PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1331/2011
ze dne 14. prosince 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 627/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který dne 16. srpna 2010 (dále jen „podnět“) podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „výbor na obranu“) jménem dvou skupin výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v Unii.
(3)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemná podání. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(5)
Co se týká tří žádostí o individuální zjišťování, s konečnou platností bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování nelze přiznat, jelikož by při šetření znamenalo příliš velké zatížení a znemožnilo by dokončit šetření včas. Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise vybrala reprezentativní vzorek představující 25 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu během období šetření a více než 38 % celkového objemu spolupracujících vývozců v období šetření. Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dva ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku představují velké skupiny. Velikost skupin představovala při tomto šetření obzvláštní zátěž, a to s ohledem na úsilí vynaložené při šetření i analýzu. Za této situace nebylo možno žádostem dalších vyvážejících výrobců o individuální zjišťování vyhovět.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(6)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotčeným výrobkem jsou bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli (jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(7)
Jelikož s ohledem na dotčený výrobek nebyly po zveřejnění prozatímních zjištění předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 15. až 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(8)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(9)
Po zveřejnění prozatímních zjištění zpochybnily některé strany zjištění týkající se rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jak bylo uvedeno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Jedna strana uvedla, že Komise nezveřejnila rozdíl v cenách surovin mezi trhem EU a trhem ČLR. V tomto ohledu je nutno uvést, že zveřejněná zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stejně jako prozatímní nařízení uvádějí rozdíl mezi nominálními cenami surovin v EU, USA a nominálními cenami surovin v ČLR. Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento rozdíl činí průměrně a v závislosti na kvalitě oceli přibližně 30 %. Pokud jde o zdroje informací, které tvořily základ pro toto srovnání, Komise použila údaje, jež byly k dispozici od spolupracujících výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly podrobeny křížové kontrole s některými veřejně dostupnými zdroji (3).
(11)
Dále se uvádělo, že Komise nesrovnala ceny železné rudy dovážené do ČLR a mezinárodní tržní ceny. Podle souvisejícího tvrzení nebyly poskytnuty žádné údaje o dopadu cen železné rudy na náklady na suroviny (předvalky, ingoty, tyče kruhového průřezu) pořizované výrobci dotčeného výrobku. Odkaz na železnou rudu v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl učiněn v souvislosti s konkurenční výhodou s cílem analyzovat možné vysvětlení nízkých cen předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu v ČLR. Železná ruda a rovněž nikl a chrom jsou hlavními nákladovými činiteli při výrobě předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že ceny železné rudy, niklu a chromu obvykle vycházejí z mezinárodních tržních cen, může být jejich dopad na rozdíl v cenách předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu pocházejících z EU a ČLR a následně na bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli pouze omezený. Zjištění, která vedla k odmítnutí prvního kritéria v souvislosti se žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, nebyla proto založena na cenách železné rudy, nýbrž na rozdílu v cenách surovin, tj. předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu, jež se přímo používají při výrobě dotčeného výrobku; tento cenový rozdíl spolu se zjištěným zásahem státu (vývozní daň a žádné vrácení DPH) vedl k závěru, že nebylo prokázáno splnění prvního kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(12)
Jedna strana několikrát zopakovala stejné tvrzení týkající se procesních aspektů rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se týkalo konzultací s poradním výborem členských států, konkrétně informací předaných tomuto výboru v průběhu tohoto šetření. Záležitost byla objasněna ve dvou dopisech, jež byly této straně zaslány, a byla předmětem řady výměn s úředníkem pro slyšení. V této souvislosti je třeba uvést, že podle čl. 19 odst. 5 základního nařízení se vyměňované informace týkající se konzultací s poradním výborem členských států nesdělují, nestanoví-li základní nařízení jinak. Platné předpisy proto neumožňují povolit stranám přístup k informacím vyměňovaným mezi Komisí a členskými státy.
(13)
Tatáž strana předložila určitá tvrzení týkající se především otázky narušení na trhu surovin. Uvádělo se, že na předvalky z nerezavějící oceli nakupované na domácím trhu ČLR připadala během období šetření pouze část nákupů surovin. V tomto ohledu se především podotýká, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení nestanoví žádnou prahovou hodnotu, pokud jde o podíl nakoupených surovin, který musí být dotčen narušením. V čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je stanoveno, že se náklady nejdůležitějších vstupů v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Co je však důležitější, Komise objasnila, že se narušení na trhu surovin v ČLR týkala hlavních surovin používaných při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, a nikoli pouze předvalků. Hlavními surovinami používanými při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jsou předvalky, ingoty a tyče kruhového průřezu z nerezavějící oceli, které představují více než 50 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Tyto suroviny spadají společně do kódu HS 7218 10 (ingoty a jiné primární formy nerezavějící oceli). Na všechny tyto suroviny se vztahuje 15 % vývozní daň a při vývozu se nevrací 17 % DPH. V této souvislosti vedla zjištěná narušení k závěru, že žádný z vyvážejících výrobců ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, nesplňuje první kritérium používané při posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
U dotyčné společnosti připadala na suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku a nakoupené na domácím trhu ČLR významná část - přibližně 30 % nákupů. Mimoto je nutno podotknout, že další velká část byla dovážena od společností ve spojení. Zaměříme-li se konkrétně na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pak nákupy na domácím trhu činí dokonce 56 %. Na rozdíl od tvrzení této strany proto nedošlo k nesprávnému uvedení skutečností, pokud jde o dotyčné rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, a to ani při komunikaci s touto stranou, ani v procesu konzultací s poradním výborem, který byl informován o všech předložených tvrzeních. Toto tvrzení je proto třeba odmítnout.
(14)
Jedna společnost uvedla, že by rozhodnutí o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství mělo být individuální a specifické pro každou společnost, zatímco v daném případě rozšířily orgány obecná zjištění na úrovni země na jednotlivé výrobce. Toto tvrzení nelze přijmout; analýza provedená orgány byla provedena individuálně pro každého výrobce zařazeného do vzorku. Je pravdou, že orgány dospěly ke stejnému závěru u tří výrobců zařazených do vzorku, to je však zapříčiněno skutečností, že do rozhodovacího procesu každého výrobce zasahoval stát, jak je objasněno v prozatímním nařízení.
(15)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje zjištění, že všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství je nutno zamítnout, jak je stanoveno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(16)
Jedna strana uvedla, že jako srovnatelná země měly být použity Spojené státy americké. V této souvislosti je třeba zmínit, že důvody rozhodnutí nepoužít jako srovnatelnou zemi USA byly důkladně projednány v 46. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vzhledem ke skutečnosti, že dotyčná strana své tvrzení neodůvodnila a nepředložila žádné další argumenty, jež by mohly změnit zjištění týkající se USA jako možné srovnatelné země, je nutno toto tvrzení odmítnout.
(17)
Současně je třeba zdůraznit, že Komise nadále usilovala o navázání spolupráce ze strany vhodné srovnatelné země. Kromě úsilí uvedeného v 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení kontaktovala Komise výrobce v Brazílii, Kanadě, Malajsii, Mexiku, Jižní Africe, Jižní Koreji, na Tchaj-wanu a Ukrajině. Celkem bylo kontaktováno 46 společností, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(18)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje prozatímní závěr, že by běžná hodnota měla být založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(19)
Jak je podrobně uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, běžná hodnota je založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, to pro nejpodobnější typy výrobků se stejným průměrem, jakostní třídou oceli a druhem výroby (např. tažení za studena nebo za tepla).
(20)
Připomínky stran týkající se cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost), jsou projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(21)
Jedna společnost tvrdila, že by běžnou hodnotu bylo možno zjistit početně na základě cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu z EU do USA nebo do EU výrobci v Unii. Toto tvrzení nebylo blíže doloženo. Společnost nepředložila žádná tvrzení ohledně toho, proč by toto početní zjištění bylo při stanovení běžné hodnoty vhodnější než způsob použitý v prozatímním nařízení. Nebylo zejména odůvodněno, proč by bylo vhodnější určit běžnou hodnotu početně na základě cen dutých prvků než na základě cen výrobního odvětví Unie za obdobný výrobek.
(22)
Nebylo rovněž doloženo, proč by se měl uvážit vývoz EU do USA. Tato alternativa se nejeví jako vhodná zejména s ohledem na skutečnost, že všichni spolupracující výrobci v USA spoléhají na dovoz od svých mateřských společností v EU, jak již bylo zmíněno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vysoké náklady na zpracování v USA, jak je uvedeno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení (což je právě důvod, proč se USA nepovažovaly za vhodnou srovnatelnou zemi), znamenají, že navrhovaná metoda není vhodná.
(23)
Pokud jde o vývoz z USA do EU, tato otázka byla výslovně projednána v 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Usuzovalo se, že by ceny vývozu z USA byly poznamenány vysokými výrobními náklady a skutečností, že objem tohoto vývozu je velmi omezený.
(24)
Tatáž společnost navrhla určit běžnou hodnotu početně na základě skutečných cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu výrobci v Unii. Výrobce v Unii, který do EU dováží duté prvky z Indie a který byl zmíněn v podnětu, však při tomto šetření nespolupracoval. Stejně tak nespolupracoval ani žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří dovážejí duté prvky z jakékoli země mimo EU. Navrhovanou metodiku proto nelze použít.
(25)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje stanovení běžné hodnoty, jak je uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Vývozní cena
(26)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že by se v zájmu zajištění spravedlivého srovnání mělo za datum prodeje považovat spíše datum objednávky než datum vystavení faktury. Toto tvrzení bylo předloženo s odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Jak již bylo dotyčné straně vysvětleno během slyšení u úředníka pro slyšení, které se konalo dne 11. března 2011, dotyčné ustanovení se vztahuje výhradně na měnové přepočty, tj. použitelné směnné kurzy v případě, je-li za účelem srovnání cen nutný přepočet měn. Odkaz na data objednávek se proto týká měnových přepočtů v rámci spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty a nesouvisí s obratem a objemem vývozu do EU během období šetření.
(27)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a vývozní cena byla proto stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit. Potvrzuje se proto 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Srovnání
(28)
Jak je uvedeno výše ve 20. bodě odůvodnění, připomínky stran týkající se skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost) jsou podrobněji projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(29)
Jedna strana zpochybnila způsob srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty na základě tří konkrétních parametrů (průměr, jakostní třída oceli a druh výroby (např. tažení za studena nebo za tepla)). Tato strana uvedla, že srovnání mělo být provedeno na podrobnější úrovni, tj. s přihlédnutím rovněž k dalším parametrům, zejména tloušťce stěny, délce a zkouškám.
(30)
Útvary Komise skutečně shromáždily informace týkající se řady parametrů, včetně délky, tloušťky stěny a zkoušek.
(31)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení se dumpingové rozpětí obvykle zjišťuje na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen ze všech srovnatelných vývozních obchodů. Ustanovení čl. 2 odst. 11 základního nařízení vyžaduje, aby byly výpočty dumpingu založeny na „všech srovnatelných vývozních obchodech“, pokud „ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak“. Společnost poukázala na tzv. kontrolní číslo výrobku a parametry, které jsou v něm obsaženy. V tomto ohledu je nutno podotknout, že kontrolní číslo výrobku je nástroj, který se při šetření používá za účelem strukturování a uspořádání značného množství velmi podrobných údajů poskytnutých společnostmi. Jedná se o pomůcku k provedení podrobnější analýzy různých vlastností výrobků v rámci dané kategorie dotčeného výrobku a obdobného výrobku. V zájmu spravedlivého srovnání bylo toto srovnání založeno na nejvhodnějších vlastnostech.
(32)
Na základě tvrzení společnosti Komise v dopise objasnila, že tloušťka stěny trubky souvisí úměrně s její hmotností, a srovnání se na ni tudíž vztahovalo nepřímo. Ostatní vlastnosti, jako zkoušky, mají na srovnání menší dopad. Téměř všechny dotčené výrobky jsou například podrobeny běžným zkušebním aplikacím.
(33)
Je nutno zdůraznit, že v rozporu s tvrzeními této strany Komise neopomenula žádné údaje. Není však neobvyklé, že určité parametry použité v kontrolním čísle výrobku mají menší váhu a že některé parametry tvoří více než jiné lepší základ pro spravedlivé srovnání. Při srovnání na základě fyzických rozdílů nebo z jakýchkoli jiných důvodů nebyly opominuty žádné trubky, ani nebyly vytvořeny nové typy výrobků. Naopak, do srovnání byl zahrnut veškerý prodej bez ohledu na průměr nebo délku trubky.
(34)
Společnost dále uvedla, že přístup, který Komise použila, jí znemožnil požádat o úpravy s ohledem na fyzické vlastnosti. Toto tvrzení se opět zakládalo na skutečnosti, že Komise provedla srovnání na základě tří parametrů, a nikoli více parametrů, jak již bylo projednáno výše v 31. bodě odůvodnění a v následujících bodech odůvodnění.
(35)
Co se týká procesního aspektu srovnání, který taktéž nadnesla stejná strana, je nutno podotknout, že společnost měla plně možnost vyjádřit se k výpočtům, jež byly provedeny v jejím případě. Úplné údaje o těchto výpočtech byly zveřejněny ke dni vyhlášení prozatímního nařízení. Společnost se k otázce parametrů použitých při srovnání vyjádřila v dopise ze dne 11. července 2011, v němž požádala o další objasnění. Útvary Komise odpověděly dne 19. července 2011. Společnost poté zopakovala svá tvrzení v dopise ze dne 29. července 2011. Společnost nesouhlasila se základem pro srovnání a opakovaně tvrdila, že parametry jako tloušťka stěny, délka nebo zkoušky mají dopad na ceny. Jak bylo uvedeno výše, Komise uznává, že tyto parametry mají určitý dopad na ceny. Pokládalo se však za vhodnější, aby byly výpočty založeny na 3 nejdůležitějších parametrech, jelikož to vede k nejvyšší úrovni shody a současně umožňuje nalézt odpovídající prodej pro všechny srovnatelné vývozní obchody.
(36)
Společnost tvrdila, že jí bylo znemožněno požádat o úpravu. Toto tvrzení je nutno odmítnout. Možnost podat žádosti existovala v průběhu celého řízení, v neposlední řadě v době zveřejnění prozatímních zjištění, kdy se společnost dozvěděla o všech podrobnostech výpočtů.
(37)
Jedna strana uvedla, že použití výrobních nákladů u menších průměrů na větší průměry neodráží skutečné náklady, jelikož u větších průměrů jsou náklady mnohem vyšší. Tato strana však nepředložila žádnou alternativu, ani své tvrzení nedoložila. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyla předložena žádná alternativní metoda, považovala se použitá metoda za nejpřiměřenější.
(38)
Jedna společnost uvedla, že počet úprav (úpravy s ohledem na skutečnost, že Komise použila tři parametry, a nikoli více parametrů, a úpravy o jakost a obchodní úroveň) naznačuje, že výrobky výrobců v Unii jsou těžko srovnatelné s dováženými výrobky z ČLR. V této souvislosti se podotýká, že skutečnost, že orgány provádějí úpravy, je nedílnou součástí jakéhokoli výpočtu dumpingu. Tyto úpravy se předpokládají v základním nařízení, a jako takové proto nezpochybňují srovnatelnost mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem. Vysoký poměr shody ve skutečnosti potvrzuje, že dotčený výrobek a obdobný výrobek jsou zcela srovnatelné.
(39)
S ohledem na výše uvedená tvrzení se potvrzují zjištění uvedená v 53. a 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dumpingové rozpětí
(40)
Jedna strana uvedla, že kvůli vysokému kolísání cen niklu mělo být dumpingové rozpětí vypočítáno na čtvrtletním základě. V tomto ohledu se podotýká, že v daném případě není srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou srovnáním cen a nákladů, nýbrž pouze srovnáním váženého průměru prodejních cen (běžná hodnota byla stanovena na základě prodejních cen výrobního odvětví EU). Růst cen niklu byl mimoto odrazem růstu světových tržních cen, a nejednalo se proto o ojedinělý jev v ČLR. Tento růst cen ovlivnil nejvýše tři měsíce období šetření, zatímco prodej dotčeného výrobku se uskutečňoval v celém období šetření. Změny cen surovin je mimoto nutno považovat za běžnou součást obchodních operací. Rostoucí ceny niklu by měly ovlivnit výrobce v Unii i v ČLR stejně, jelikož cena niklu je stanovena na Londýnské burze kovů. Případné rozdíly by byly zapříčiněny narušením cen surovin v ČLR, a neměly by být proto při výpočtu brány v potaz. Tvrzení bylo proto nutno odmítnout, a srovnání bylo založeno na ročních průměrných vývozních cenách ČLR a ročních průměrných cenách EU s náležitou úpravou o přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(41)
Jeden výrobce v ČLR předložil odůvodněné tvrzení, že výpočet úprav ve výpočtu jeho individuálního dumpingu nebyl správný. Komise toto tvrzení uznala a provedla nový výpočet, který vedl k dumpingovému rozpětí ve výši 83,7 %. Kromě této změny se potvrzují zjištění uvedená v 55. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Revidovaná dumpingová rozpětí činí:
Konečná antidumpingová rozpětí
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
71,5 %
Všechny ostatní společnosti
83,7 %
E. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(42)
Pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců v Unii, po zveřejnění prozatímních zjištění nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 62. a 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(43)
S ohledem na spotřebu v Unii nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 64. až 66. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
(44)
Co se týká prozatímních zjištění ohledně objemu, podílu na trhu a vývoje ceny dumpingového dovozu, zúčastněné strany nepředložily žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 67. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(45)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení ze strany dovozu z ČLR, vyžádali si vyvážející výrobci v ČLR i výrobní odvětví Unie další informace o způsobu stanovení určitých úprav (jako jsou náklady vynaložené po dovozu, obchodní úroveň a jakost), které byly použity při výpočtu. Komise těmto žádostem vyhověla a zveřejnila údaje o způsobu stanovení těchto úprav, přičemž bylo současně zajištěno dodržení pravidel týkajících se zachování důvěrnosti.
(46)
Na základě připomínek jednoho výrobce v ČLR byla provedena menší oprava ve výpočtu cenového podbízení, jelikož v prozatímním výpočtu zahrnovala úprava o obchodní úroveň rovněž část nákladů vynaložených po dovozu, jež byly současně předmětem zvláštní úpravy o všechny náklady vynaložené po dovozu. Tato oprava měla za následek změnu rozpětí cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy o méně než jeden procentní bod (pokud jde o revizi úrovně pro odstranění újmy, viz níže 82. a 83. bod odůvodnění) v porovnání s prozatímní fází.
(47)
Kromě výše uvedených změn se při neexistenci jakýchkoli jiných připomínek potvrzuje 70. a 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Po zveřejnění prozatímních zjištění někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by z analýzy újmy měly být vyloučeny určité ukazatele. Zejména uváděli, že výroba a využití kapacity klesalo stejným tempem jako spotřeba v Unii, a tvrdili, že z tohoto důvodu by se tyto ukazatele neměly v analýze týkající se podstatné újmy brát v úvahu. Obdobné tvrzení bylo předloženo s ohledem na pokles prodeje Unie, k němuž údajně rovněž docházelo tempem srovnatelným se snižováním spotřeby.
(49)
V této souvislosti se za prvé poznamenává, že podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení by v analýze újmy měly být přezkoumány „všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví“. Pokud jde o možné účinky jiných činitelů, které mohly vedle dumpingového dovozu přispět k újmě, těmito účinky se zabývá kapitola F. Příčinná souvislost, zejména bod týkající se účinků případných jiných činitelů (viz níže 59. až 69. bod odůvodnění).
(50)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 72. až 89. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(51)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 90. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky dumpingového dovozu a hospodářského poklesu
(52)
Některé strany zopakovaly svá tvrzení, která byla předložena v prozatímní fázi, že významnou část podstatné újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, je nutno přičíst jiným činitelům než dumpingovému dovozu.
(53)
V této souvislosti někteří vyvážející výrobci v ČLR po zveřejnění prozatímních zjištění zejména uváděli, že značná část úbytku objemu prodeje a podílu na trhu byla zapříčiněna spíše klesající poptávkou v důsledku hospodářské krize než dumpingovým dovozem z ČLR. Tito vyvážející výrobci dále tvrdili, že srovnatelné snížení cen dovozu z ČLR a výrobního odvětví Unie v posuzovaném období (o 9 %, resp. 8 %) rovněž naznačuje, že klesající ceny výrobního odvětví Unie byly zapříčiněny pouze klesající tržní poptávkou, a nikoli účinkem dumpingového dovozu.
(54)
Za prvé je třeba podotknout, že se v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení uznává, že hospodářský pokles a výsledné zmenšení poptávky měly nepříznivý dopad na stav výrobního odvětví Unie a že jako takové mohly přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. To však nezmenšuje účinek levného dumpingového dovozu z ČLR působícího újmu, který v posuzovaném období značně zvýšil svůj podíl na trhu Unie.
(55)
Jak je objasněno v 104. a 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, účinek dumpingového dovozu způsoboval v době klesající poptávky ještě větší újmu než v letech rychlého růstu. Zdá se, že během celého posuzovaného období byly ceny dovozu z ČLR trvale nižší než ceny Unie. V období šetření bylo cenové podbízení v rozmezí od 21 % do 32 % a podíl dovozu z ČLR na trhu Unie činil více než 18 %, a to v důsledku značného přírůstku v posuzovaném období o 7,9 procentního bodu. Zatímco dovoz z ČLR vyvíjel zjevný cenový tlak, který výrobnímu odvětví Unie bránil ve stanovení cen pokrývajících náklady (neřkuli ziskových cen), vyšší objem a podíl tohoto dovozu na trhu současně výrobnímu odvětví Unie znemožnil rovněž dosáhnout vyšších objemů výroby, využití kapacity a prodeje, zejména s ohledem na výrobky komoditního typu, které se prodávají především prostřednictvím distributorů.
(56)
Za druhé, vyvození závěrů pouze na základě vybraných ukazatelů újmy, jako je objem prodeje a podíl na trhu či pouze prodejní ceny, by v tomto případě narušilo analýzu. Úbytek objemu prodeje a podílu na trhu byl například spojen mimo jiné s vážným zhoršením ziskovosti a byl do značné míry zapříčiněn cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu. Co se týká konkrétně otázky podílu na trhu, během posuzovaného období přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu ve prospěch dovozu z ČLR. Vzhledem k míře cenového podbízení a růstu dovozu z ČLR v relativním i absolutním vyjádření nelze v žádném případě dospět k závěru, že snížení cen výrobců v Unii nesouviselo s úrovní cen dumpingového dovozu.
(57)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzuje zjištěná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou v důsledku společné existence značného objemu a cenového tlaku vyvíjeného dovozem z ČLR na výrobní odvětví Unie.
(58)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(59)
Co se týká účinku dovozu z ostatních třetích zemí do Unie, někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 1,0 procentního bodu z celkem 3,6 procentního bodu měl přičíst dovozu z Japonska a Indie. Ve skutečnosti však dovoz z ČLR získal podíl na trhu na úkor dovozu z ostatních zemí i na úkor výrobního odvětví Unie. Nárůst podílu dovozu z ČLR na trhu o 7,9 procentního bodu lze rozdělit na úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 3,6 procentního bodu a úbytek podílu ostatního dovozu na trhu o 4,3 procentního bodu.
(60)
Titíž vyvážející výrobci v ČLR uvedli, že se významně snížily rovněž průměrné ceny dovozu z některých vybraných ostatních třetích zemí, zejména Ukrajiny, Indie a USA, což mohlo výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti se však podotýká, že v průběhu posuzovaného období se průměrná cena dovozu ze všech zemí kromě ČLR ve skutečnosti celkově zvýšila o 34 %. Jak již bylo uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná cena dovozu z USA podstatně překračovala ceny na trhu Unie. Jak bylo zdůrazněno ve stejném bodě odůvodnění, podíl dovozu z Ukrajiny na trhu se zmenšil, zatímco podíly amerického a indického dovozu na trhu byly v podstatě stálé. Na základě údajů Eurostatu o tomto dovozu však nelze dospět k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí hrál v zhoršení stavu výrobního odvětví Unie důležitou úlohu, a narušil tak zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou.
(61)
Jelikož s ohledem na zjištění uvedená v 97. až 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebyly předloženy žádné další připomínky, jsou tato zjištění potvrzena.
(62)
Pokud jde o účinek hospodářského poklesu, důvody, proč nelze hospodářský pokles považovat za prvek narušující příčinnou souvislost, byly analyzovány výše v 52. až 58. bodě odůvodnění. Jelikož žádná z předložených připomínek nenaznačovala opak, jsou zachována zjištění uvedená v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(63)
Co se týká vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jelikož nebyly předloženy žádné připomínky ohledně zjištění uvedených v 107. a 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou tato zjištění potvrzena.
(64)
Řada vyvážejících výrobců v ČLR uvedla, že důležitou úlohu v zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie hrál spíše 18 % nárůst jednotkových výrobních nákladů popsaný v 109. bodě odůvodnění prozatímního nařízení než dumpingový dovoz, a požadovala podrobnější analýzu účinku tohoto zvýšení jednotkových nákladů.
(65)
Komise tuto záležitost ověřila a zjistila, že zvýšení jednotkových výrobních nákladů lze přičíst vyšším nákladům na výrobu v důsledku vyšších cen surovin a vyšším fixním nákladům, jako jsou přímé mzdové náklady, odpisy, výrobní režijní náklady a prodejní, správní a režijní náklady, a rovněž rychlému poklesu výroby.
(66)
Vzhledem ke skutečnosti, že se na výkyvy v nákladech na suroviny do značné míry vztahoval mechanismus výrobního odvětví Unie pro stanovování cen (tzv. mechanismus „přirážky za slévání“ spojuje u nejdůležitějších surovin, jako je nikl, molybden a chrom, ceny přímo s cenovými nabídkami), jejich dopad na ziskovost není pravděpodobně významný. Na úroveň ziskovosti však měly přímý dopad ostatní prvky související s nedostatečnými objemy výroby a prodeje. Jelikož by v případě neexistence dumpingového dovozu byly objemy výroby a prodeje výrobního odvětví Unie podstatně vyšší, nelze vyvodit závěr, že důležitým faktorem vedoucím k újmě je spíše zvýšení jednotkových výrobních nákladů než dumpingový dovoz, jelikož toto zvýšení je neoddělitelně spojeno s větším objemem dumpingového dovozu.
(67)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR rovněž uvedli, že významným činitelem, který vedl k zjištěné újmě, mohla být skutečnost, že výrobní odvětví Unie neprovedlo navzdory klesající spotřebě restrukturalizaci.
(68)
V tomto ohledu se za prvé uvádí, že se výrobní odvětví Unie muselo vypořádat nejen s účinkem klesající spotřeby, nýbrž i s dopady dumpingového dovozu v době klesající spotřeby. Šetřením však bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie i) zachovalo svou výrobní kapacitu v očekávání dočasné povahy krize a nadcházejícího zotavení a nemohlo se od něj očekávat, že svou kapacitu přizpůsobí kvůli rostoucímu objemu dovozu z ČLR s mimořádně nízkými, dumpingovými cenami, ii) trvale rozvíjelo svou sortimentní skladbu se zaměřením na specializované výrobky s vyšší hodnotou, u nichž je konkurence ČLR méně výrazná, a iii) v posuzovaném období snížilo počet svých pracovníků o 8 % a průměrné mzdové náklady na zaměstnance o 2 % (pokud by se toto snížení posuzovalo pouze v období krize, tj. mezi rokem 2008 a obdobím šetření, představovalo by 19, resp. 11 procentních bodů). Všechny tyto údaje prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo při přijímání opatření velmi aktivní ve snaze reagovat na nepříznivé účinky vyplývající ze způsobené újmy. Ukázalo se však, že výše uvedené kroky v době slabé poptávky nepostačovaly k vyrovnání účinků dumpingového dovozu způsobujících újmu.
(69)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 109. a 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(70)
Žádné z tvrzení, která předložily zúčastněné strany, neprokazuje, že dopad jiných činitelů kromě dumpingového dovozu z ČLR je takový, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(71)
Potvrzují se proto závěry ohledně příčinné souvislosti uvedené v prozatímním nařízení, jež byly shrnuty v 111. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
(72)
S ohledem na připomínky stran pokračovala Komise v analýze týkající se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(73)
Pokud jde o zájem výrobního odvětví Unie, nebyly obdrženy žádné další připomínky ani informace. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 116. až 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(74)
Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 121. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů
(75)
Po uložení prozatímních nařízení předložila jedna uživatelská společnost, která nespolupracovala, připomínky týkající se zájmu Unie. Tento uživatel zejména tvrdil, že dopad antidumpingových opatření na společnost bude značný. Uvedl, že duté profily z nerezavějící oceli jsou rozhodující součástí řady navazujících výrobků, včetně výrobků vyráběných tímto uživatelem (např. tepelné výměníky), a že existují rovněž další obavy ohledně bezpečnosti dodávek vzhledem k prodlevám, které tato společnost zažila u určitých dodávek výrobců v Unii.
(76)
Avšak vzhledem ke skutečnosti, že tento uživatel pořizuje v Číně pouze 5 % trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, jeví se možný dopad na tuto společnost jako omezený, a to z hlediska nákladů i bezpečnosti dodávek.
(77)
Co se týká zejména údajného dopadu na náklady, společnost toto tvrzení nedoložila žádnými skutečnými údaji. Mimoto se připomíná, že (jak je uvedeno v 124. a 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se dopad na náklady jediného plně spolupracujícího uživatele považoval za nevýznamný, a to s ohledem na celou společnost i její divizi používající duté profily z nerezavějící oceli.
(78)
Pokud jde o otázku bezpečnosti dodávek, kterou tento uživatel nadnesl, je třeba připomenout, že kromě Číny existuje velký počet třetích zemí, které do Unie nadále dovážejí duté profily z nerezavějící oceli. Jelikož výrobní odvětví Unie je mimoto i nadále nejdůležitějším dodavatelem výrobku, je jeho další existence zásadní i pro uživatelské výrobní odvětví.
(79)
Ačkoliv se v prozatímní fázi usuzovalo, že antidumpingová opatření mohou mít závažnější dopad na uživatele, kteří používají větší množství dutých profilů z nerezavějící oceli, jež jsou dováženy z ČLR, při výrobě navazujících výrobků (viz 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení), lze vzhledem k neexistenci jakýchkoli doložených tvrzení nebo jakýchkoli nových informací po zveřejnění prozatímních zjištění vyvodit závěr, že se zdá, že důležité přínosy plynoucí pro výrobní odvětví Unie z uložení antidumpingových opatření vyrovnají očekávané negativní dopady na tyto uživatele. Potvrzují se proto zjištění ohledně zájmu uživatelů uvedená v 124. až 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(80)
Na základě výše uvedených skutečností se s konečnou platností vyvozuje závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení konečných antidumpingových cel z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Potvrzují se proto závěry uvedené v 131. a 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Žadatelé tvrdili, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakovali svůj názor, že opodstatněný je zisk ve výši 12 %, a to vzhledem ke skutečnosti, že dotyčné výrobní odvětví vyžaduje značný kapitál a jsou zapotřebí neustálá technická zlepšení a inovace, a tudíž značné investice. Žadatelé uvedli, že by tato úroveň ziskovosti byla zapotřebí k zajištění dostatečné návratnosti kapitálu a umožnění těchto investic. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo skutečnými číselnými údaji. Vyvozuje se proto závěr, že by mělo být zachováno 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi.
(82)
Pokud jde o stanovení úrovně k odstranění újmy, jak již bylo uvedeno výše v 45. bodě odůvodnění, byla i při výpočtu úrovně pro odstranění újmy provedena malá oprava s ohledem na úpravu o obchodní úroveň, která ovlivnila výpočet cenového podbízení.
(83)
Výše uvedená změna měla za následek menší revizi úrovně pro odstranění újmy. Úroveň pro odstranění újmy je proto v rozmezí od 48,3 % do 71,9 %, jak je uvedeno v následující tabulce:
Společnost/společnosti
Úroveň pro odstranění újmy
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(84)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že by kvůli újmě způsobené hospodářskou krizí mělo rozpětí újmy vycházet z cenového podbízení místo z prodeje pod cenou, a tvrdil, že tento způsob byl použit v řadě antidumpingových řízení (4). Ve všech šetřeních uváděných vyvážejícím výrobcem však existovaly zvláštní důvody týkající se výrobního odvětví nebo odvětví hospodářství (například hrozba vytvoření monopolu, významné zvýšení kapacity výrobního odvětví Unie na vyspělém trhu, dlouhodobá neexistence zisku výrobního odvětví v celosvětovém měřítku), které podporovaly mimořádné použití této zvláštní metody. V tomto šetření tomu tak není, jelikož hospodářská krize ovlivnila světovou ekonomiku jako takovou, a nelze ji proto považovat za specifickou pro odvětví vyrábějící bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli.
2. Konečná opatření
(85)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být na dotčený výrobek uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících zjištěnému dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by konečná opatření měla vycházet z úrovní pro odstranění újmy, jelikož úrovně pro odstranění újmy jsou nižší než zjištěná dumpingová rozpětí.
(86)
Na základě výše uvedených skutečností jsou sazby cla, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, stanoveny takto:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(87)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(88)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingových cel, považovalo se v tomto případě za nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(89)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(90)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(91)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z ČLR. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vůči zveřejnění těchto konečných zjištění vznést námitky.
(92)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby mohla změnit zjištění šetření.
(93)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se celostátní výše cla vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(94)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vývozci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I tohoto nařízení by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové vývozce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví vývozci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, byl-li použit výběr vzorku.
3. Konečný výběr prozatímního cla
(95)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie (konečné clo uložené tímto nařízením bylo stanoveno na vyšší úrovni než prozatímní clo uložené prozatímním nařízením) se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (kódy TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 a 7304900091), pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Společnosti uvedené v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 627/2011 uloženého na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00, pocházejících z ČLR, se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Pokud jakýkoli nový vyvážející výrobce v ČLR předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (od 1. července 2009 do 30. června 2010) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na jehož základě byla uložena opatření, vyvezl dotčený výrobek do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 doplněním nového vyvážejícího výrobce ke spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 56,9 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Ženevě dne 14. prosince 2011.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1331/2011,
annettu 14 päivänä joulukuuta 2011,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa sekä kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,
ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1)
Komissio otti asetuksella (EU) N:o 627/2011 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa.
(2)
Menettely pantiin vireille, koska Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union, jäljempänä ’etukomitea’, teki 16 päivänä elokuuta 2010 valituksen, jäljempänä ’valitus’, sellaisten unionin kahden tuottajaryhmän puolesta, jäljempänä ’valituksen tekijät’, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli yli 50 prosenttia tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien kokonaistuotannosta unionissa.
(3)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2009 ja 30 päivän kesäkuuta 2010 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. MYÖHEMPI MENETTELY
(4)
Niiden olennaisten tosiseikkojen ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, useat asianomaiset osapuolet esittivät kirjallisesti huomautuksensa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista.
Yksilöllinen tarkastelu
(5)
Yksilöllistä tarkastelua koskevien kolmen pyynnön osalta on päätetty lopullisesti, ettei yksilöllisiä tarkasteluja myönnetä, koske ne hankaloittaisivat tutkimusta kohtuuttomasti ja estäisivät tutkimuksen loppuun saattamisen hyvissä ajoin. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 6 kappaleessa todettiin, komissio oli valinnut edustavan otoksen, johon kuuluvien yritysten osuus oli 25 prosenttia Eurostatin tutkimusajanjaksolla rekisteröimästä kokonaistuonnista ja yli 38 prosenttia yhteistyössä toimineiden viejien kokonaisvientimäärästä tutkimusajanjaksolla. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 13 kappaleessa todettiin, otokseen kuuluneista kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta kaksi on osa suurta yritysryhmää. Ryhmien koko hankaloitti tutkimusta sekä tutkimukseen käytettävän työmäärän että analysoinnin osalta. Näissä olosuhteissa oli mahdotonta suostua yksilöllistä tarkastelua koskeviin muiden vientiä harjoittavien tuottajien pyyntöihin.
C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(6)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin olevat tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 luokiteltavat ruostumattomasta teräksestä valmistetut saumattomat putket (muut kuin ne, joissa on liitos- ja muita osia ja jotka soveltuvat kaasujen ja nesteiden johtamiseen ja joita käytetään siviili-ilma-aluksissa), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(7)
Koska alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ei ole esitetty muita huomautuksia tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15-19 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Samankaltainen tuote
(8)
Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
D. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(9)
Jotkin osapuolet kiistivät alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen osan markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista päätelmistä, jotka esitettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21-43 kappaleessa.
(10)
Eräs osapuoli väitti, ettei komissio paljastanut EU:n ja Kiinan markkinoiden välistä raaka-aineiden hintaeroa. Tältä osin on syytä huomata, että sekä markkinatalouskohtelua koskevasta päätöksestä ilmoittamisen että väliaikaista tullia koskevan asetuksen yhteydessä kerrottiin raaka-aineiden nimellinen hintaero EU:n, Yhdysvaltojen ja Kiinan välillä. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27 kappaleessa todettiin, että hintaero on teräslaadusta riippuen noin 30 prosenttia. Komissio käytti vertailun perustana tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta EU:n tuottajilta ja kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatuja tietoja. Tiedot on tarkistettu vertaamalla niitä julkisesti saatavilla oleviin tietoihin (3).
(11)
Lisäksi väitettiin, ettei komissio verrannut toisiinsa Kiinaan tuodun rautamalmin hintoja ja rautamalmin kansainvälisiä markkinahintoja. Tähän liittyvässä väitteessä todettiin, ettei tietoja rautamalmin vaikutuksista tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajien hankkimien raaka-aineiden (billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen) kustannuksiin ollut annettu. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 28 kappaleessa oleva viittaus rautamalmiin koski suhteellista etua, joka saattaisi selittää billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen alhaiset hinnat Kiinassa. Rautamalmi, nikkeli ja kromi ovat tärkeimmät kustannustekijät ruostumattomasta teräksestä valmistettujen billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen tuotannossa. Koska rautamalmin, nikkelin ja kromin hinnat perustuvat yleensä kuitenkin kansainvälisiin markkinahintoihin, niillä voi olla ainoastaan rajallinen vaikutus toisaalta EU:ssa ja toisaalta Kiinassa valmistettujen billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen sekä näin ollen myös ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien väliseen hinta-eroon. Tämän vuoksi markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevan vaatimuksen 1 hylkääminen ei perustunut rautamalmin hintoihin vaan raaka-aineiden eli tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa suoraan käytettävien billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen väliseen hintaeroon; tämä hintaero sekä valtion puuttuminen (vientivero ja alv-hyvityksen poistaminen) johtivat siihen päätelmään, ettei markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevan vaatimuksen 1 osoitettu täyttyneen.
(12)
Eräs osapuoli toisti useaan kertaan saman väitteen, joka koski markkinatalouskohtelun määrittämisessä käytettyyn menettelyyn liittyviä seikkoja. Väite koski jäsenvaltioiden neuvoa-antavan komitean kuulemista ja tietoja, joita komitealle oli toimitettu nykyisen tutkimuksen kuluessa. Asiaa on selvitetty osapuolelle lähetetyissä kahdessa kirjeessä, ja siitä vaihdettiin useaan kertaan tietoja kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että perusasetuksen 19 artiklan 5 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden neuvoa-antavan komitean kuulemista koskevia tietoja ei saa luovuttaa, paitsi jos niiden luovuttamisesta nimenomaan säädetään perusasetuksessa. Voimassa olevat säännökset eivät siis salli, että osapuolet saisivat tietoa komission ja jäsenvaltioiden välisestä tiedonvaihdosta.
(13)
Sama osapuoli esitti väitteitä, jotka koskivat lähinnä raaka-ainemarkkinoiden vääristymiä. Väitettiin, että Kiinan kotimarkkinoilla ostetut ruostumattomasta teräksestä valmistetut billetit muodostivat ainoastaan osan tutkimusajanjakson aikana tehdyistä raaka-aineiden ostoista. Tältä osin todettakoon ensinnäkin, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa ei vahvisteta kynnysarvoa sellaiselle raaka-aineostosten osuudelle, johon vääristymien olisi pitänyt vaikuttaa. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään, että kustannukset ja huomattavat tuotantopanokset heijastavat merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla. Tärkeämpi on kuitenkin se komission esittämä seikka, että Kiinan raaka-ainemarkkinoiden vääristymät koskivat ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuotannossa käytettäviä pääraaka-aineita eikä ainoastaan billettejä. Ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuotannossa käytettävien pääraaka-aineiden eli ruostumattomasta teräksestä valmistettujen billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen osuus on yli 50 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksista. Kaikki nämä raaka-aineet kuuluvat HS-koodiin 7218 10 (valanteet ja muu alkumuodossa oleva ruostumaton teräs). Niihin kaikkiin sovelletaan 15 prosentin vientiveroa, eikä niistä myönnetä 17 prosentin alv-hyvitystä viennin yhteydessä. Tältä osin on vahvistettu vääristymien olemassaolo, minkä perusteella pääteltiin, ettei yksikään otokseen kuuluneista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista täyttänyt markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin vaatimusta 1. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon käytetyt Kiinan kotimarkkinoilta ostetut raaka-aineet muodostivat huomattavan osan eli noin 30 prosenttia kyseisen yrityksen ostoista. Lisäksi on syytä huomata, että toinen huomattava osa tuodaan etuyhteydessä olevilta yrityksiltä.
Kun tarkastellaan ostoja etuyhteydettömiltä toimittajilta, jopa 56 prosenttia niistä on ostettu kotimaisilta toimittajilta. Näin ollen voidaan todeta, että toisin kuin kyseinen osapuoli väittää, tosiseikkoja ei tulkittu väärin markkinatalouskohtelun määrittämisen osalta; tämä koskee sekä viestintää kyseisen osapuolen kanssa että kuulemismenettelyä neuvoa-antavan komitean kanssa, joka sai tiedon kaikista osapuolten toimittamista väitteistä. Väite on näin ollen hylättävä.
(14)
Eräs yritys väitti, että markkinatalouskohtelun kieltämistä koskevan päätöksen tulisi olla yrityskohtainen ja että tässä tapauksessa toimielimet laajensivat maan tasolla tehdyt yleiset havainnot koskemaan yksittäisiä tuottajia. Tätä väitettä ei voida hyväksyä; toimielimet olivat tehneet erilliset analyysit kullekin otoksessa mukana olleelle tuottajalle. On totta, että toimielimet ovat päätyneet samaan päätelmään kaikkien kolmen tuottajan tapauksessa, mutta tämä johtuu siitä, että valtio puuttuu kaikkien niiden päätöksentekoon, kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa selitetään.
(15)
Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21-43 kappaleessa esitetty päätelmä, että kaikki markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt olisi hylättävä.
2. Normaaliarvo
a) Vertailumaa
(16)
Eräs osapuoli väitti, että vertailumaana olisi pitänyt käyttää Yhdysvaltoja. On syytä huomata, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 46-48 kappaleessa on esitetty yksityiskohtaiset perustelut päätökselle, jonka mukaan Yhdysvaltoja ei käytetä vertailumaana. Koska kyseinen osapuoli ei perustellut väitettään eikä esittänyt lisätietoja, jotka voisivat muuttaa päätelmiä, jotka koskevat mahdollisuutta käyttää Yhdysvaltoja vertailumaana, väite on hylättävä.
(17)
On kuitenkin korostettava, että komissio pyrki edelleen löytämään soveltuvan vertailumaan, joka tekisi yhteistyötä tutkimuksessa. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 47 kappaleessa mainittujen pyrkimysten lisäksi komissio otti yhteyttä tuottajiin Brasiliassa, Etelä-Afrikassa, Etelä-Koreassa, Kanadassa, Malesiassa, Meksikossa, Taiwanissa ja Ukrainassa. Yhteyttä on otettu yhteensä 46 yritykseen, mutta yksikään ei ole suostunut toimimaan yhteistyössä.
(18)
Edellä esitetty huomioon ottaen vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 51 kappaleessa esitetty alustava päätelmä, jonka mukaan normaaliarvon tulisi perustua samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettuun tai maksettavaan hintaan, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
b) Normaaliarvon määrittäminen
(19)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49-51 kappaleessa todettiin, normaaliarvon perustana käytettiin tuotelajeja eniten muistuttavista samankaltaisista tuotteista, joilla on sama halkaisija, teräslaatu ja tuotelaji (esimerkiksi kylmä- tai kuumavedetyt), tosiasiallisesti unionissa maksettua tai maksettavaa hintaa, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
(20)
Unionissa tosiasiallisesti maksettuja tai maksettavia hintoja sekä oikaisuja (esimerkiksi kaupan porrasta ja tuotteen havaittua laatua) koskevia osapuolten huomautuksia on käsitelty jäljempänä johdanto-osan 45 ja 46 kappaleessa.
(21)
Eräs yritys väitti, että normaaliarvon laskennan perustana voitaisiin käyttää ruostumattomasta teräksestä valmistettujen ainesputkien tuontihintoja Euroopan unionista Yhdysvaltoihin tai unionin tuottajien tuontihintoja Euroopan unioniin. Väitteelle ei esitetty lisäperusteluja. Yritys ei esittänyt perusteita sille, miksi tällainen laskentamalli soveltuisi normaaliarvon määrittämiseen paremmin kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käytetty menetelmä. Perusteita ei esitetty etenkään sille, miksi normaaliarvo olisi syytä laskea ainesputkien hintojen perusteella eikä unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen hintojen perusteella.
(22)
Ei myöskään ole esitetty perusteita sille, miksi pitäisi tarkastella EU:n vientiä Yhdysvaltoihin. Tämä vaihtoehto ei vaikuta tarkoituksenmukaiselta, koska kaikkien yhteistyössä toimineiden yhdysvaltalaisten tuottajien toiminta nojautuu tuontiin EU:ssa toimivilta emoyhtiöiltä, kuten jo todettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 48 kappaleessa. Ehdotettu menetelmä ei olisi tarkoituksenmukainen myöskään yhdysvaltalaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien korkeiden jalostuskustannusten takia, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 48 kappaleessa todettiin, ja juuri tästä syystä Yhdysvaltojen ei katsottu soveltuvan vertailumaaksi.
(23)
Yhdysvalloista Euroopan unioniin suuntautuvaa vientiä on käsitelty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49 kappaleessa. Katsottiin, että Yhdysvaltojen vientihinnat ovat vääristyneet korkeiden tuotantokustannusten vuoksi ja että vientimäärät ovat vähäisiä.
(24)
Sama yritys ehdotti, että normaaliarvo laskettaisiin ruostumattomasta teräksestä valmistettujen ainesputkien tosiasiallisten EU:n tuottajien tuontihintojen perusteella. EU:n tuottaja, joka tuo ainesputkia Intiasta Euroopan unioniin, kuten valituksessa mainitaan, ei kuitenkaan toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Yksikään otokseen kuuluvista unionin tuottajista ei myöskään tuo ainesputkia yhdestäkään EU:n ulkopuolisesta maasta. Näin ollen ehdotettua menetelmää ei voida käyttää.
(25)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49-51 kappaleessa vahvistetut normaaliarvon määrittämistä koskevat päätelmät vahvistetaan.
3. Vientihinta
(26)
Eräs osapuoli toisti väitteensä, että tasapuolisen vertailun varmistamiseksi myyntipäivänä tulisi pitää tilauspäivää eikä laskutuspäivää. Väitteen yhteydessä viitattiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohtaan. Kuten osapuolelle selvitettiin kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa 11 päivänä maaliskuuta 2011 järjestetyn kuulemisen aikana, kyseinen säännös koskee nimenomaan valuutan muuntamista eli vaihtokursseja, joita on käytettävä silloin kun hintojen vertailu vaatii valuutan muuntamista. Viittaus tilauksen päivämäärään koskee siis valuutan muuntamista vientihinnan ja normaaliarvon tasapuolisen vertailun osalta, eikä se koske liikevaihtoa eikä unioniin tulevan vientimyynnin määrää tutkimusajanjaksolla.
(27)
Kaikissa tapauksissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, minkä vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52 kappaleessa esitetyt päätelmät.
4. Vertailu
(28)
Kuten edellä olevassa johdanto-osan 20 kappaleessa todettiin, unionissa tosiasiallisesti maksettuja tai maksettavia hintoja sekä oikaisuja (esimerkiksi kaupan porrasta ja tuotteen havaittua laatua) koskevia osapuolten huomautuksia on käsitelty jäljempänä johdanto-osan 45 ja 46 kappaleessa.
(29)
Eräs osapuoli ei hyväksynyt menetelmää, jossa vientihinnan ja normaaliarvon vertailu perustui kolmeen ominaisuuteen (halkaisijaan, teräslaatuun ja tuotelajiin, esim. kylmä- tai kuumavedetyt). Osapuoli väitti, että vertailut olisi pitänyt tehdä yksityiskohtaisemmalla tasolla, toisin sanoen huomioon olisi pitänyt ottaa myös muita ominaisuuksia, muun muassa seinämän paksuus, pituus ja testaus.
(30)
Komission yksiköt ovat todellakin keränneet tietoa myös muista ominaisuuksista, muun muassa pituudesta, seinämän paksuudesta ja testauksesta.
(31)
Polkumyyntimarginaali määritetään perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti yleensä normaaliarvon painotetun keskiarvon ja kaiken viennin hintojen painotetun keskiarvon välisen vertailun perusteella. Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa vaaditaan, että polkumyyntiä koskevien laskelmien tulisi perustua ’kaikkeen yhteisöön suuntautuvaan vientiin’ mutta niihin olisi sovellettava ’tasapuolista vertailua koskevia säännöksiä’. Yritys viittasi niin kutsuttuun tuotevalvontakoodiin ja siihen sisältyviin parametreihin. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että tuotevalvontakoodi on tutkimuksessa käytettävä työväline, jota käyttämällä voidaan jäsentää ja järjestää huomattavat määrät yritysten toimittamaa hyvin yksityiskohtaista tietoa. Se on apuväline, jonka avulla voidaan analysoida yksityiskohtaisemmin tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen luokkiin kuuluvien tuotteiden erilaiset ominaisuudet. Vertailu perustui tärkeimpiin ominaisuuksiin tasapuolisen vertailun varmistamiseksi.
(32)
Yrityksen esittämän vaatimuksen jälkeen komissio kertoi kirjeessä, että putken seinämän paksuus vaikuttaa suhteellisesti putken painoon ja se otettiin näin ollen välillisesti huomioon vertailussa. Muilla ominaisuuksilla, esimerkiksi testauksella, on vain pientä vaikutusta vertailuun. Lähes kaikille tarkasteltavana oleville tuotteille tehdään esimerkiksi standarditestit.
(33)
Korostettakoon, ettei komissio jättänyt huomiotta mitään tietoja, vaikka osapuoli näin väittääkin. Ei kuitenkaan ole tavatonta, että joillakin tuotevalvontanumerossa käytetyillä ominaisuuksilla on vähäisempi painoarvo ja että tietyt ominaisuudet toimivat muita paremmin tasapuolisen vertailun perustana. Mitään putkia ei jätetty pois vertailusta fyysisten erojen tai muiden syiden takia, eikä uusia tuotelajeja ole luotu. Päinvastoin, kaikki myynti oli mukana vertailussa putken halkaisijasta tai pituudesta riippumatta.
(34)
Yritys väitti myös, että komission käyttämä lähestymistapa esti sitä esittämästä fyysisiä ominaisuuksia koskevaa oikaisuvaatimusta. Myös tämä väite perustui siihen, että komissio suoritti vertailun vain kolmen parametrin perusteella, ja aihetta on jo käsitelty edellä johdanto-osan 31 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa.
(35)
Sama osapuoli otti esiin myös vertailussa käytettyyn menettelyyn liittyviä näkökohtia, ja niiden osalta on sanottava, että yrityksellä on ollut hyvä mahdollisuus kommentoida sen tapauksessa tehtyjä laskelmia. Yksityiskohtaiset tiedot laskemista on ilmoitettu väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisupäivänä. Yritys esitti huomautuksia vertailussa käytetyistä ominaisuuksista ja vaati tarkennuksia asiaan 11 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyssä kirjeessä. Komission yksiköt antoivat vastauksensa 19 päivänä heinäkuuta 2011. Tämän jälkeen yritys toisti kannanottonsa 29 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyssä kirjeessä. Yritys oli eri mieltä vertailun perustasta ja väitti toistuvasti, että seinämän paksuuden, pituuden tai testauksen kaltaisilla ominaisuuksilla oli vaikutusta hintoihin. Kuten edellä todettiin, komissio on tietoinen siitä, että kyseisillä ominaisuuksilla oli vaikutusta hintoihin. Pidettiin kuitenkin tarkoituksenmukaisempana, että laskelmat perustuisivat tärkeimpiin kolmeen ominaisuuteen, sillä siten saavutetaan paras vastaavuus ja on mahdollista löytää vastaavat myynnit kaikkien vientitapahtumien osalta.
(36)
Yritys väitti, että siltä estettiin mahdollisuus esittää oikaisua koskevia vaatimuksia. Tämä väite on hylättävä. Vaatimusten esittäminen oli mahdollista koko menettelyn ajan ja varsinkin alustavien havaintojen ilmoittamisen aikana, jolloin yritys sai yksityiskohtaiset tiedot laskelmista.
(37)
Eräs osapuoli väitti, että halkaisijaltaan pienempien putkien tuotantokustannusten soveltaminen suurempiin putkiin ei kuvastanut todellisia kustannuksia, koska halkaisijaltaan suurempien putkien kustannukset olivat paljon suuremmat. Osapuoli ei kuitenkaan esittänyt vaihtoehtoja tai perustellut väitettään. Koska vaihtoehtoista menetelmää ei ole esitetty, käytettyä menetelmää pidetään tarkoituksenmukaisimpana.
(38)
Eräs yritys väitti, että oikaisujen lukumäärä (oikaisut havaitun laadun ja kaupan portaan vuoksi sekä siksi, että komissio käytti useamman ominaisuuden sijasta kolmea ominaisuutta), viittaa siihen, että EU:n tuottajien tuotteet eivät ole verrattavissa tuotuihin kiinalaisiin tuotteisiin. Tältä osin huomautetaan, että toimielinten tekemät oikaisut ovat olennainen osa polkumyyntilaskelmia. Oikaisuista säädetään perusasetuksessa, eikä niiden käyttäminen aseta sellaisenaan kyseenalaiseksi tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen vertailukelpoisuutta. Korkea vastaavuussuhde itse asiassa vahvistaa sen, että tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote ovat täysin vertailukelpoisia.
(39)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53-54 kappaleen päätelmät vahvistetaan.
5. Polkumyyntimarginaalit
(40)
Eräs osapuoli väitti, että nikkelin hinnan voimakkaiden vaihteluiden vuoksi polkumyyntimarginaali olisi pitänyt laskea neljännesvuosikohtaisesti. Tältä osin todetaan, että nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa vientihinnan ja normaaliarvon välinen vertailu ei ole vertailua hintojen ja kustannusten välillä vaan ainoastaan painotettujen keskimääräisten myyntihintojen välillä (normaaliarvo vahvistettiin EU:n tuotannonalan myyntihintojen perusteella). Lisäksi nikkelin hinnannousu johtui maailmanmarkkinahintojen noususta, eikä siten ollut pelkästään Kiinaan rajoittuva ilmiö. Hintojen nousu vaikutti enintään kolmen kuukauden pituiseen jaksoon tutkimusajanjakson aikana, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin koko tutkimusajanjakson ajan. Tällaisia raaka-aineiden hintojen muutoksia on lisäksi pidettävä tavanomaisena osana liiketoimintaa. Nikkelin hintojen nousun pitäisi vaikuttaa yhtä lailla sekä unionin että Kiinan tuottajiin, sillä nikkelin hinta noteerataan Lontoon metallipörssissä (London Metal Exchange). Mahdolliset erot johtuisivat raaka-ainehintojen vääristymistä Kiinassa, eikä niitä siksi pitäisi ottaa huomioon laskelmissa. Näin ollen väite on hylättävä, ja vertailun tulee perustua kiinalaisten vuotuisiin keskimääräisiin vientihintoihin ja EU:n vuotuisiin keskimääräisiin hintoihin, joita on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla. Näin ollen väite hylättiin.
(41)
Eräs kiinalainen tuottaja esitti perustellun väitteen, että oikaisut oli laskettu väärin sitä koskevassa polkumyyntilaskelmassa. Komissio hyväksyi väitteen ja teki uuden laskelman, jonka seurauksena polkumyyntimarginaaliksi tuli 83,7 prosenttia. Tätä muutosta lukuun ottamatta vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55-61 kappaleessa esitetyt päätelmät. Tarkistetut polkumyyntimarginaalit ovat seuraavat:
Lopulliset polkumyyntimarginaalit
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Otoksen painotettu keskiarvo niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät sisältyneet otokseen ja jotka on lueteltu liitteessä I
71,5 %
Kaikki muut yritykset
83,7 %
E. VAHINKO
1. Unionin tuotannonala
(42)
Unionin tuotannonalan määritelmästä tai unionin tuottajien otoksen edustavuudesta ei esitetty väitteitä alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62 ja 63 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Unionin kulutus
(43)
Unionin kulutusta koskevia väitteitä ei ole esitetty. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64-66 kappaleessa olevat päätelmät vahvistetaan.
3. Tuonti asianomaisesta maasta
(44)
Asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet väitteitä polkumyyntituonnin määrää, markkinaosuutta ja hintakehitystä koskevista päätelmistä, jotka esitettiin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 67-69 kappaleessa olevat päätelmät vahvistetaan.
Hintojen alittavuus
(45)
Kiinasta tulevan tuonnin hintojen alittavuutta koskevan laskelman osalta sekä kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat että unionin tuotannonala pyysivät lisätietoa laskennassa käytetystä menetelmästä, jolla tietyt oikaisut (tuonnin jälkeiset kustannukset, kaupan porras ja markkinoilla havaittu tuotteen laatu) määriteltiin. Komissio vastasi pyyntöihin antamalla tiedot siitä, kuinka oikaisut määriteltiin, mutta varmisti samalla, että luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä noudatettiin.
(46)
Erään kiinalaisen tuottajan esittämien huomautusten perusteella hintojen alittavuutta koskevaan laskelmaan tehtiin pieni korjaus, koska väliaikaista tullia koskevassa laskelmassa kaupan porrasta koskevaan oikaisuun sisältyi myös osa tuontikustannuksista, jotka oli samaan aikaan otettu huomioon erillisessä tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevassa oikaisussa. Korjaus aiheutti alle 1 prosenttiyksikön muutoksen hintojen alittavuuden marginaaleihin ja vahingon korjaavaan tasoon verrattuna alustavaan vaiheeseen (ks. jäljempänä johdanto-osan 82 ja 83 kappale vahingon korjaavaa tasoa koskevasta tarkistuksesta).
(47)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 70 ja 71 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan edellä esitettyjen muutosten jälkeen.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(48)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen jotkin kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että jotkin indikaattorit olisi jätettävä pois vahinkoa koskevasta analyysista. Ne väittivät, että tuotanto ja kapasiteetin käyttö laskivat samaa tahtia unionin kulutuksen kanssa, eikä näitä indikaattoreita pitäisi siksi ottaa huomioon merkittävää vahinkoa koskevassa analyysissa. Samankaltainen väite esitettiin unionin myynnin laskun osalta, jonka väitettiin myös tapahtuneen samaa tahtia kuin kulutuksen pieneneminen.
(49)
On syytä huomata, että perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan vahingon arvioinnissa on otettava huomioon ”kaikki olennaiset taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat kyseisen teollisuuden tilanteeseen”. Muita tekijöitä, jotka olisivat voineet vaikuttaa vahinkoon polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi, käsitellään luvussa ”F. SYY-YHTEYS” ja etenkin sen kohdassa, joka koskee muiden tekijöiden vaikutuksia (ks. jäljempänä johdanto-osan 59-69 kappale).
(50)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 72-89 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
5. Vahinkoa koskevat päätelmät
(51)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90-92 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
F. SYY-YHTEYS
1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja talouden taantuman vaikutukset
(52)
Eräät osapuolet toistivat alustavan tutkimuksen aikana esittämänsä väitteet, että huomattava osa unionin tuotannonalan kärsimästä merkittävästä vahingosta johtui muista tekijöistä kuin polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
(53)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräät vientiä harjoittavat kiinalaiset tuottajat väittivät etenkin, että myyntimäärien lasku ja markkinaosuuden menetys johtuivat suurelta osin kysynnän laskusta, joka oli seurausta pikemminkin talouskriisistä kuin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Ne väittivät lisäksi, että kiinalaisen tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen toisiinsa verrattavissa oleva lasku tarkastelujaksolla (9 % Kiinan ja 8 % unionin tuotannonalan osalta) oli myös osoitus siitä, että unionin tuotannonalan hintojen lasku johtui yksinomaan kysynnän laskusta markkinoilla, ei niinkään polkumyyntituonnin vaikutuksista.
(54)
Ensinnäkin on todettava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 103-106 kappaleessa otetaan huomioon, että talouden taantuma ja siitä johtuva kysynnän lasku heikensivät unionin tuotannonalan tilannetta ja ovat siten saattaneet vaikuttaa unionin tuotannonalan kärsimään vahinkoon. Tämä ei kuitenkaan vähennä Kiinasta alhaisin hinnoin tulleen polkumyyntituonnin vahingollista vaikutusta, ja tällainen tuonti on kasvattanut markkinaosuuttaan unionissa koko tarkastelujakson ajan.
(55)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104-105 kappaleessa selvitettiin, polkumyyntituonnin vaikutukset ovat itse asiassa vahingollisempia laskevan kysynnän aikaan kuin nopean kasvun vuosina. Kiinasta tulevan tuonnin hinnat näyttävät jatkuvasti alittaneen unionin hinnat tarkastelujakson aikana. Lisäksi tutkimusajanjaksolla hintojen alittavuus vaihteli 21 ja 32 prosentin välillä, ja kiinalaisen tuonnin osuus kasvoi tarkastelujakson aikana huomattavasti eli 7,9 prosenttiyksikköä ja oli sen seurauksena yli 18 prosenttia unionin markkinaosuudesta. Samalla kun kiinalainen tuonti aiheutti selvää hintapainetta, joka esti unionin tuotannonalaa asettamasta kustannukset kattavia (saatikka kannattavia) hintoja, kiinalaisen tuonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu johti siihen, ettei unionin tuotannonala voinut kasvattaa tuotantomääriä, kapasiteetin käyttöastetta ja myyntiä etenkään niiden kulutushyödykkeiden osalta, jotka pääosin myydään välittäjien kautta.
(56)
Toiseksi mainittakoon, että tässä tapauksessa päätelmien tekeminen yksinomaan myyntimäärän ja markkinaosuuden tapaisten valikoitujen vahinkoindikaattorien tai yksinomaan myyntihintojen perusteella vääristäisi analyysiä. Esimerkiksi myyntimäärän ja markkinaosuuden laskuun yhdistyi muun muassa vakava kannattavuuden heikkeneminen, ja pääosin nämä johtuivat polkumyyntituonnin aiheuttamasta hintapaineesta. Unionin tuotannonala menetti tarkastelujaksolla 3,6 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan kiinalaiselle tuonnille. Kun otetaan huomioon hinnan alittavuuden taso ja kiinalaisen tuonnin sekä suhteellinen että absoluuttinen lisääntyminen, ei missään nimessä voida katsoa, ettei unionin tuottajien hintojen lasku liittyisi polkumyyntituonnin hintatasoon.
(57)
Edellä esitetyn kiinalaisen tuonnin merkittävän määrän ja sen unionin tuotannonalalle aiheuttaman hintapaineen perusteella vahvistetaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja todetun merkittävän vahingon välinen syy-yhteys.
(58)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94-96 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Muiden tekijöiden vaikutukset
(59)
Jotkin kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ottivat esiin muista kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin ja väittivät, että 1 prosenttiyksikkö unionin tuotannonalan markkinaosuuden 3,6 prosenttiyksikön menetyksestä johtui Japanista ja Intiasta tulevasta tuonnista. Itse asiassa kiinalainen tuonti kasvatti kuitenkin markkinaosuuttaan sekä muista maista tulevan tuonnin että unionin tuotannonalan kustannuksella. Kiinalaisen tuonnin markkinaosuuden 7,9 prosenttiyksikön kasvu voidaan jakaa siten, että unionin tuotannonala menetti 3,6 prosenttiyksikköä ja muut tuojat 4,3 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan.
(60)
Samat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että tiettyjen kolmansien maiden, etenkin Ukrainan, Intian ja Yhdysvaltojen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat myös laskeneet merkittävästi, mikä olisi voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tältä osin on kuitenkin todettava, että keskimääräiset tuontihinnat kaikista muista maista Kiinaa lukuun ottamatta ovat itse asiassa yleisesti ottaen nousseet 34 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 100 kappaleessa todettiin, keskimääräinen tuontihinta Yhdysvalloista on suurelta osin ylittänyt unionin markkinoiden hinnat. Samassa johdanto-osan kappaleessa korostettiin myös, että Ukrainan markkinaosuus pieneni kun taas Yhdysvaltojen ja Intian markkinaosuudet pysyivät suhteellisen vakaina. Näistä maista tulevaa tuontia koskevien Eurostatin tietojen perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että muista kolmansista maista tulevalla tuonnilla olisi ollut merkittävä rooli unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisessä, eikä se näin ollen poista kiinalaisen polkumyyntituonnin ja vahingon välistä syy-yhteyttä.
(61)
Koska muita huomautuksia väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97-102 kappaleessa esitetyistä päätelmistä ei tehty, päätelmät vahvistetaan.
(62)
Talouden taantumaa ei myöskään pidetä sellaisena tekijänä, että se poistaisi syy-yhteyden, ja syitä tähän analysoidaan edellä olevissa johdanto-osan 52-58 kappaleessa. Koska yksikään esitetyistä huomautuksista ei osoittanut päinvastaista, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 103-106 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
(63)
Koska väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107-108 kappaleessa esitetyistä unionin tuotannonalan vientitulosta koskevista päätelmistä ei esitetty huomautuksia, kyseiset päätelmät vahvistetaan.
(64)
Useat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 109 kappaleessa kuvatulla yksikkötuotantokustannusten 18 prosentin kasvulla oli polkumyyntituontia merkittävämpi vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuden heikkenemiseen, ja vaativat yksityiskohtaisempaa analyysia yksikkökustannusten kasvun vaikutuksista.
(65)
Komissio tutki asian ja havaitsi, että yksikkötuotantokustannusten nousun voidaan katsoa johtuvan seuraavista tekijöistä: raaka-aineen hintojen noususta johtuvat korkeammat valmistuskustannukset; korkeammat kiinteät kulut, esimerkiksi suorat työvoimakulut, poistot, tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokulut; tuotannon nopea lasku.
(66)
Koska unionin tuotannonalan hinnoittelujärjestelmä - niin kutsutussa seostelisäjärjestelmässä hinnat yhdistetään suoraan nikkelin, molybdeenin ja kromin kaltaisten tärkeimpien raaka-aineiden hintanoteerauksiin - ottaa huomioon raaka-aineen kustannusvaihtelut, niiden vaikutus kannattavuuteen ei todennäköisesti ole merkittävä. Muilla riittämättömään tuotantoon ja myyntimäärään liittyvillä tekijöillä sen sijaan oli suora vaikutus kannattavuustasoihin. Koska unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärät olisivat olleet tuntuvasti suuremmat, jos polkumyynnillä tapahtunutta tuontia ei olisi ollut, ei voida päätellä, että yksikkötuotantokustannusten nousu on itsessään polkumyyntituontia merkittävämpi vahinkoon johtanut tekijä, sillä se liittyy erottamattomasti polkumyyntituonnin määrän kasvuun.
(67)
Jotkin vientiä harjoittavat kiinalaiset tuottajat väittivät myös, että eräs merkittävä todettuun vahinkoon johtanut tekijä oli se, ettei unionin tuotannonala toteuttanut rakenneuudistusta kulutuksen vähenemisestä huolimatta.
(68)
Tässä yhteydessä on ensiksi todettava, että unionin tuotannonalan oli selvittävä sekä kulutuksen laskun vaikutuksista että vaikutuksista, joita polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla oli aikana, jolloin kysyntä laski. Tutkimus on kuitenkin osoittanut, että unionin tuotannonala i) säilytti tuotantokapasiteettinsa olettaen, että kriisi on väliaikainen ja että elpyminen seuraa piakkoin, eikä sen voitu olettaa mukauttavan kapasiteettiaan Kiinasta epänormaalin matalin, poljetuin hinnoin tapahtuvan tuonnin lisääntymisen vuoksi, ii) kehitti jatkuvasti tuotevalikoimaansa painottaen arvoltaan suurempia erikoistuotteita, joiden osalta kiinalainen kilpailu on vähäisempää ja iii) vähensi työvoimaansa 8 prosentilla ja leikkasi keskimääräisiä työntekijäkohtaisia työvoimakustannuksia 2 prosentilla tarkastelujaksolla (kriisikaudella eli vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä vastaavat määrät olivat 19 ja 11 prosenttiyksikköä). Kaikki nämä seikat osoittavat, että unionin tuotannonala toteutti hyvin aktiivisesti toimenpiteitä ja reagoi aiheutuneen vahingon negatiivisiin vaikutuksiin. Edellä esitetyt toimenpiteet osoittautuivat kuitenkin riittämättömiksi polkumyynnin vahingollisten vaikutusten torjumiseen aikana, jolloin kysyntä oli heikkoa.
(69)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 109 ja 110 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(70)
Yksikään asianomaisten osapuolten esittämistä väitteistä ei osoita, että jonkin muun tekijän kuin Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus olisi sellainen, että se poistaisi syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja havaitun merkittävän vahingon väliltä. Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheutti unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
(71)
Sen vuoksi vahvistetaan syy-yhteyttä koskevat päätelmät, jotka esitetään väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 111-113 kappaleessa.
G. UNIONIN ETU
(72)
Osapuolten esittämien huomautusten vuoksi komissio jatkoi kaikkien unionin etua koskevien seikkojen analysointia.
1. Unionin tuotannonalan etu
(73)
Unionin tuotannonalan etua koskevia kommentteja tai tietoja ei esitetty. Tämän vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 116-120 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Unionin etuyhteydettömien tuojien etu
(74)
Koska tästä asiasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 121-123 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3. Käyttäjien etu
(75)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen eräs käyttäjäyritys, joka ei ollut toiminut yhteistyössä, esitti unionin etua koskevia huomautuksia. Käyttäjä väitti, että polkumyyntitoimenpiteiden vaikutukset olisivat yrityksen kannalta huomattavia. Se väitti, että ruostumattomasta teräksestä valmistetut putket ovat tärkeä komponentti useissa myös kyseisen käyttäjän valmistamissa jatkojalostustuotteissa (esimerkiksi lämmönvaihtimissa), ja että lisähuolta aiheutti toimitusvarmuus, koska yrityksellä oli kokemusta unionin tuottajien toimitusten myöhästymisistä.
(76)
Koska kyseinen käyttäjä ostaa kuitenkin vain 5 prosenttia ruostumattomasta teräksestä valmistetuista putkistaan Kiinasta, tähän yritykseen kohdistuvat vaikutukset vaikuttavat sekä kustannusten että toimitusvarmuuden osalta vähäisiltä.
(77)
Yritys ei myöskään toimittanut varsinaisia tietoja väitetyistä kustannusvaikutuksista. Lisäksi on syytä muistaa, että kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 124-125 kappaleessa todetaan, kustannusvaikutukset ainoaan yhteistyössä toimineeseen käyttäjään - koko yritykseen tai sen siihen osaan, joka käyttää ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia - ovat hyvin pieniä.
(78)
Käyttäjän esiintuoman toimitusvarmuuden osalta on syytä muistaa, että Kiinan lisäksi on useita muita kolmansia maita, jotka tuovat edelleen ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia unioniin. Lisäksi unionin tuotannonala on edelleen tuotteen huomattavin toimittaja, ja sen säilyminen on olennaisen tärkeää myös käyttäjäteollisuuden kannalta.
(79)
Vaikka alustavien päätelmien yhteydessä katsottiin, että polkumyyntitoimenpiteillä voisi olla vakavampi vaikutus niihin käyttäjiin, jotka käyttävät huomattavia määriä Kiinasta tuotuja ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia jatkojalostustuotteittensa valmistukseen (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126 kappale), alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ei ole esitetty asiasta perusteltuja väitteitä tai uutta tietoa ja näin ollen voidaan päätellä, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta yhteisön tuotannonalalle koituvat edut ovat merkittävämpiä kuin odotetut negatiiviset vaikutukset tällaisiin käyttäjiin. Sen vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 124-130 kappaleessa esitetyt, käyttäjien etua koskevat päätelmät.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(80)
Edellä esitetyn perusteella päätellään lopullisesti, ettei ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön lopullisia polkumyyntitulleja Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. Näin ollen vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 131 ja 132 kappaleessa esitetyt päätelmät.
H. LOPULLISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(81)
Valituksen tekijät väittivät, että alustavien päätelmien yhteydessä vahvistettu 5 prosentin voittotavoite oli aivan liian matala, ja toistivat näkemyksensä, että 12 prosentin taso olisi perusteltu, kun otetaan huomioon, että kyseinen tuotannonala on pääomaintensiivinen ja edellyttää jatkuvasti tekniikan ja innovaatioiden päivittämistä ja näin ollen huomattavia investointeja. Valituksen tekijät väittivät, että tällainen kannattavuustaso olisi tarpeen, jotta pääoman tuotto olisi riittävää ja kyseisten investointien tekeminen mahdollista. Edellä esitetyn väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty varsinaisia lukuja. Sen vuoksi päätellään, että alustavien päätelmien yhteydessä vahvistettu 5 prosentin voittomarginaali olisi säilytettävä.
(82)
Vahingon korjaavan tason määrittämisen osalta todettakoon, että edellä johdanto-osan 45 kappaleessa esitetty kaupan porrasta koskevaan oikaisuun tehty pieni korjaus, joka vaikutti hintojen alittavuutta koskevaan laskelmaan, tehtiin myös vahingon korjaavaa tasoa koskevaan laskelmaan.
(83)
Edellä mainittu tarkistus muutti hiukan vahingon korjaavaa tasoa. Sen tuloksena vahingon korjaava taso on 48,3-71,9 prosenttia, kuten jäljempänä olevassa taulukossa esitetään:
Yritys/yritykset
Vahingon korjaava taso
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Otoksen painotettu keskiarvo niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät sisältyneet otokseen ja jotka on lueteltu liitteessä I
56,9 %
Kaikki muut yritykset
71,9 %
(84)
Eräs kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että talouskriisin aiheuttaman vahingon vuoksi vahinkomarginaalin tulisi perustua hintojen alittavuuteen eikä viitehinnan alittavuuteen, koska tätä menetelmää oli noudatettu useissa polkumyyntimenettelyissä (4). Kaikissa tämän vientiä harjoittavan tuottajan mainitsemissa tutkimuksissa oli kuitenkin erityisiä tuotannonalaa tai taloussektoria koskevia perusteltuja syitä (esimerkiksi monopolin syntymistä koskeva uhka, unionin tuotannonalan kapasiteetin huomattava kasvu kasvunsa lopettaneilla markkinoilla tai pitkään kestänyt tuotannonalan maailmanlaajuinen kannattamattomuus) siihen, että on sovellettu tätä poikkeuksellista menetelmää. Nyt käynnissä olevassa tutkimuksessa ei ole kyse tällaisesta tapauksesta, koska talouskriisi vaikutti globaalitalouteen kokonaisuudessaan, eikä sitä voida pitää nimenomaan ruostumattomasta teräksestä valmistettuja saumattomia putkia tuottavaan alaan kohdistuneena.
2. Lopulliset toimenpiteet
(85)
Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettava lopullinen polkumyyntitulli polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisena alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Koska vahingon korjaavat tasot ovat tässä tapauksessa matalammat kuin määritetyt polkumyyntimarginaalit, lopullisten toimenpiteiden olisi perustuttava vahingon korjaavaan tasoon.
(86)
Edellä esitetyn perusteella tullit prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna ovat seuraavat:
Yritys/yritykset
Lopullinen polkumyyntitulli
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Otoksen painotettu keskiarvo niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät sisältyneet otokseen ja jotka on lueteltu liitteessä I
56,9 %
Kaikki muut yritykset
71,9 %
(87)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(88)
Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näihin erityissäännöksiin sisältyy vaatimus sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisestä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä II esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin viejiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.
(89)
Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan aloittaa toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, olisiko yksilölliset tullit syytä poistaa ja ottaa niiden sijasta käyttöön koko maata koskeva tulli.
(90)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (5), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(91)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella Kiinasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
(92)
Asianomaisten osapuolten huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti. Yksikään kannanotoista ei ollut sellainen, että se olisi muuttanut tutkimuksen päätelmiä.
(93)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi koko maata koskevaa tullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjaksolla.
(94)
Mahdollisten uusien viejien ja tämän asetuksen liitteessä I mainittujen otokseen kuulumattomien mutta tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yritysten tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi olisi säädettävä siitä, että viimeksi mainituille yrityksille määrättyä painotettua keskimääräistä tullia sovelletaan kaikkiin sellaisiin uusiin viejiin, jotka muutoin olisivat oikeutettuja perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaiseen tarkasteluun, koska kyseistä kohtaa ei sovelleta, kun on käytetty otantaa.
3. Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen
(95)
Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä (tällä asetuksella käyttöön otettu lopullinen tulli on korkeampi kuin väliaikaista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otettu tulli), katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisen väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 (Taric-koodit 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 ja 7304900091) luokiteltavien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa (muita kuin niitä, joissa on liitos- ja muita osia ja jotka soveltuvat kaasujen ja nesteiden johtamiseen ja joita käytetään siviili-ilma-aluksissa).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistaman, 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys/yritykset
Lopullinen polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Liitteessä I luetellut yritykset
56,9 %
Kaikki muut yritykset
71,9 %
B999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä II esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä.
2 artikla
Kannetaan lopullisesti Kiinasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 luokiteltavien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien (muiden kuin niiden, joissa on liitos- ja muita osia ja jotka soveltuvat kaasujen ja nesteiden johtamiseen ja joita käytetään siviili-ilma-aluksissa) tuonnissa komission asetuksella (EU) N:o 627/2011 käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät.
3 artikla
Kun jokin uusi Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävän näytön siitä, että
-
se ei vienyt unioniin asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta tutkimusajanjakson (1 päivästä heinäkuuta 200930 päivään kesäkuuta 2010) aikana,
-
se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä,
-
se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemisestä unioniin,
neuvosto voi yksinkertaisella enemmistöllä komission ehdotuksesta, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, muuttaa 1 artiklan 2 kohtaa lisäämällä asianomaisen uuden vientiä harjoittavan tuottajan niiden yhteistyössä toimivien yritysten joukkoon, jotka eivät sisälly otokseen ja joihin sovelletaan 56,9 prosentin suuruista painotettua keskimääräistä tullia.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä sen jälkeen, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Genevessä 14 päivänä joulukuuta 2011.