antaa kyseistä operaatiota koskevan vastuuvapauden hallinnoijalle, tilinpitäjälle ja operaation komentajalle.
4. Jos korvausta ei voida toteuttaa tekemällä vähennys Athenesta johtuviin rahoitusosuuksiin, toteutunut saldo palautetaan asianomaisille jäsenvaltioille korvausvuoden BKTL-kertoimen mukaisesti.
12 LUKU
ERINÄISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ
42 artikla
Vastuu
1. Edellytykset, jotka koskevat operaation komentajan, hallinnoijan ja erityisesti unionin toimielinten tai jäsenvaltioiden käyttöön asettaman muun henkilöstön kurinpidollista ja rikosoikeudellista vastuuta talousarvion täytäntöönpanoa koskevan virheen tai laiminlyönnin vuoksi, määrätään heihin sovellettavissa henkilöstösäännöissä tai palvelussuhteen ehdoissa. Lisäksi Athene voi joko omasta aloitteestaan tai rahoitukseen osallistuvan valtion pyynnöstä saattaa edellä mainitun henkilöstön siviilioikeudelliseen vastuuseen.
2. Rahoitukseen osallistuva valtio ei missään tapauksessa voi saattaa unionia eikä neuvoston pääsihteeriä vastuuseen sen johdosta, miten hallinnoija, tilinpitäjä tai heitä avustavat henkilöt ovat tehtäviään hoitaneet.
3. Rahoitukseen osallistuvat valtiot vastaavat Athenen välityksellä mahdollisesta sopimukseen perustuvasta vastuusta, joka perustuu talousarvion toteuttamiseksi tehtyihin sopimuksiin. Sopimukseen perustuva vastuu määräytyy kyseiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaan.
4. Sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun osalta rahoitukseen osallistuvat valtiot korvaavat Athenen välityksellä jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden ja operaatioalueella voimassa olevien joukkoja koskevien henkilöstösääntöjen mukaisesti vahingot, joita operaatio, kriisiorganisaatioon kuuluvat operaatioesikunnat, joukkojen esikunnat ja operaatioon asetetut puolustushaarojen yhteisesikunnat, joiden kokoonpanon operaation komentaja hyväksyy, tai niihin määrätyt henkilöt ovat tehtäviään hoitaessaan aiheuttaneet.
5. Rahoitukseen osallistuva valtio ei missään tapauksessa voi saattaa unionia tai jäsenvaltioita vastuuseen talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä tehdyistä sopimuksista tai niistä vahingoista, joita kriisiorganisaatioon kuuluvat yksiköt ja osastot, joiden kokoonpanon operaation komentaja hyväksyy, tai niihin määrätyt henkilöt ovat tehtäviään hoitaessaan aiheuttaneet.
43 artikla
Uudelleentarkastelu ja tarkistaminen
Tätä päätöstä kokonaisuutena tai sen osia, liitteet mukaan luettuina, tarkastellaan tarvittaessa uudelleen jäsenvaltion pyynnöstä tai kunkin operaation jälkeen. Sitä tarkistetaan vähintään kolmen vuoden väliajoin. Uudelleentarkastelun tai tarkistamisen yhteydessä voidaan käyttää apuna kaikkia hyödyllisiä asiantuntijoita, erityisesti Athenen hallintoelimiä.
44 artikla
Loppusäännökset
Kumotaan päätös 2008/975/YUTP.
45 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2011.