PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 510/2010
ze dne 14. června 2010,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1242/2009 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 2. února 2009 podala společnost Smiths Detection Group Limited (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího více než 80 % celkové výroby některých systémů pro snímání nákladu v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. DALŠÍ POSTUP
(3)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Komise zejména nadále pokračovala v šetření týkajícím se spotřeby EU. V tomto ohledu se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele a výrobce dotčeného výrobku, aby ověřila tvrzení stran ohledně řady transakcí.
(5)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2007 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce (dále jen „čínský výrobce“) tvrdil, že neexistuje žádné odůvodnění, proč bylo použito období šetření v délce 18 měsíců, a nikoli 12 měsíců, jak je při antidumpingových šetřeních běžné. Podle čínského výrobce se období šetření mělo jednoduše vztahovat na kalendářní rok 2008.
(7)
Na úvod je třeba podotknout, že během prozatímní fáze šetření čínský výrobce použití osmnáctiměsíčního období šetření nezpochybnil. Žádost byla podána teprve po přijetí prozatímních opatření. Období šetření však již bylo ohlášeno v oznámení o zahájení řízení a v dotaznících, tedy již na samém počátku šetření. Konkrétní důvody pro volbu období šetření v délce osmnácti měsíců byly vysvětleny v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Čínský výrobce nepředložil žádné argumenty, které by odůvodnění týkající se relativně malého množství transakcí na tomto trhu zpochybnily.
(8)
Aby však byla zaručena plná srovnatelnost údajů týkajících se období šetření s údaji, které se vztahují na předcházející roky, byly veškeré údaje, které jsou uvedeny v částech o újmě a příčinných souvislostech a vztahují se na období šetření, vyjádřeny v celoročním poměru.
(9)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že volba období šetření byla provedena s cílem zmanipulovat ukazatele újmy. Tuto domněnku je třeba zamítnout.
(10)
Komise si v počáteční fázi šetření nebyla a nemohla být vědoma obsáhlého souboru údajů týkajících se ukazatelů újmy. Tyto údaje byly určeny teprve v průběhu šetření.
(11)
Na závěr je třeba poznamenat, že toto šetření není prvním případem, kdy je období šetření stanoveno na dobu delší než 12 měsíců (například šestnáctiměsíční období šetření týkající se kovů vápníku pocházejících z ČLR a Ruska, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 892/94 (4), či osmnáctiměsíční období šetření týkající se uhličitanu sodného pocházejícího ze Spojených států amerických, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 823/85 (5).
(12)
Čínský výrobce rovněž v podání uvedl, že podpis smlouvy se vztahuje na všechny transakce v určitém okamžiku bez ohledu na to, zda k prodeji došlo prostřednictvím nabídkového řízení, či nikoli, a tudíž není třeba období šetření prodlužovat. Toto tvrzení není přesvědčivé, jelikož neřeší základní problém poměrně nízkého počtu transakcí v tomto odvětví. Datum podpisu smlouvy bylo použito pouze proto, aby byly dostatečně zřejmé materiální složky prodejů a zároveň aby bylo jasně definováno datum, podle nějž by bylo možné určit, co by mělo být součástí období šetření a předcházejících období a co by mělo být vynecháno.
(13)
Jelikož nebyly k období šetření vzneseny žádné další připomínky, 9. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(14)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(15)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
V návaznosti na prozatímní opatření byla znovu přezkoumána definice výrobku s ohledem na připomínky čínského výrobce a na podrobné šetření tvrzení výrobního odvětví Unie. Tento proces vedl k závěru, že pro snímání nákladu nelze použít žádný výrobek využívající technologii alfa ani beta. Proto se má za to, že je oprávněné vyloučit tyto dva typy technologií z definice výrobku. Nebyly vzneseny žádné další námitky, které by mohly zpochybnit prozatímní zjištění, že ve snímačích nákladu lze použít všechny zbývající technologie (kromě technologie alfa a beta) zahrnuté v definici výrobku a že všechny typy výrobku slouží stejnému účelu, tedy snímání nákladu pomocí stejné hlavní základní vlastnosti, tj. emise záření při snímání nákladu. Během období šetření se v EU prodávaly jednotky dotčeného výrobku využívající záření gama.
(17)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je vyvozen závěr, že všechny typy systémů pro snímání nákladu využívající neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, které v současnosti spadají pod kódy KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00, a motorová vozidla vybavená takovými systémy, která v současnosti spadají po kód KN ex 8705 90 90, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, totéž konečné použití a navzájem si konkurují na trhu Unie. Na tomto základě se potvrzují závěry 10. až 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud neodkazují na technologie využívající záření alfa nebo beta.
(18)
Jelikož nebyly k obdobnému výrobku vzneseny žádné další připomínky, 16. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(19)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy systémů pro snímání nákladu jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. DUMPING
1. Tržní zacházení
(20)
Čínský výrobce nepožádal o tržní zacházení, ale pouze o individuální zacházení. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, 19. a 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Individuální zacházení
(21)
Jelikož nebyly k individuálnímu zacházení vzneseny žádné další připomínky, 21. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(22)
Žádná strana nezpochybnila výběr Spojených států amerických (USA) jako srovnatelné země.
(23)
Čínský výrobce zopakoval své připomínky, že jedna společnost usazená v USA, která je ve spojení s žadatelem, při šetření nespolupracovala. Tvrdil, že žadatel použil k výpočtu běžné hodnoty v podnětu údaje týkající se společnosti v USA, která je s ním ve spojení, zatímco během šetření žadatel prohlásil, že společnost v USA, s níž je ve spojení, není výrobcem obdobného výrobku. Čínský vyvážející výrobce uvedl, že americká strana ve spojení s žadatelem měla při šetření spolupracovat povinně a pokud nespolupracovala, mělo by to být považováno za důvod k tomu, aby byl žadatel považován za nespolupracující společnost a aby bylo tudíž řízení ukončeno. Rovněž prohlásil, že Komise měla objasnit a ověřit, zda je společnost v USA výrobcem obdobného výrobku. Na závěr čínský vyvážející výrobce zpochybnil použití nepreferenčních pravidel EU týkajících se původu jako ukazatele, zda lze hospodářský subjekt považovat za výrobce výrobku.
(24)
Pokud jde o připomínky, podle nichž byly v podnětu použity údaje získané od společnosti v USA, která je s žadatelem ve spojení, podotýká se, že informace o běžné hodnotě v podnětu byly založeny na obecných cenách v USA, které jsou veřejně dostupné na internetových stránkách vlády Spojených států s názvem GSA Advantages. U dvou typů obdobného výrobku nebyly žádné ceny veřejně dostupné, a běžná hodnota tedy musela být vypočtena na základě informací o výrobních nákladech v EU, které byly upraveny na úroveň USA na základě žadatelových znalostí trhu USA.
(25)
Kromě toho čínský výrobce nepředložil žádné důkazy, které by mohly zpochybnit zjištění uvedená ve 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(26)
Antidumpingové právní předpisy EU v žádném případě neobsahují pravidlo, podle nějž by řízení mělo být ukončeno, protože se výrobce ve srovnatelné zemi rozhodl při šetření nespolupracovat. Skutečnost, že výrobce je s žadatelem ve spojení, tento závěr nemění. Kromě toho není soudní věc, o kterou se jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce opírá, tj. T-249/06 (Interpipe), v tomto případě relevantní, jelikož v uvedené věci se otázka týkala rozsahu, v němž je dceřiná společnost výrobce ve Společenství povinna spolupracovat pro účely stanovení újmy. Jde o jinou otázkou než o poskytnutí údajů pro stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(27)
Pokud jde o tvrzení o definici pojmu výrobce, podotýká se, že při šetření bylo stanoveno, že žadatel vyrábí obdobný výrobek v EU a tato výrobní činnost postačuje k získání původu v souladu s nepreferenčními pravidly EU týkajícími se původu. Podle právních předpisů není nutné formulovat závěry ohledně statusu právnických osob, které nejsou v rámci probíhajícího řízení předmětem šetření, nejsou usazeny v EU nebo jejichž údaje nebyly při šetření použity k vymezení zjištění.
(28)
Jelikož nebyly k výběru srovnatelné země vzneseny žádné další připomínky, 26. až 37. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.2 Stanovení běžné hodnoty
(29)
Připomíná se, že běžná hodnota byla vypočtena na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. ve Spojených státech amerických), a údajů výrobního odvětví Unie. Běžná hodnota u jednoho typu výrobku dováženého do EU byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji obdobného výrobku vyrobeného výrobcem v USA na domácím trhu ve Spojených státech. Spolupracující výrobce v USA nevyráběl žádný jiný typ výrobku, který by byl srovnatelný s typy výrobku dováženými z Číny do EU. Aby byl pro běžnou hodnotu získán širší základ, Komise rovněž zkoumala, zda by bylo možné stanovit běžnou hodnotu jiných typů výrobku na jiném základě v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení („jakýkoli jiný přiměřený základ“). V prozatímní fázi bylo zjištěno, že by pro některé typy výrobku bylo možné použít ověřené informace o nákladech výrobního odvětví Unie.
(30)
Po uložení prozatímních opatření předložil čínský výrobce připomínky k běžné hodnotě.
(31)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce tvrdil, že by běžná hodnota měla být snížena o částku představující rozdíl v nákladech na samostatně vyrobené a externě pořízené urychlovače, neboť čínská společnost urychlovače vyrábí, ale výrobce v USA a výrobní odvětví Unie je kupují.
(32)
Pokud jde o toto tvrzení, nutno poznamenat, že nebylo doloženo žádnými věcnými důkazy, a to navzdory skutečnosti, že Komise v průběhu šetření o takovéto důkazy požádala.
(33)
Čínský výrobce požádal Komisi o poskytnutí přesné specifikace konkrétních typů modelů používaných pro výpočet běžné hodnoty. V tomto ohledu se podotýká, že výrobní odvětví Unie a výrobce ve srovnatelné zemi považují informace tohoto typu za důvěrné. Samozřejmě že pokud by byly zveřejněny přesné názvy modelů, pak by vzhledem k tomu, že modely patří pouze do jediné řady a že konkrétní vlastnosti této řady již byly zveřejněny, a také ke skutečnosti, že pro účely výpočtů běžné hodnoty byl použit pouze omezený počet typů modelů, byly strany, které takovéto informace obdrží, schopny odvodit skutečné ceny účtované za specifické typy modelů či náklady a ceny, na jejichž základě byla stanovena běžná hodnota u různých typů modelů. Takovéto informace jsou samozřejmě ze své povahy důvěrné, a žádost tudíž musela být zamítnuta.
(34)
Čínský výrobce vyjádřil pochybnosti ohledně způsobu, jímž Komise stanovila běžnou hodnotu odvozenou z údajů výrobního odvětví Unie. Uvedl, že by měly být použity spíše skutečné prodejní ceny, než nabídky cen v nabídkovém řízení. Především je na místě připomenout, že údaje od výrobního odvětví Unie byly použity proto, aby bylo z hlediska procentního vyjádření dosaženo vyšší reprezentativnosti srovnání běžné hodnoty a prodejů na vývoz, které prováděl čínský výrobce. Z toho důvodu byla běžná hodnota u typů dotčeného výrobku, u nichž nebylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě informací dostupných v USA, pokud možno stanovena na základě ověřených informací od výrobního odvětví Unie o stejných typech výrobků, které byly dovezeny z Číny.
(35)
Běžná hodnota byla tudíž pro řadu typů výrobků (v každém případě jiných než mobilních systémů pro snímání) vypočtena na základě standardních nákladů, aniž byly vzaty v úvahu náklady na stavební práce či jiné náklady na místě, a byl k ní připočten běžný procentní podíl zisku, který byl v každém případě mnohem nižší než cílový zisk používaný pro stanovení rozpětí újmy. Při šetření bylo stanoveno, že výrobní odvětví Unie používá standardní náklady pro všechny typy výrobků, které nabízí. Byly ověřeny záznamy o přípravě těchto standardních nákladů, způsobu jejich výpočtu a srovnání se skutečnými náklady při standardním oceňování a bylo konstatováno, že jsou v pořádku.
(36)
Kromě toho byl struktura nákladů výrobního odvětví Unie srovnána se strukturou nákladů výrobce obdobného výrobku v USA. Bylo zjištěno, že i) ziskové rozpětí výrobce v USA bylo vyšší než ziskové rozpětí použité pro výpočet běžné hodnoty na základě údajů od výrobního odvětví Unie a ii) struktura nákladů výrobního odvětví Unie se víceméně podobá struktuře nákladů výrobce ve srovnatelné zemi (přesný rozdíl nelze zveřejnit z důvodů důvěrnosti). Použití údajů výrobního odvětví Unie pro stanovení běžné hodnoty je tudíž jednoznačně v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(37)
Čínský výrobce rovněž vznesl připomínky k veřejnému nabídkovému řízení, na jehož základě výrobce obdobného výrobku v USA prodával mobilní systémy pro snímání nákladu na trhu v USA. Tvrdila, že pokud Komise používá běžnou hodnotu na základě nabídkového řízení, které se uskutečnilo v roce 2005, a srovnává ji s vývozní cenou týkající se období šetření, nelze takovéto srovnání považovat za spravedlivé. Skutečnosti stanovené během šetření tuto domněnku nepotvrzují. V USA je na základě veřejného nabídkového řízení udělena rámcová smlouva, na jejímž základě může vítěz řízení po určitou dobu prodávat. Tato rámcová smlouva však neobsahovala žádné ceny. Byla skutečně uzavřena v roce 2005, ale příslušné individuální kvóty pro nabídkové řízení byly stanoveny v roce 2007, tedy již v období šetření, a ve stejném roce došlo i k podpisu smluv. Proto Komise dospěla k závěru, že by toto nabídkové řízení mělo být v období šetření zohledněno a mělo by být součástí údajů pro výpočet dumpingového rozpětí.
(38)
Čínský výrobce rovněž požádal o vysvětlení, proč nebyla běžná hodnota přemístitelného systému, jako například systému prodávaného čínským výrobcem v Lotyšsku, odvozena z prodejů výrobce v USA, ale spíše z údajů výrobního odvětví Unie. V tomto ohledu se podotýká, že Komise nemohla použít údaje ve srovnatelné zemi, jelikož tyto údaje spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl.
(39)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 38. až 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4. Vývozní cena
(40)
Po uložení prozatímních opatření předložil jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce připomínky k vývozní ceně.
(41)
Tyto připomínky byly vzneseny v souvislosti s transakcemi v Nizozemsku, Finsku a Polsku ve vztahu ke konkrétním nákladovým položkám. Připomínky, které bylo možné podepřít ověřenými údaji, byly přijaty a výpočet dumpingového rozpětí byl odpovídajícím způsobem revidován. Připomínky odkazující na některé náklady na instalaci musely být zamítnuty. V tomto ohledu se připomíná, že ačkoli byly v různých fázích šetření požadovány relevantní aktuální údaje o cenách různých prvků dotčeného výrobku, společnost se nikdy nepokusila poskytnout návrh přesvědčivého přehledu. Částky poskytnuté po zveřejnění prozatímních zjištění představují novou informaci, která není doložena účetními informacemi ani jinými důkazy, které by bylo možné ověřit.
(42)
Čínský výrobce rovněž vysvětlil, že provedla jeden prodej mimo rámec veřejných nabídkových řízení. Tato informace je potvrzena. Při šetření bylo nicméně zjištěno, že k tomuto prodeji nedošlo v rámci běžné činnosti. Ve skutečnosti se jednalo o náhradní výrobek a cena, na kterou odkazuje, byla dohodnuta mnoho let před obdobím šetření. Náhradní výrobek byl zcela odlišného typu než původní výrobek. Proto nešlo o transakci, která spadá do období šetření, ale o vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Z toho důvodu nebylo možné vývozní cenu týkající této transakce při výpočtu zohlednit.
(43)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 43. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5. Srovnání
(44)
Čínský výrobce tvrdil, že srovnání bylo provedeno na základě zkrácených kontrolních výrobních čísel, která opomíjejí fyzické rozdíly mezi srovnávanými výrobky. Kromě toho čínská společnost uvedla, že při srovnání cen měly být vzaty v úvahu urychlovače, odlišnosti v typech rámu a úrovních energie.
(45)
Pokud jde o první tvrzení, je třeba zdůraznit následující body. Pokud jde o údaje získané od výrobního odvětví Unie, připomíná se, že výpočty byly provedeny s údaji, které přímo souvisely s příslušnými nabídkami ve veřejných nabídkových řízeních, tedy údaji o typech výrobků, které si ve stejném okamžiku konkurují na stejné úrovni obchodu a které byly orgány pořádajícími nabídkové řízení považovány za srovnatelné. Pokud jde o údaje získané od výrobce obdobného výrobku v USA, při šetření bylo stanoveno, že porovnávaný typ výrobku splňuje přísná pravidla stanovená v čl. 1 odst. 4 základního nařízení, jde tedy o výrobek, který je ve všech ohledech podobný posuzovanému výrobku. Skutečnost, že kontrolní výrobní číslo či zkrácené kontrolní výrobní číslo výrobku neodráží všechny fyzické odlišnosti, tudíž Komisi nebrání v tom, aby provedla spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. A co je důležitější, byly zkoumány odlišnosti, které by mohly ovlivnit srovnatelnost cen. Z informací o spisu vyplývá, že výrobky dodané spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem se ve srovnání s výrobky použitými jako základ pro běžnou hodnotu často vyznačují dodatečnými rysy. V důsledku toho byla běžná hodnota stanovena konzervativně.
(46)
Pokud jde o urychlovače, typy rámu a úrovně energie, je třeba poznamenat. že požadované úpravy spadají do působnosti čl. 2 odst. 10 základního nařízení, ale nebylo prokázáno, že by rozdíly ve faktorech, na něž poukazuje tvrzení, měly vliv na ceny a srovnatelnost cen, jelikož čínská strana neposkytla žádné informace, které by úpravu ospravedlňovaly.
(47)
Čínský výrobce uvedl, že urychlovač je důležitou součástí dotčeného výrobku a měl být zařazen do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku. Komise urychlovač do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku nezařadila, jelikož žádná z dotčených stran nepředložila důkazy, které by dokládaly skutečnost, že urychlovač je faktor, který by odlišoval různé typy výrobku.
(48)
Čínský výrobce rovněž požádal, aby byly identifikovány a množstevně vyjádřeny úpravy běžné hodnoty, aby bylo možné převést ji zpět na základ ceny ze závodu. Běžná hodnota určená na základě prodejních cen obdobného výrobku, který vyrábí jediný výrobce v USA, na domácím trhu byla upravena o náklady na záruku a náklady na úvěry. Běžná hodnota určená na základě údajů od výrobního odvětví Unie byla upravena o náklady na přepravu, záruku, odbornou přípravu, dokumentaci a poplatky zprostředkovatelům. Pokud jde o žádost o množstevní vyjádření těchto úprav, Komise nemůže takovéto údaje zveřejnit, neboť tyto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné. Nutno poznamenat, že stejně tak nebyly výrobnímu odvětví Unie poskytnuty odpovídající údaje zohledněné při výpočtu vývozní ceny ze závodu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 47. a 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6. Dumpingová rozpětí
(50)
Čínský výrobce kritizoval skutečnost, že z výpočtu dumpingu byly vyloučeny některé prodeje. V tomto ohledu se podotýká, že prodejní hodnoty dotčených transakcí byly původně zohledněny při stanovení vývozních cen. U těchto transakcí však nebylo možné stanovit běžnou hodnotu. Nebylo tudíž možné porovnat běžnou hodnotu a vývozní cenu.
(51)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že do celkové hodnoty CIF, která sloužila jako jmenovatel při výpočtech dumpingu, měla být zařazena také hodnota CIF prodejů uvedených v 50. bodě odůvodnění. S tímto tvrzením nelze souhlasit. Výpočet celkového dumpingu je výsledkem vydělení součtu různých zjištěných dumpingů (u nichž bylo možné provést srovnání cen) součtem odpovídajících hodnot CIF. Zařazení hodnot CIF prodejů, u nichž nebylo možné vzhledem k tomu, že nebyla stanovena běžná hodnota, provést srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, by při těchto výpočtech způsobilo aritmetickou chybu, neboť by již čitatel ani jmenovatel neodkazovaly na srovnatelné transakce.
(52)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 49. a 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(53)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je konečné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 38,8 %.
5. ÚJMA
(54)
Pouze od čínského výrobce byly obdrženy připomínky ohledně zjištění týkajících se újmy, přičemž některé z nich byly pouze opakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(55)
Tvrzení týkající se připomínek, kterými se již zabývalo prozatímní nařízení, nejsou v tomto nařízení opakována.
1. Obecné poznámky
(56)
Připomíná se, že v tomto případě odkazují předložené informace na dva výrobce v Unii a jednoho vyvážejícího výrobce, kteří v zásadě představují trh Unie. S ohledem na výše uvedené skutečnosti nelze v zájmu ochrany obchodních informací uvést přesné číselné údaje. Ukazatele jsou proto uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(57)
V odpovědi na prozatímní zjištění jediný čínský výrobce požádal, aby byla analýza újmy vyjádřena v celoročním průměru. Ačkoli se tím nezmění podstata údajů, ale pouze jejich prezentace, bylo tvrzení považováno za opodstatněné, a tudíž je celá níže uvedená analýza vyjádřena v celoročním průměru.
(58)
Čínský výrobce zpochybnila údaje o objemu prodejů během posuzovaného období (od roku 2004 do konce období šetření), které byly poskytnuty v dokumentu obsahujícím prozatímní zjištění týkající se dané společnosti. Podotýká se, že Komise danému čínskému výrobci poskytla vyčerpávající a úplný přehled shromážděných údajů. Obdržená reakce čínského výrobce byla následně podrobena křížové kontrole na základě dostupných informací poskytnutých orgány členských států coby uživateli dotčeného výrobku a výrobci v Unii. Proto jsou v konečné fázi šetření známy podrobné údaje o čínských prodejích do Unie a jejich dopadu.
(59)
Čínský výrobce tvrdil, že pokud ze strany výrobního odvětví neexistuje žádná nabídka, jeho prodeje by měly být z analýzy újmy a příčinných souvislostí vyloučeny. Instituce však nemohou rozhodnout, že skutečnost, že výrobní odvětví Unie v období šetření nepředložilo nabídku v jednom konkrétním nabídkovém řízení, ale čínský vyvážející výrobce nabídku předložil, znamená, že si v tomto případě samo způsobilo újmu v takovém rozsahu, že se tím ruší příčinná souvislost mezi újmou a dumpingem. Kromě toho jsou s účastí v nabídkovém řízení vždy spojeny určité náklady (překlady, zprostředkovatel, v některých případech platba za podání nabídky atd.), společnosti tudíž nepředkládají nabídky, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(60)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že v případech, kdy žadatel (Smiths Detection Group Limited) předložil nabídky, které přesahovaly cenové stropy stanovené v rámci nabídkového řízení, měly by být nabídky vyloučeny z analýzy újmy a příčinných souvislostí. Při šetření nicméně nebyly odhaleny žádné ověřitelné informace, které by potvrzovaly, že k takovýmto nabídkám došlo.
(61)
Čínský výrobce uvedl, že údaje o újmě jsou asymetrické. To je způsobeno tím, že objemy prodejů, podíl na trhu a zisk odkazují na prodeje ke dni uzavření smlouvy, zatímco některé jiné ukazatele újmy byly odvozeny z účetnictví žadatele, a tudíž se nemusí časově shodovat. Na počátku tohoto šetření musely útvary Komise stanovit jasný referenční bod pro prodeje, který by byl použitelný na všechny společnosti, jež v rámci řízení spolupracují. Bylo rozhodnuto, že nejlepším referenčním bodem je datum uzavření smlouvy, jelikož mezi datem zahájení nabídkového řízení a datem uzavření smlouvy a také mezi datem uzavření smlouvy a datem konečné faktury bývá mnohdy velký časový odstup. Kromě toho se na smlouvu může vztahovat několik faktur a smlouva může trvat několik let.
(62)
Jakmile bylo jako referenční bod stanoveno datum uzavření smlouvy, nebylo možné žádat od výrobců v Unii, aby celé odpovědi na dotazník sestavili na základě dat uzavření smluv. To by znamenalo, že by museli zcela přepracovat své účetnictví způsobem, který není běžný a který by způsobil četné nesrovnalosti a následně by nepříznivě ovlivnil kvalitu takových informací. S ohledem na to, že nebylo možné použít jako referenční bod data faktur, byly údaje o újmě v tomto případě poskytnuty tím nejlepším způsobem odpovídajícím tomuto výrobku.
(63)
V desátém měsíci šetření, tedy v odpovědi na prozatímní zjištění, čínský výrobce rovněž zpochybnil skutečnost, že období šetření trvá osmnáct měsíců, a uvedl, že mělo být omezeno na kalendářní rok 2008. Toto tvrzení bylo zamítnuto z důvodů, které hovoří ve prospěch osmnáctiměsíčního období a jsou uvedeny v prozatímním nařízení a v 5. až 11. bodě odůvodnění. Kromě toho by takováto změna zabránila včasnému ukončení šetření, neboť by všechny spolupracující společnosti musely být požádány, aby znovu poskytly odpovědi na dotazník na základě revidovaného období šetření.
(64)
Čínský výrobce rovněž vyjádřil pochybnosti, zda byla do analýzy újmy provedené Komisí řádně začleněna řada společností v EU, které jsou ve spojení s žadatelem. Za plné spolupráce s celou skupinou však byly ověřeny odpovědi žadatele na dotazník a Komise je přesvědčena, že ukazatele újmy a výpočty byly řádně analyzovány u celé skupiny. Jak bylo čínskému výrobci vysvětleno před přijetím prozatímních opatření, společnosti v EU, na něž odkazuje, mají při výrobě a uvádění příslušného výrobku na trh zanedbatelnou úlohu nebo nemají úlohu žádnou. Jejich úloha je ve skutečnosti omezena na určité funkce týkající se prodeje výrobku, který je předmětem šetření (například servis), a prodeje výrobků, které nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(65)
Čínský výrobce na závěr tvrdil, že jelikož nebylo výrobní odvětví Unie schopno splnit technické požadavky některých nabídkových řízení či se nabídkových řízení vůbec neúčastnilo, nemohlo u těchto transakcí dojít k dumpingu, který by výrobnímu odvětví EU způsobil újmu. S tímto tvrzením nelze souhlasit.
(66)
Především se podotýká, že skutečnost, že u některých vývozních transakcí nelze stanovit běžnou hodnotu, nezpochybňuje zjištění ohledně dumpingu působícího újmu za předpokladu, že je základ výpočtu považován za reprezentativní. Tak tomu bylo v tomto případě (viz 50. bod odůvodnění). U konkrétních dotčených transakcí se poukazuje na následující skutečnosti. Transakce odkazující na potíže s technickými požadavky se týká jednoho typu výrobku prodávaného na základě jediného nabídkového řízení. Čínský výrobce na jedné straně a dva výrobci v Unii na straně druhé vykládali nabídkové řízení zcela odlišně. Čínský výrobce ke konci šetření tvrdil, že dotčený typ výrobku se od mobilního snímače naprosto liší, ale výrobní odvětví Unie zastávalo odlišný názor. Je tudíž zřejmé, že se výrobní odvětví Unie tohoto nabídkového řízení zúčastnilo s pevným přesvědčením, že by mělo nabízet konkrétní typ výrobku. Co je ještě důležitější, s účastí výrobního odvětví Unie byly spojeny náklady (na překlady, zprostředkovatele, platbu za podání nabídky atd.). Skutečnost, že podle konečného závěru nabídkového řízení výrobní odvětví Unie nepředložilo nabídku za stejných podmínek, tudíž neznamená, že takový dovoz automaticky nepřispíval k újmě.
(67)
Pokud jde o zbývající transakce, čínský výrobce odkazuje na transakci, která nespadá do období šetření, jak bylo vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, a ve skutečnosti představuje vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Odkazuje se též na transakci, u níž se výrobní odvětví Unie neúčastnilo nabídkového řízení. Pokud jde o vypořádání smlouvy, nebylo formulováno žádné zjištění ohledně újmy. Pokud jde o druhou transakci, použijí se závěry v 59. bodě odůvodnění.
2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
V průběhu jedenáctého měsíce šetření předložila rumunská společnost tvrzení, že během období šetření byla výrobcem některých systémů pro snímání nákladu v EU. Komise vyhledala a ověřila informace o skutečném statusu této společnosti. Podle informací předložených jednak společností, jednak jinými subjekty na tomto trhu včetně čínského výrobce je činnost této společnosti v souvislosti s obdobným výrobkem těsně spjata s výrobními činnostmi zavedeného výrobce systémů pro snímání nákladu v Unii. Z toho důvodu je v rámci stávajícího šetření jediný prodej, který rumunská společnost v období šetření uskutečnila, považován za prodej uskutečněný výrobcem systému pro snímání nákladu v Unii, s nímž rumunská společnost spolupracovala.
(69)
Pokud jde o makroekonomické ukazatele, jako jsou např. spotřeba, výroba, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a mzdy, jakož i prodeje na vývoz, je třeba podotknout, že byly analyzovány u všech výrobců v Unii.
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Spotřeba v Unii
(71)
Čínský výrobce tvrdil, že úroveň spotřeby v Unii vymezená v prozatímním nařízení není přesná. V této souvislosti se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele, aby shromáždila další informace o spotřebě v EU během posuzovaného období. Na základě dodatečného vstupu, který strany poskytly, se má za to, že se spotřeba v EU vyvíjela následujícím způsobem:
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Index: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(72)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v EU vzrostla během posuzovaného období o 11 %.
(73)
Čínský výrobce tvrdil, že by měly být zveřejněny spíše údaje o skutečné spotřebě než indexované informace. V tomto ohledu se podotýká, že, jak již bylo jasně vysvětleno v 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobou některých systémů pro snímání nákladu se v EU zabývá jen velmi omezený počet stran a zveřejnění skutečných údajů o spotřebě by vedlo ke zveřejnění údajů o skutečných prodejích stran a takovéto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné.
(74)
Rovněž bylo uvedeno, že by spotřeba měla zohledňovat všechny jednotky dotčeného výrobku, které byly spotřebovány na trhu EU. V této souvislosti se poznamenává, že údaje o spotřebě v Unii zohledňují všechny prodeje výrobku, který je předmětem šetření, (ať jsou výsledkem nabídkového řízení, či nikoli) uskutečněného všemi stranami (které jsou Komisi známy). Údaje byl podrobeny křížové kontrole a ověřeny u různých dostupných zdrojů. Údaje o spotřebě však sestávají pouze ze skutečných prodejů, nikoli malého počtu transakcí oznámených Komisi, při nichž šlo buď o nájem, či dar. Pokud by do údajů byly zahrnuty i tyto údaje, byl by čínský podíl na trhu ještě větší.
(75)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 57. a 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 71. až 74. bodě odůvodnění se potvrzují.
4. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu
(76)
Jak bylo vysvětleno výše v 57. a 58. bodě odůvodnění, byly revidovány objemy a podíly dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu. Roční rozložení údajů a aktualizace objemů potvrdily závěry prozatímního nařízení, že dovoz a jeho podíl na trhu od roku 2004 výrazně vzrostl. Čínská strana zpochybnila metodiku použitou k indexaci těchto údajů. Je důležité zdůraznit, že aktuální použité údaje, třebaže indexované, v prozatímní a konečné fázi ukazují, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu dovozu z dotčené země na trhu.
(77)
Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 150 %.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem dovozu
100
75
250
200
267
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(78)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná vývozní cena se výrazně lišila v závislosti na typu dováženého snímače nákladu a nelze z ní vyvodit žádné smysluplné závěry.
(79)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil více než dvojnásobně.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Podíl ČLR na trhu
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Index: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(80)
Čínský výrobce tvrdil, že by rovněž měly být prošetřeny objemy po období šetření (ve formě úspěšné účasti v nabídkových řízeních během období šetření, na jejímž základě byly po období šetření podepsány smlouvy). V souladu s ustanoveními základního nařízení nejsou s výjimkou mimořádných okolností události po období šetření zohledněny. Čínský vyvážející výrobce na žádné takové mimořádné okolnosti nepoukázal. Kromě toho by z důvodů srovnatelnosti bylo rovněž nutné přerozdělit prodeje za období, která předcházela období šetření. Tvrzení tudíž nebylo přijato. S ohledem na nárůst dovozu z hlediska objemu a podílu na trhu, jak je uvedeno výše, nemělo toto rozhodnutí v žádném případě vliv na faktory, které jsou v tomto případě zkoumány.
b) Cenové podbízení
(81)
Čínský výrobce uvedl, že metodika týkající se cenového podbízení použitá v prozatímní fázi byla chybná. Podle jeho názoru nebylo možné srovnávat jeho skutečné prodejní ceny s cenami nabídnutými výrobním odvětvím Unie v nabídkovém řízení. V tomto ohledu se podotýká, že tato metodika byla považována za nejvhodnější, jelikož bylo třeba provést spravedlivé srovnání u výrobku, který je z povahy velice složitý a je předmětem zadávání veřejné zakázky. Zúčastněné strany neoznačily žádné jiné použitelné metody.
(82)
Nutno poznamenat, že ačkoli metodika zůstala stejná jako metodika popsaná výše, byly provedeny menší úpravy výpočtu, čímž byly sníženy ceny výrobního odvětví Unie, a tyto ceny byly sděleny zúčastněným stranám.
(83)
Z revidovaného srovnání je patrné, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku prodáván v Unii za ceny, které podbízely ceny výrobního odvětví Unie v rozpětí od 15 do 20 %. Je třeba poznamenat, že čínský výrobce v podání tvrdil, že jedním z důvodů, proč získal smlouvy, bylo, že nabízel lepší specifikace výrobku. Pokud jde o cenové podbízení (a prodej pod cenou), mohlo vést k provedení úprav a k výpočtu vyšších rozpětí újmy. Žádné takovéto úpravy provedeny nebyly, jelikož tato tvrzení nebyla prokázána jako odůvodněná a nebyly k dispozici žádné informace k jejich množstevnímu vyjádření.
(84)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 59. až 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném výše v 76. až 83. bodě odůvodnění se potvrzují.
5. Stav výrobního odvětví Unie
(85)
Nutno poznamenat, že údaje o ukazatelích újmy jsou v konečném nařízení popsány jinak, aby zohledňovaly dvě otázky, jak je uvedeno výše v 57. a 69. bodě odůvodnění, konkrétně žádost čínského výrobce o roční vyjádření údajů za osmnáctiměsíční období šetření a začlenění údajů získaných od druhého výrobce v Unii do analýzy makroekonomických ukazatelů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Výroba
100
75
94
173
151
Kapacita
100
83
90
185
200
Využití kapacity
100
90
104
94
76
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(86)
Během posuzovaného období vzrostl objem výroby výrobního odvětví Unie o 51 %. Tento pozitivní trend je zapříčiněn zejména dobrým prodejem obdobného výrobku na vývoz. Z téhož důvodu výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zdvojnásobilo svou výrobní kapacitu. Využití kapacity výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížilo o 24 %.
(87)
Vzhledem k tomu, že se výše uvedené údaje týkají výroby, jejíž značná část je prodávána na trzích mimo EU, nejsou tyto ukazatele v tomto případě považovány za důležité.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Stav zásob
100
164
155
127
136
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie měla během posuzovaného období vzrůstající a kolísající tendence. To však nebylo považováno za důležitý ukazatel, jelikož toto výrobní odvětví pracuje na základě výroby na zakázku, zásoby jsou vždy velice nízké a značná část těchto zásob byla vyčleněna pro vývozní trh.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem prodeje výrobního odvětví Unie
100
67
93
100
76
Podíl na trhu
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Index podílu na trhu
100
108
82
91
68
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(89)
V průběhu posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Unie snižoval a v období šetření klesl oproti původnímu objemu téměř o 25 %. Mezi rokem 2004 a koncem období šetření přišlo výrobní odvětví Unie o 20 procentních bodů svého podílu na trhu.
(90)
Zjištění ohledně prodejních cen v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(91)
Čínský výrobce zopakoval žádost, aby mu byly zaslány informace o veřejných zakázkách, které byly žadateli uděleny, a o rozsahu, v němž byla určitá nabídková řízení zohledněna v rámci tohoto šetření. Z důvodů důvěrnosti však nebylo považováno za vhodné poskytnout takto podrobné údaje. Čínský výrobce rovněž požádal o další potvrzení, že při výpočtu spotřeby v Unii bylo jakožto rozhodující faktor použito datum podpisu prodejních smluv vyplývajících z nabídkových řízení. V tomto ohledu instituce potvrzují, že pro všechny strany byla použita metodika vysvětlená v 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tatáž strana rovněž požádala o objasnění, zda údaje žadatele odkazují na oba jeho výrobní závody. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění písm. a) prozatímního nařízení, potvrzuje se, že údaje oznámené žadatelem byly získány z obou jeho výrobních závodů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Ziskové rozpětí před zdaněním
100
85
90
7
-50
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(92)
V posuzovaném období se výrobní odvětví Unie stalo ztrátovým. V průběhu období šetření byla situace obzvláště nepříznivá.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Investice
100
164
100
354
105
Návratnost investic
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Peněžní tok
100
124
257
186
-71
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(93)
Investice byly během posuzovaného období nízké. Velká část investic byla určena na údržbu provozních prostor výrobního odvětví Unie. Vyšší úroveň investic, která byla zaznamenána v roce 2007, se týká nového patentu ke zvýšení výkonnosti dotčeného výrobku. Připomíná se, že tato činnost je náročná na know-how, nikoli na investice.
(94)
Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví Unie a čistou účetní hodnotou investic vykazuje v průběhu posuzovaného období pokles, není však náležitým ukazatelem újmy, jelikož odráží zejména aktiva, která již byla odepsána.
(95)
Stav peněžního toku výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zhoršil.
(96)
Vzhledem k tomu, že výroba systémů pro snímání nákladu představovala pouze malou část činností žadatele, nebyla schopnost získávat kapitál v tomto případě považována za důležitý ukazatel.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Zaměstnanost
100
110
129
160
167
Průměrné mzdové náklady na pracovníka
100
98
102
106
106
Produktivita na pracovníka
100
68
73
109
135
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(97)
Zaměstnanost, průměrné mzdové náklady na pracovníka a produktivita na pracovníka během posuzovaného období vzrostly. Tyto ukazatele však v tomto případě nejsou považovány za důležité, jelikož se většina údajů o zaměstnanosti týká výroby některých systémů pro snímání nákladu prodávaných na vývozním trhu.
(98)
Zjištění v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 64. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 85. až 98. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. Závěr o újmě
(100)
Zjištění obsažená v prozatímní nařízení, která se týkají odlišných stupňů významu ukazatelů újmy, zůstávají v tomto konkrétním řízení platná. Za nejdůležitější činitele újmy jsou považovány ziskovost, podíl na trhu a cenové podbízení, jelikož přímo odrážejí úspěchy výrobního odvětví Unie ve vztahu k jeho činnosti na trhu Unie. Důvody, proč některé jiné ukazatele důležité nejsou, jsou vysvětleny výše.
(101)
Pokud jde o ziskovost, stalo se výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztrátové a podíl výrobců v Unii na trhu klesl o 24 %. Kromě toho čínský výrobce podbízel žadatele v rozpětí od 15 do 20 %.
(102)
Čínský podíl dotčeného výrobku na trhu v Unii během posuzovaného období vzrostl o 140 %, zatímco výrobní odvětví Unie zároveň zaznamenalo výrazný pokles objemu prodeje (- 24 %) a podílu na trhu (o 20 procentních bodů).
(103)
Jak je vysvětleno v obecných poznámkách před touto analýzou újmy, údaje byly popsány jinak než v prozatímním nařízení. Je zřejmé, že ať jsou údaje popsány v ročním formátu, či nikoli, nemění se tím podstata údajů, ale pouze jejich prezentace. Výše popsané údaje o újmě (v souvislosti s makroekonomickými ukazateli) však rovněž zahrnují údaje od druhého výrobce v Unii. Je tudíž vyvozen závěr, že výše uvedené revidované údaje potvrzují prozatímní závěry o újmě, tedy že v posuzovaném období trvala nepříznivá situace ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že závěry o podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vymezené v prozatímním nařízení se kvůli změněné prezentaci údajů popsané v 85. bodě odůvodnění nemění. Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné jiné připomínky, 77. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 100. až 103. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(105)
Připomínky ke zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti byly obdrženy pouze od čínského výrobce.
(106)
Připomíná se, že účinky dumpingového dovozu a jiných činitelů byly vyjádřeny v celoročním průměru z důvodů vysvětlených v 85. bodě odůvodnění.
1. Účinky dumpingového dovozu
(107)
Podíl dumpingového dovozu na trhu vzrostl během posuzovaného období o 140 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o 32 %. K těmto nepříznivým změnám pro výrobní odvětví Unie došlo v souvislosti s poklesem spotřeby v EU, který se v letech mezi rokem 2004 a obdobím šetření prohloubil o 11 % (údaj vyjádřený v celoročním průměru).
2. Účinky dalších faktorů
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Prodej výroby Unie na vývoz
100
93
123
245
233
Cena prodejů na vývoz
100
107
60
63
70
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(108)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Vývoz představoval v období šetření naprostou většinu (85 až 95 %) celkového objemu výroby v EU.
(109)
Čínský výrobce naznačil, že Komise neprovedla analýzu dovozu ze Spojených států amerických a že společnosti v USA prodaly během období šetření do EU více snímačů nákladu než společnosti v ČLR, toto tvrzení však není doloženo aktuálními skutečnostmi ani konkrétními ověřitelnými důkazy.
(110)
Po uložení prozatímních opatření se Komise aktivně snažila získat více informací o dovozu z USA, ale nakonec potvrdila údaje o objemu dovozu z USA, které byly stanoveny v prozatímní fázi.
(111)
Čínský výrobce kritizoval důsledky neúčasti výrobního odvětví Unie v některých nabídkových řízeních. V tomto ohledu podotýkáme, že při šetření byla zohledněna skutečnost, že ne všechny strany (výrobní odvětví Unie, jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce, jiní výrobci některých systémů pro snímání nákladu) předložily nabídky ve všech nabídkových řízeních. Nebyly zjištěny žádné významné činitele, z nichž by vyplývalo, že jednoznačně zaznamenaná újma v průběhu posuzovaného období je výsledkem neúčasti výrobního odvětví Unie v nabídkových řízeních, jež nebyla považována za přiměřené obchodní příležitosti. Přiměřená obchodní příležitost je jakožto rozhodující faktor při účasti v nabídkovém řízení potvrzena skutečností, že s účastí v nabídkovém řízení jsou spojeny určité náklady (na překlady, zprostředkovatele, někdy platbu za podání nabídky atd.) a společnosti nabídku nepředloží, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(112)
Čínský výrobce trval na tvrzení, že by v rámci příčinných souvislostí měly být hlouběji analyzovány škodlivé účinky necenových faktorů, například jiných technických faktorů.
(113)
Samozřejmě že by výrobní odvětví Unie bylo bývalo schopno uspokojit tytéž specifikace, jimiž se vyznačuje čínský výrobek. To by však znamenalo, že by výrobní odvětví Unie muselo daný výrobek nabídnout za vyšší cenu. Tato otázka ve skutečnosti v plném rozsahu odkrývá účinek dumpingu čínského výrobce. Část dumpingu je způsobena tím, že čínský vyvážející výrobce jednoduše nabízí výrobek s více rysy. Jelikož směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (6) připouští použití pouze dvou kritérií: „nejnižší ceny“ a „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“, musela být zakázka téměř automaticky udělena čínskému dodavateli, který provádí dumping. Nabídky předložené čínským vývozcem by přestaly být ekonomicky nejvýhodnější, pokud by nebyly bývaly dumpingové, tzn. pokud by bývaly byly alespoň o tolik vyšší, aby zohlednily dodatečné rysy.
(114)
Na závěr je třeba poukázat na skutečnost, že z šetření vyplývá, že žadatel splnil všechny technické specifikace v nabídkových řízeních, v nichž jak žadatel, tak čínský výrobce předložili nabídku za stejných podmínek.
(115)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že došlo k případům, kdy byly nabídky uděleny čínské společnosti navzdory tomu, že nabídla vyšší cenu než žadatel. Takovéto transakce by tudíž neměly být považovány za transakce, které byly příčinou újmy.
(116)
V tomto ohledu je nutno poznamenat, že při šetření byl zjištěn pouze jediný případ nabídkového řízení, kdy se na první pohled zdá, že čínský výrobce získal zakázku navzdory skutečnosti, že nabídl vyšší cenu než žadatel. Šetřením však bylo odhaleno, že tomu tak ve skutečnosti nebylo, jelikož nabídka čínské společnosti zahrnuje mnoho dodatečných rysů za tutéž cenu. Pokud by měly být provedeny úpravy, aby byly všechny tyto dodatečné rysy zohledněny, byla by vývozní cena nižší a bylo by s ní spjato vyšší dumpingové rozpětí. Nebyly poskytnuty žádné ověřitelné informace na podporu tvrzení, že čínská společnost nabídla vyšší cenu než žadatel i v jiných nabídkových řízeních.
(117)
Čínský výrobce uvedl, že druhý výrobce v Unii stanovil nepřiměřeně nízké ceny, čímž způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, a že této straně není dovozem z Číny způsobena žádná újma, jelikož ukončila aktivní spolupráci.
(118)
Především se připomíná, že druhý výrobce v Unii poskytl v souvislosti s tímto řízením informace a že analýza újmy je posouzena ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Kromě toho je na místě poznamenat, že tvrzení čínského výrobce o stanovení nepřiměřeně nízkých cen není doloženo žádnými věcnými důkazy a nemůže zpochybnit zjištění vyplývající z šetření, která jsou popsána v 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 81. až 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 105. až 118. bodě odůvodnění se potvrzují.
(120)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje prozatímní zjištění, že dumpingový dovoz způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
7. ZÁJEM UNIE
1. Zájem uživatelů
(121)
Dva uživatelé, kteří již v prozatímní fázi zaslali námitky, trvali na svých původních připomínkách. Zdůrazňují obavy v souvislosti s hospodářskou soutěží a technologickým vývojem, pokud by byla konečná opatření uložena. Oběma obavami se však zabývalo prozatímní nařízení a nebyly předloženy žádné nové informace, které by mohly potvrdit, že by uložením konečného cla byla alespoň v krátkodobém či střednědobém výhledu poškozena hospodářská soutěž a technologický vývoj.
2. Závěr o zájmu Unie
(122)
Žádná ze dvou výše uvedených námitek nemění prozatímní závěry. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 96. až 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(123)
Čínský výrobce vznesl připomínky k výpočtu prodeje pod cenou. V odůvodněných případech byly v konečné fázi provedeny úpravy.
(124)
Čínský výrobce předložil tvrzení ve vztahu k rozpětí újmy, které bylo podobné tvrzení v 51. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Toto tvrzení muselo být zamítnuto ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v 51. bodě odůvodnění.
(125)
Čínský výrobce rovněž požádal o objasnění metody použité pro stanovení ziskového rozpětí před zdaněním a zejména o vysvětlení, na který rok se toto ziskové rozpětí vztahuje. V tomto ohledu se podotýká, že ziskové rozpětí před zdaněním bylo stanoveno na základě analýzy údajů, které se vztahují na finanční roky 2006 a 2007.
(126)
Výpočet konečného dumpingového rozpětí a definitivní úrovně pro odstranění újmy vedl k tomu, že úroveň pro odstranění újmy je nižší než konečné dumpingové rozpětí. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveným v 123. až 126 bodě odůvodnění tohoto nařízení se potvrzují.
2. Konečná opatření
(127)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy. Ta byla vypočtena na 34 %, jelikož od prozatímního šetření, kdy byla celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu, výrazně klesla.
(128)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro ČLR 34 %.
(129)
V souladu se 120. bodem odůvodnění prozatímního nařízení se z důvodu podrobného monitorování účinnosti opatření žádají příslušné orgány členských států, aby Komisi pravidelně poskytovaly důvěrné informace o řízeních EU týkajících se zadávání veřejných zakázek, na jejichž základě došlo k prodeji systémů pro snímání nákladu.
9. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(130)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením. Jelikož konečné clo je nižší než clo prozatímní, uvolní se částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, v současnosti kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091), a motorových vozidel vybavených takovými systémy, v současnosti kódu KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 34 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1242/2009 (7) uloženého z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091) a motorových vozidel vybavených takovými systémy kódů KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky, a to na úrovni sazby konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečného antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. června 2010.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 510/2010,
annettu 14 päivänä kesäkuuta 2010,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön (1) jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jolla kumotaan muista kuin Euroopan yhteisön (2) jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1)
Komissio otti asetuksella (EU) N:o 1242/2009 (3), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa.
(2)
Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli 2 päivänä helmikuuta 2009 tehnyt Smiths Detection Group Limited, jäljempänä ’valituksen tekijä’, sen tuottajan puolesta, jonka tuotanto muodostaa yli 80 prosenttia tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien koko tuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.
2. MYÖHEMPI MENETTELY
(3)
Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet, useat asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.
(4)
Komissio jatkoi lopullisten päätelmiensä tekoon tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Erityisesti se jatkoi tutkimustaan EU:n kulutukseen liittyvien näkökohtien osalta. Tältä osin komissio otti yhteyttä asianomaisiin osapuoliin, erityisesti tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin sekä tuottajiin, voidakseen todentaa osapuolten yhdestä liiketoimien sarjasta esittämät väitteet.
(5)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 9 kappaleessa esitetään, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon arvioimisen kannalta merkityksellisten kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
(6)
Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, jäljempänä ’kiinalainen tuottaja’, väitti, ettei ollut perusteltua käyttää 18 kuukauden pituista tutkimusajanjaksoa polkumyyntitutkimuksissa tavallisesti käytettävän 12 kuukauden sijasta. Kiinalainen tuottaja katsoi, että tutkimusajanjaksoon olisi pitänyt kuulua ainoastaan kalenterivuosi 2008.
(7)
Ensiksi on todettava, ettei kiinalainen tuottaja ollut tutkimuksen alustavassa vaiheessa kyseenalaistanut 18 kuukauden tutkimusajanjakson käyttöä. Väite esitettiin vasta väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Tutkimusajanjakso ilmoitettiin kuitenkin menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ja kyselylomakkeissa eli jo aivan tutkimuksen alussa. Erityiset perustelut 18 kuukauden tutkimusajanjakson valinnalle on esitetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 9 kappaleessa. Osapuoli ei esittänyt minkäänlaisia väitteitä, jotka olisivat kyseenalaistaneet kyseisillä markkinoilla tapahtuneiden liiketoimien suhteellisen pientä määrää koskevan perustelun.
(8)
Jotta voitiin varmistaa, että tutkimusajanjaksoa koskevat numerotiedot ovat täysin vertailukelpoisia sitä edeltäviä vuosia koskevien tietojen kanssa, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevissa osissa tutkimusajanjakson osalta ilmoitetut numerotiedot on annualisoitu.
(9)
Kiinalainen tuottaja väitti myös, että tutkimusajanjakson valinnalla pyrittiin manipuloimaan vahinkotekijöitä. Väite on hylättävä.
(10)
Komissio ei ollut eikä se olisi voinut olla tutkimuksen alkaessa selvillä vahinkoindikaattoreihin liittyvästä monimutkaisesta asia- ja numerotietojen kokonaisuudesta. Kyseiset tiedot vahvistettiin vasta tutkimuksen kuluessa.
(11)
Olisi vielä pantava merkille, ettei tämä ole ensimmäinen kerta, jolloin tutkimusajanjakso määrätään yli 12 kuukauden pituiseksi (esim. Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevan kalsiummetallin osalta tutkimusajanjaksoksi asetettiin komission asetuksella (EY) N:o 892/94 (4) 16 kuukautta, ja Yhdysvalloista peräisin olevan dinatriumkarbonaatin osalta tutkimusajanjaksoksi asetettiin komission asetuksella (EY) N:o 823/95 (5) 18 kuukautta).
(12)
Kiinalainen tuottaja esitti myös, että sopimuksen allekirjoitus kattaa kaikki tietyn ajankohdan liiketoimet riippumatta siitä, tapahtuuko myynti tarjouskilpailumenettelyn kautta, ja että tästä syystä tutkimusajanjakson pidentämiseen ei ole tarvetta. Väite ei ole vakuuttava, koska siinä ei puututa perusongelmaan eli alan liiketoimien suhteellisen vähäiseen määrään näillä markkinoilla. Sopimuksen allekirjoituspäivää käytettiin vain, jotta saataisiin riittävän selkeää tietoa myynnin olennaisista osista ja jotta olisi käytettävissä tarkka päivämäärä, jonka avulla voitaisiin erottaa tutkimusajanjaksoon kuuluva aika ja sitä edeltäviin ajanjaksoihin kuuluva aika sekä niiden ulkopuolelle rajattava aika.
(13)
Koska tutkimusajanjaksosta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 9 kappale voidaan vahvistaa.
(14)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa tiettyjen Kiinasta peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille varattiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
(15)
Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin huomioon soveltuvin osin.
3. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(16)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tuotteen määritelmää tarkistettiin ottaen huomioon kiinalaisen tuottajan huomautukset sekä unionin tuotannonalan esittämien väitteiden yksityiskohtainen tarkastelu. Lopputuloksena pääteltiin, ettei rahdin läpivalaisussa voida käyttää alfa- tai beetateknologiaan perustuvia tuotteita. Tämän vuoksi pidetään perusteltuna sulkea kyseiset kaksi teknologian lajia pois tuotteen määritelmästä. Ei esitetty muita sellaisia huomautuksia, jotka kyseenalaistaisivat väliaikaiset päätelmät, että (alfa- ja beetateknologiaa lukuun ottamatta) kaikkia muita tuotteen määritelmään sisältyviä teknologioita voidaan käyttää rahdin läpivalaisulaitteissa ja että kaikkia tuotelajeja voidaan käyttää samaan tarkoitukseen eli rahdin läpivalaisuun käyttäen samaa pääperiaatetta, jossa säteilyemissio keskitetään rahdin läpivalaisuun. Tutkimusajanjaksolla EU:ssa myytiin gammasäteilyä käyttäviä tarkasteltavana olevan tuotteen tuoteyksiköitä.
(17)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että kaikilla rahdinvalvontajärjestelmälajeilla, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00, sekä tällaisilla järjestelmillä varustetuilla moottoriajoneuvoilla, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8705 90 90, on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ja ne kilpailevat keskenään unionin markkinoilla. Tämän perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 10-15 kappaleessa esitetyt päätelmät siltä osin kuin niissä ei tarkoiteta alfa- tai beetasäteilyyn perustuvaa teknologiaa.
(18)
Koska muita samankaltaista tuotetta koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 16 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
(19)
Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään lopullisesti, että kaikki edellä määritellyt rahdinvalvontajärjestelmien lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
4. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(20)
Kiinalainen tuottaja ei vaatinut markkinatalouskohtelua vaan pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua. Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 ja 20 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
2. Yksilöllinen kohtelu
(21)
Koska yksilölliseen kohteluun liittyviä huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21-25 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
3. Normaaliarvo
3.1 Vertailumaa
(22)
Yksikään osapuoli ei kyseenalaistanut Amerikan Yhdysvaltain, jäljempänä ’Yhdysvallat’, valintaa vertailumaaksi.
(23)
Kiinalainen tuottaja toisti huomautuksensa, jotka koskivat sitä, ettei yksi valituksen tekijään etuyhteydessä oleva Amerikan Yhdysvaltoihin, jäljempänä ’Yhdysvallat’, sijoittautunut yritys toiminut yhteistyössä. Se väitti, että valituksen tekijä käytti valituksessa ilmoitetun normaaliarvon laskemisessa tietoja, jotka liittyivät siihen etuyhteydessä olevaan Yhdysvalloissa sijaitsevaan yritykseen, kun taas valituksen tekijä ilmoitti tutkimuksen aikana, ettei siihen etuyhteydessä oleva yhdysvaltalaisyritys ole samankaltaisen tuotteen tuottaja. Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti, että valituksen tekijään etuyhteydessä olevan yhdysvaltalaisen osapuolen olisi täytynyt toimia tutkimuksessa yhteistyössä ja että sitä, ettei se tehnyt näin, olisi pidettävä perusteena kohdella valituksen tekijää yhteistyöstä kieltäytyjänä ja tämän vuoksi menettely olisi päätettävä. Se väitti myös, että komission olisi pitänyt selventää ja tarkistaa, oliko yhdysvaltalaisyritys samankaltaisen tuotteen tuottaja. Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti vielä sen, että EU:n muuta kuin etuuskohtelun mukaista alkuperää koskevaa sääntöä käytettiin indikaattorina ratkaistaessa, voitiinko talouden toimijaa pitää tuotteen tuottajana.
(24)
Niiden huomautusten osalta, jotka koskevat valituksen tekijään etuyhteydessä olevalta yhdysvaltalaisyritykseltä saatujen tietojen käyttöä valituksessa, todetaan, että valituksessa ilmoitettua normaaliarvoa koskevat tiedot perustuivat Yhdysvaltain yleisiin hintoihin, jotka ovat julkisesti nähtävissä Yhdysvaltain viranomaisten GSA Advantages -verkkosivustolla. Samankaltaisen tuotteen kahden tuotelajin osalta kyseisiä hintoja ei ollut julkisesti käytettävissä, ja tästä syystä valituksen tekijän oli laskettava normaaliarvo käyttäen perustana tietoja omista EU:ssa syntyneistä tuotantokustannuksistaan, jotka oli oikaistu Yhdysvaltain tasolle valituksen tekijän Yhdysvaltain markkinoita koskevien tietojen perusteella.
(25)
Kiinalainen tuottaja ei myöskään esittänyt näyttöä, joka olisi voinut kyseenalaistaa väliaikaista tulia koskevan asetuksen johdanto-osan 32 kappaleessa esitetyt päätelmät.
(26)
EU:n polkumyyntilainsäädäntöön ei kuitenkaan sisälly miltään osin sääntöä, jonka mukaan menettely olisi päätettävä, jos vertailumaassa toimiva tuottaja on päättänyt kieltäytyä yhteistyöstä tutkimuksessa. Kyseistä päätelmää ei muuta se, että tuottaja on etuyhteydessä valituksen tekijään. Oikeustapaus, johon kiinalainen tuottaja vetosi, eli asia T-249/06 (Interpipe), on tässä yhteydessä merkityksetön, koska siinä oli kyse siitä, missä määrin yhteisön tuottajan tytäryhtiö oli velvollinen toimimaan yhteistyössä vahinkoa määritettäessä. Kyseessä on eri asia kuin tietojen toimittaminen vertailumaan normaaliarvon määrittämistä varten.
(27)
Mitä tulee väitteeseen tuottajan käsitteen määrittelystä, on todettava, että tutkimuksessa vahvistettiin, että valituksen tekijä tuottaa samankaltaista tuotetta EU:ssa ja että kyseisessä tuotantotoiminnassa tuotteet saavat alkuperän, joka vastaa EU:n muuta kuin etuuskohtelun mukaista alkuperää koskevia sääntöjä. Laissa ei edellytetä päätelmien esittämistä sellaisten oikeushenkilöiden asemasta, jotka eivät ole tutkimuksen kohteena tässä menettelyssä ja jotka eivät ole sijoittautuneet EU:hun tai joiden tietoja ei käytetty tutkimuksen aikana päätelmiä vahvistettaessa.
(28)
Koska vertailumaan valinnasta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26-37 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
3.2 Normaaliarvon määrittäminen
(29)
Muistutettakoon, että normaaliarvo laskettiin vertailumaan (eli Amerikan Yhdysvaltain) ainoan yhteistyössä toimivan tuottajan sekä unionin tuotannonalan toimittamien tietojen pohjalta. Niinpä normaaliarvo määritettiin yhden EU:hun tuodun tuotelajin osalta Yhdysvalloissa tuotetun samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin hintojen perusteella. Yhteistyössä toimiva yhdysvaltalaistuottaja ei tuottanut muita tuotelajeja, joita olisi voitu verrata Kiinasta EU:hun tuotuihin tuotelajeihin. Saadakseen normaaliarvoa varten laajemman perustan komissio tutki myös, voitiinko muille tuotelajeille määrittää normaaliarvo jollakin muulla perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan säännösten mukaisesti (”millä tahansa muulla hyväksyttävällä perusteella”). Alustavassa vaiheessa todettiin, että todennettuja tietoja unionin tuotannonalan kustannuksista voitiin käyttää joidenkin tuotelajien osalta.
(30)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kiinalainen tuottaja esitti huomautuksia normaaliarvosta.
(31)
Kiinalainen tuottaja väitti, että normaaliarvoa olisi oikaistava alaspäin määrällä, joka vastaa itse tuotettujen ja ulkopuolelta ostettujen kiihdyttimien kustannuseroa, sillä kiinalaisyritys tuottaa kiihdyttimiä, kun taas yhdysvaltalainen tuottaja ja unionin tuotannonala ostavat kiihdyttimet.
(32)
Tämän väitteen osalta olisi huomattava, ettei sen tueksi esitetty tosiasioihin perustuvaa näyttöä, vaikka komissio sitä pyysi tutkimuksen aikana.
(33)
Kiinalainen tuottaja pyysi komissiota esittämään tarkan tuotespesifikaation normaaliarvon laskennassa käytettyjen tuotelajien malleista. Tässä yhteydessä huomautetaan, että unionin tuotannonala sekä vertailumaan tuottaja pitävät tämän tyyppisiä tietoja luottamuksellisina. Jos nimittäin mallien tarkat nimet ilmoitettaisiin ja kun otetaan huomioon, että mallit kuuluivat samaan sarjaan ja kyseisen sarjan erityspiirteet on jo kerrottu ja että normaaliarvon laskemiseen käytettyjä tuotelajien malleja oli vähäinen määrä, osapuolet pystyisivät kyseiset tiedot saatuaan johtamaan tietyistä malleista veloitetut tosiasialliset hinnat tai ne kustannukset ja hinnat, joiden perusteella normaaliarvo on laskettu eri malleille. On selvää, että kyseiset tiedot ovat luottamuksellisia, ja sen vuoksi pyyntö oli hylättävä.
(34)
Kiinalainen tuottaja piti kyseenalaisena tapaa, jolla komissio määritti normaaliarvon unionin tuotannonalan tietojen perusteella. Se esitti, että tarjouskilpailuihin liittyvien hintatarjousten sijasta olisi käytettävä tosiasiallisia myyntihintoja. On ensiksikin tärkeää muistaa, että käyttämällä unionin tuotannonalan tietoja pyrittiin lisäämään normaaliarvon sekä kiinalaisen tuottajan vientimyynnin välisen vertailun edustavuutta. Tästä syystä niille tarkasteltavana olevan tuotteen lajeille, joille ei voitu määrittää normaaliarvoa Yhdysvalloissa käytettävissä olevien tietojen perusteella, määritettiin normaaliarvo käyttäen perustana todennettuja unionin tuotannonalalta saatuja tietoja, jotka koskivat samoja tuotelajeja kuin mitä Kiinasta tuotiin.
(35)
Näin ollen tietyille tuotelajeille (ei kuitenkaan liikuteltaville läpivalaisujärjestelmille) laskettiin normaaliarvo standardikustannusten perusteella ottamatta huomioon mahdollisia rakennusteknisiä tai muita paikalla syntyviä kustannuksia ja lisäämällä tulokseen tavanomainen voittoprosentti, joka oli joka tapauksessa merkittävästi pienempi kuin vahinkomarginaalin määrittämisessä käytetty voittotavoite. Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonala soveltaa standardikustannuksia kaikkiin tarjoamiinsa tuotelajeihin. Standardikustannusten valmistelua ja laskentatapaa sekä standardikustannuslaskennassa tehtyä standardikustannusten ja toteutuneiden kustannusten vertailua koskevat tiedot tarkistettiin ja todettiin asianmukaisiksi.
(36)
Unionin tuotannonalan kustannusrakennetta verrattiin samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalaisen tuottajan kustannusrakenteeseen. Todettiin, että i) yhdysvaltalaistuottajan voittomarginaali oli korkeampi kuin normaaliarvon laskemisessa unionin tuotannonalan tietojen perusteella käytetty voittomarginaali, ja ii) unionin tuotannonalan kustannusrakenne on yleisesti ottaen samanlainen kuin vertailumaan tuottajan kustannusrakenne (luottamuksellisuussyistä eroa ei voida ilmoittaa tarkasti). Unionin tuotannonalan tietojen käyttö normaaliarvon määrittämiseksi oli näin ollen selvästi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan säännösten mukaista.
(37)
Kiinalainen tuottaja esitti huomautuksia myös julkisesta tarjouskilpailusta, jonka pohjalta samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalainen tuottaja myi liikuteltavia rahdinvalvontajärjestelmiä Yhdysvaltain markkinoilla. Se väitti, että jos komissio käytti vuonna 2005 järjestettyyn tarjouskilpailuun perustuvaa normaaliarvoa ja vertasi sitä tutkimusajanjaksoon liittyvään vientihintaan, tällaista vertailua ei voitaisi pitää oikeana. Tutkimuksessa vahvistetut tosiseikat eivät tue kyseistä väitettä. Yhdysvalloissa julkisia tarjouskilpailuja järjestetään puitesopimuksen myöntämiseksi ja voittaja voi harjoittaa myyntiä puitesopimuksen mukaisesti tietyn ajan. Puitesopimuksessa ei kuitenkin esitetä hintoja. Puitesopimus todellakin tehtiin vuonna 2005, mutta yksittäiset hintatarjoukset tehtiin ja sopimukset allekirjoitettiin vuonna 2007 eli tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi komissio oli vakuuttunut siitä, että kyseinen tarjous olisi otettava huomioon tutkimusajanjakson yhteydessä ja että sitä koskevien tietojen olisi sisällyttävä tietoihin, joiden pohjalta polkumyyntimarginaali lasketaan.
(38)
Kiinalainen tuottaja pyysi myös selvennystä siihen, miksi liikuteltavalle järjestelmälle, kuten sen Latviassa myymälle järjestelmälle, ei johdettu normaaliarvoa yhdysvaltalaisen tuottajan myyntitiedoista vaan pikemminkin unionin tuotannonalan tiedoista. Tältä osin todetaan, ettei komissio voinut käyttää vertailumaan tietoja, koska yhteistyössä toimiva vertailumaan tuottaja ei ollut antanut asianomaisia tietoja käytettäväksi.
(39)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 38-45 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
4. Vientihinta
(40)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kiinalainen tuottaja esitti huomautuksia vientihinnasta.
(41)
Huomautukset liittyivät Alankomaissa, Suomessa ja Puolassa tehtyihin liiketoimiin, ja ne koskivat tiettyjä kustannuseriä. Huomautukset, jotka voitiin vahvistaa todennettujen tietojen avulla, hyväksyttiin, ja polkumyyntimarginaalilaskelmaa korjattiin sen mukaisesti. Huomautukset, jotka koskivat joitakin asennuskuluja, oli hylättävä. Tässä yhteydessä muistutetaan, että vaikka tutkimuksen eri vaiheissa pyydettiin tarkasteltavana olevan tuotteen eri osien tosiasiallisia hintatietoja, yritys ei missään vaiheessa tehnyt vakuuttavaa erittelyä sisältävää ehdotusta. Määrät, jotka esitettiin väliaikaisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen, ovat uutta tietoa, jota kirjanpitotiedot tai muu todennettavissa oleva näyttö eivät tue.
(42)
Kiinalainen tuottaja selvensi myös, että sillä oli yksi myyntitapahtuma julkisten tarjouskilpailujen ulkopuolella. Tämä huomautus vahvistettiin. Tutkimuksessa kuitenkin todettiin, ettei kyseinen myyntitapahtuma ollut tavanomaiseen liiketoimintaan sisältyvää myyntiä. Kyseessä oli itse asiassa korvaava tuote, ja sen yhteydessä viitataan hintaan, josta oli sovittu jo useampia vuosia ennen tutkimusajanjaksoa. Korvaava tuote kuului aivan erilaiseen tuotelajiin kuin alkuperäinen tuote. Kyseessä ei sen vuoksi ollut tutkimusajanjaksoon liittyvä liiketoimi vaan aiemmin tehdyn sopimuksen toteuttaminen. Näin ollen kyseiseen liiketoimeen liittyvää vientihintaa ei voitu ottaa huomioon laskelmassa.
(43)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 43-46 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
5. Vertailu
(44)
Kiinalainen tuottaja väitti, että vertailun perustana oli käytetty tuotteiden katkaistuja valvontakoodeja, joissa eivät näy vertailtavien tuotteiden väliset fyysiset erot. Kiinalaisyritys esitti myös, että hintavertailussa olisi pitänyt ottaa huomioon myös kiihdyttimet sekä alustatyyppien ja energiatasojen erot.
(45)
Ensimmäisen väitteen osalta on syytä tuoda esille seuraavat seikat: unionin tuotannonalalta saatujen tietojen osalta muistutetaan, että laskelmissa käytettiin tietoja, jotka oli saatu suoraan asianomaisista julkisissa tarjouskilpailuissa tehdyistä tarjouksista, eli ne koskivat tuotelajeja, jotka kilpailivat keskenään samassa kaupan portaassa samaan aikaan ja joita tarjouskilpailusta vastaavat viranomaiset pitivät vertailukelpoisina. Mitä tulee samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalaiselta tuottajalta saatuihin tietoihin, tutkimuksessa vahvistettiin, että kyseinen vertailussa käytetty tuotelaji täytti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan nojalla annetut tiukat säännöt, eli se on joka suhteessa tarkasteltavana olevan tuotteen kaltainen tuote. Tämän vuoksi se, etteivät kaikki fyysiset erot tule otetuiksi huomioon tuotteen valvontakoodissa tai katkaistussa tuotteen valvontakoodissa, ei estä komissiota tekemästä tasapuolista vertailua normaaliarvon ja vientihinnan välillä. Vielä tärkeämpää on huomata, että hintojen vertailukelpoisuuteen mahdollisesti vaikuttavia eroja tarkasteltiin. Tapausta koskevista tiedoista ilmenee, että yhteistyössä toimivan kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamilla tuotteilla on usein lisäominaisuuksia normaaliarvon perustana käytettyihin tuotteisiin verrattuna. Voidaan siis todeta, että normaaliarvo on määritetty tavanomaisella tavalla.
(46)
Kiihdyttimien, alustatyyppien ja energiatasojen osalta on huomattava, että pyydetyt oikaisut kuuluvat perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan soveltamisalaan mutta väitettyjen erojen ei ole osoitettu vaikuttaneen hintoihin eikä hintojen vertailukelpoisuuteen, sillä kiinalainen tuottaja ei toimittanut tietoja, joilla oikaisua voisi perustella.
(47)
Kiinalainen tuottaja esitti, että kiihdytin on tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeä osa, joka olisi pitänyt ottaa huomioon tuotteen valvontakoodissa. Komissio ei sisällyttänyt kiihdytintä tuotteen valvontakoodiin, sillä yksikään asianomaisista osapuolista ei esittänyt näyttöä siitä, että kiihdytin olisi eri tuotelajeja erottava tekijä.
(48)
Kiinalainen tuottaja myös pyysi normaaliarvoon tehtyjen oikaisujen yksilöimistä ja niiden suuruuden määrittelyä normaaliarvon palauttamiseksi takaisin noudettuna lähettäjältä -tasolle. Vakuus- ja luottokustannusten osalta tehtiin oikaisuja normaaliarvoon, joka oli määritetty samankaltaisen tuotteen ainoan yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinoiden myyntihintojen perusteella. Kuljetus-, vakuus-, koulutus- ja dokumentointikustannusten sekä edustajan palkkioiden osalta tehtiin oikaisuja normaaliarvoon, joka oli määritetty unionin tuotannonalan tietojen perusteella. Mitä tulee kyseisten oikaisujen suuruuden määrittämistä koskevaan pyyntöön, komissio ei voi ilmoittaa kyseisiä tietoja, sillä ne katsotaan luonteeltaan luottamuksellisiksi. On syytä todeta, ettei myöskään noudettuna lähettäjältä -vientihintaa laskettaessa unionin tuotannonalalle ilmoitettu vastaavia tietoja.
(49)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 47 ja 48 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
6. Polkumyyntimarginaalit
(50)
Kiinalainen tuottaja kritisoi sitä, että osa myynnistä jätettiin polkumyyntilaskelman ulkopuolelle. Tässä yhteydessä todetaan, että kyseisiin liiketoimiin sisältyvän myynnin arvo otettiin aluksi huomioon vientihintoja määritettäessä. Kyseisille liiketoimille ei kuitenkaan voitu määrittää normaaliarvoa. Siten normaaliarvon ja vientihinnan välistä vertailua ei voitu tehdä.
(51)
Kiinalainen tuottaja väitti myös, että johdanto-osan 50 kappaleessa mainitun myynnin CIF-arvot olisi pitänyt sisällyttää CIF-kokonaisarvoon, jota käytettiin polkumyyntilaskelmissa nimittäjänä. Väitettä ei voida hyväksyä. Polkumyynnin kokonaismäärä lasketaan jakamalla todettujen polkumyyntien (kun hintavertailu voidaan tehdä) summa vastaavien CIF-arvojen summalla. Jos myynnille ei ole normaaliarvon puuttumisen vuoksi voitu tehdä normaaliarvon ja vientihinnan vertailua, myynnin CIF-arvojen sisällyttäminen laskelmiin aiheuttaisi aritmeettisen virheen, koska osoittaja ja nimittäjä eivät enää viittaisi keskenään vertailukelpoisiin liiketoimiin.
(52)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49 ja 50 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
(53)
Edellä esitetty huomioon ottaen lopullinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 38,8 prosenttia.
5. VAHINKO
(54)
Vahinkoa koskevista päätelmistä saatiin huomautuksia vain kiinalaiselta tuottajalta, ja muutamat huomautuksista olivat samoja kuin huomautukset, joita on jo käsitelty väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa.
(55)
Tässä asetuksessa ei toisteta väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käsiteltyihin huomautuksiin liittyviä väitteitä.
1. Yleiset huomiot
(56)
Muistutetaan, että tässä tapauksessa esitetyt tiedot viittaavat kahteen unionin tuottajaan ja yhteen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jotka edustavat olennaista osaa unionin markkinoista. Tämä huomioon ottaen täsmällisiä lukuja ei voida antaa, jotta yritysten luottamuksellisten tietojen suoja varmistettaisiin. Näin ollen indikaattorit esitetään indekseinä tai vaihteluväleinä.
(57)
Kiinalainen tuottaja pyysi vastauksessaan alustavia päätelmiä koskevaan ilmoitukseen, että vahinkoanalyysi esitettäisiin annualisoituna. Koska tämä ei muuta tiedon olennaista sisältöä vaan ainoastaan sen esitystapaa, väitettä pidettiin perusteltuna ja analyysi esitetään siten jäljempänä kokonaisuudessaan annualisoituna.
(58)
Kiinalainen tuottaja kyseenalaisti yrityskohtaisten alustavien päätelmien ilmoitusasiakirjassa esitetyt tiedot sen myynnin määristä tarkastelujakson ajalta (vuodesta 2004 tutkimusajanjakson loppuun saakka). Todettakoon, että komissio toimitti kiinalaiselle tuottajalle kattavan ja yksityiskohtaisen erittelyn kootuista tiedoista. Kiinalaisen tuottajan saamalle palautteelle tehtiin tämän jälkeen ristiintarkistus käytettävissä olevien, jäsenvaltioiden viranomaisten sekä unionissa toimivien tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien ja tuottajien toimittamien tietojen kanssa. Tästä syystä Kiinasta unioniin suuntautuvan myynnin ja sen vaikutusten yksityiskohdat olivat tiedossa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa.
(59)
Kiinalainen tuottaja väitti, että silloin, kun unionin tuotannonala ei tehnyt tarjousta, sen myynti olisi jätettävä vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevan analyysin ulkopuolelle. On kuitenkin todettava, etteivät toimielimet voi katsoa, että se, ettei unionin tuotannonala tehnyt tarjousta tietyssä tarjouskilpailussa mutta kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja teki, johti niin suureen itse aiheutettuun vahinkoon, että se poisti syy-yhteyden vahingon ja polkumyynnin väliltä. Lisäksi osallistuminen tarjouskilpailuun merkitsee kustannuksia (käännökset, edustaja, joskus maksu tarjouksen tekemisestä jne.), joten yritykset eivät tee tarjousta, elleivät ne ole varmoja mahdollisuuksistaan.
(60)
Väitettiin myös, että jos valituksen tekijä (Smiths Detection Group Limited) teki tarjouskilpailuissa täsmennetyn hintakaton ylittäviä tarjouksia, tämä olisi jätettävä vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevan analyysin ulkopuolelle. Tutkimuksessa ei kuitenkaan tullut esille todennettavissa olevaa tietoa, joka olisi vahvistanut, että tällaisia tarjouksia oli tehty.
(61)
Kiinalainen tuottaja esitti, että vahinkoa koskevat tiedot olivat epäsuhtaisia. Näin siksi, että myyntimäärät, markkinaosuus ja voitto viittaavat sopimuksen tekopäivänä tapahtuneeseen myyntiin, kun taas muut vahinkoa aiheuttavat tekijät johdettiin valituksen tekijän rahoituskirjanpidosta eivätkä sen vuoksi välttämättä viittaa samaan ajankohtaan. Tutkimuksen alussa komission yksiköiden oli asetettava myynnille selvä viiteajankohta, jota sovellettaisiin kaikkiin menettelyssä yhteistyössä toimiviin yrityksiin. Parhaaksi viiteajankohdaksi katsottiin sopimuksen tekopäivä, koska tarjouskilpailun käynnistämispäivän ja sopimuksen tekopäivän välillä ja myös sopimuksen tekopäivän ja loppumaksun päivän välillä on usein pitkä aika. Lisäksi yhteen sopimukseen liittyy monesti useita laskuja, ja sopimus voi kattaa useita vuosia.
(62)
Vaikka viiteajankohdaksi oli asetettu sopimuksen tekopäivä, ei ollut mielekästä pyytää unionin tuottajia laatimaan kyselylomakevastauksiaan kokonaan sopimusten tekopäivien mukaisesti. Tällöin ne olisivat joutuneet laatimaan koko kirjanpitonsa uudelleen tavalla, joka ei ole tavanomaisen käytännön mukaista ja joka olisi aiheuttanut paljon epäselvyyttä, minkä seurauksena tietojen laatu olisi heikentynyt. Tässä tapauksessa vahinkoa koskevat tiedot toimitettiin kyseessä olevan tuotteen osalta parhaalla mahdollisella tavalla, kun muistetaan, että laskutuspäivien käyttö viiteajankohtana ei olisi ollut toimiva ratkaisu.
(63)
Tutkimuksen kymmenennen kuukauden aikana kiinalainen tuottaja kyseenalaisti alustavia päätelmiä koskevaan ilmoitukseen antamassaan vastauksessa myös sen, että tutkimusajanjakso kattoi 18 kuukautta, ja totesi, että tutkimusajanjakso olisi pitänyt rajata kalenterivuoteen 2008. Väite oli hylättävä 18 kuukauden ajanjakson valintaa tukevista syistä väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ja johdanto-osan 5-11 kappaleessa säädetyn mukaisesti. Tutkimusajanjakson muutos olisi sitä paitsi estänyt tutkimuksen päättämisen ajallaan, koska sen seurauksena kaikkia yhteistyössä toimivia yrityksiä olisi täytynyt pyytää laatimaan kyselylomakevastaukset muutetun tutkimusajanjakson pohjalta uudelleen.
(64)
Kiinalainen tuottaja esitti epäilyjä myös siitä, oliko kaikki valituksen tekijään etuyhteydessä olevat monet EU:n yritykset otettu asianmukaisesti huomioon komission tekemässä vahinkoanalyysissä. Valituksen tekijän kyselylomakevastausten tarkastus tehtiin kuitenkin täydessä yhteistyössä koko yritysryhmittymän kanssa, ja komissio oli vakuuttunut siitä, että vahinkoindikaattorit ja -laskelmat analysoitiin asianmukaisesti koko yritysryhmittymän osalta. Kuten kiinalaiselle tuottajalle selvennettiin ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, sen tarkoittamilla EU:n yrityksillä on korkeintaan hyvin vähäinen rooli asianomaisen tuotteen valmistuksessa ja markkinoinnissa. Niiden rooli on tosiasiassa rajattu joihinkin tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin kytkeytyviin tehtäviin (esim. huolto) ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuulumattomien tuotteiden myyntiin.
(65)
Kiinalainen tuottaja väitti vielä, että siltä osin kuin unionin tuotannonala ei kyennyt täyttämään tiettyjen tarjouskilpailujen teknisiä vaatimuksia tai ei osallistunut tarjouskilpailuihin lainkaan, asianomaisten liiketoimien yhteydessä ei ilmennyt EU:n tuotannonalalle vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä. Väitettä ei voitu hyväksyä.
(66)
Ensiksikin todetyakoon, ettei se, että joillekin vientitapahtumille ei voida määrittää normaaliarvoa, kyseenalaista vahingollisesta polkumyynnistä tehtyjä päätelmiä, jos laskelman perusta katsotaan edustavaksi. Näin oli varmasti tässä tapauksessa (ks. johdanto-osan 50 kappale). Kyseisistä liiketoimista olisi pantava merkille seuraavat seikat. Liiketoimi, jonka osalta viitataan ongelmiin teknisten vaatimusten yhteydessä, koskee yhtä tuotelajia, jonka myynti perustuu yhteen tarjouskilpailuun. Kiinalainen tuottaja ja kaksi unionin tuottajaa tulkitsivat tarjouskilpailua varsin eri tavalla. Kiinalainen tuottaja väitti lähellä tutkimuksen loppua, että kyseinen tuotelaji poikkesi liikuteltavasta läpivalaisulaitteesta melkoisesti, kun taas unionin tuotannonala oli asiasta eri mieltä. Sen vuoksi on selvää, että unionin tuotannonala osallistui tarjouskilpailuun uskoen vilpittömästi, että sen olisi tarjottava tiettyä tuotelajia. Vielä tärkeämpää on, että sen osallistumisesta aiheutui kustannuksia (käännökset, edustaja, maksu tarjouksen tekemisestä jne.). Vaikka lopullisena päätelmänä tarjouskilpailumenettelystä oli, ettei unionin tuotannonala tehnyt tarjousta samoin ehdoin, se ei automaattisesti merkitse, ettei kyseinen tuonti ole myötävaikuttanut vahingon syntyyn.
(67)
Muiden liiketoimien osalta kiinalainen tuottaja viittaa tutkimusajanjaksoon liittymättömään liiketoimeen, jolla johdanto-osan 42 kappaleessa selostetun mukaisesti itse asiassa toteutetaan aiemmin tehty sopimus. Se viittasi myös liiketoimeen, jota koskevaan tarjouskilpailuun unionin tuotannonala ei osallistunut. Ensiksi mainitun liiketoimen osalta ei todettu vahingon esiintymistä. Viimeksi mainitun liiketoimen osalta sovelletaan johdanto-osan 59 kappaleessa esitettyjä päätelmiä.
2. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(68)
Tutkimuksen 11. kuukauden kuluessa eräs romanialainen yritys väitti olleensa tutkimusajanjakson aikana tiettyjä rahdinvalvontajärjestelmiä tuottava EU:n tuottaja. Komissio hankki ja tarkasti kyseisen yrityksen tosiasiallista asemaa koskevat tiedot. Sekä yrityksen että kyseisten markkinoiden muiden toimijoiden, mukaan luettuna kiinalainen tuottaja, toimittamien tietojen mukaan asianomaisen yrityksen samankaltaiseen tuotteeseen liittyvä toiminta kytkeytyy läheisesti asemansa vakiinnuttaneen rahdinvalvontajärjestelmiä tuottavan unionin tuottajan tuotantotoimintaan. Sen vuoksi ainoa romanialaisyrityksen tutkimusajanjakson aikana tekemä myyntitapahtuma katsotaan tässä tutkimuksessa sen rahdinvalvontajärjestelmiä tuottavan unionin tuottajan myynniksi, jonka kanssa romanialaisyritys on työskennellyt.
(69)
Makrotaloudellisista indikaattoreista, kuten kulutus, tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, varastot, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus ja palkat sekä vientimyynti, voidaan todeta, että analyysi kattoi kaikki unionin tuottajat.
(70)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52-56 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
3. Unionin kulutus
(71)
Kiinalainen tuottaja väitti, ettei väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ilmoitettu unionin kulutuksen taso ollut tarkka. Tässä yhteydessä komissio otti yhteyttä asianomaisiin osapuoliin, erityisesti käyttäjiin, saadakseen lisätietoja EU:n kulutuksesta tarkastelujakson aikana. Osapuolten toimittamien lisätietojen perusteella EU:n kulutuksen katsotaan kehittyneen seuraavasti:
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.
(72)
Tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutus EU:ssa kasvoi tarkastelujakson aikana 11 prosenttia.
(73)
Kiinalainen tuottaja väitti, että kulutuksesta olisi ennemminkin ilmoitettava tosiasiallisia kuin indeksoituja tietoja. Tältä osin todetaan, kuten jo väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 54 kappaleessa selvästi selostettiin, että tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuotantoon osallistuu EU:ssa vain muutamia toimijoita ja tosiasiallisten kulutustietojen ilmoittaminen johtaisi osapuolten luottamuksellisiksi katsottavien tosiasiallisten myyntitietojen paljastumiseen.
(74)
Esitettiin myös, että kulutustiedoissa olisi otettava huomioon kaikki EU:n markkinoilla kulutetut tarkasteltavana olevan tuotteen yksiköt. Tältä osin todetaan, että unionin kulutusluvuissa otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti (riippumatta siitä, perustuuko se tarjouskilpailumenettelyyn) kaikkien (komission tiedossa olleiden) osapuolten osalta. Tiedot ristiintarkistettiin ja todennettiin käytettävissä olevien eri lähteiden avulla. Kulutusluvut kattavat kuitenkin ainoastaan tosiasiallisen myynnin eikä pientä määrää komissiolle ilmoitettuja liiketoimia, joissa oli kyse vuokrauksesta tai lahjoituksesta. Jos kyseiset liiketoimet olisi otettu huomioon, kiinalaisen yrityksen markkinaosuus olisi ollut vielä suurempi.
(75)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57 ja 58 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina edellä johdanto-osan 71-74 kappaleessa.
4. Tuonti asianomaisesta maasta
a) Tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
(76)
Kuten johdanto-osan 57 ja 58 kappaleessa selitetään, tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tulevan tuonnin määrää, hintaa ja markkinaosuutta tarkistettiin. Tietojen annualisointi ja määrien ajan tasalle saattaminen vahvistivat väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt päätelmät, joiden mukaan tuonti ja sen markkinaosuus ovat kasvaneet merkittävästi vuodesta 2004. Kiinalaisosapuoli kyseenalaisti näiden tietojen indeksoinnissa käytetyt menetelmät. On tärkeää korostaa, että sekä alustavassa että lopullisessa vaiheessa käytetyt tosiasialliset tiedot, vaikkakin indeksoituina, osoittavat kyseisestä maasta peräisin olevan tuonnin määrän ja markkinaosuuden kasvaneen merkittävästi.
(77)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana yli 150 prosenttia.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä
100
75
250
200
267
Indeksi: 2004 = 100
Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.
(78)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60 kappaleessa todetaan, keskimääräinen vientihinta vaihteli suuresti rahdin läpivalaisulaitteen lajista riippuen, eikä tästä voitu johtaa mielekkäitä päätelmiä.
(79)
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana yli kaksinkertaiseksi.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Kiinan markkinaosuus
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Indeksi: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.
(80)
Kiinalainen tuottaja väitti, että myös tutkimusajanjakson jälkeen toteutuneet määrät (tutkimusajanjakson aikana voitetut tarjouskilpailut, joihin perustuvat sopimukset on allekirjoitettu tutkimusajanjakson jälkeen) olisi tutkittava. Perusasetuksen säännösten mukaisesti tutkimusajanjakson jälkeisiä tapahtumia otetaan huomioon vain poikkeustapauksessa. Kiinalainen tuottaja ei vedonnut poikkeustapaukseen. Vertailukelpoisuuden varmistamiseksi olisi ollut tarpeen tutkia myyntimäärät uudelleen myös tutkimusjaksoa edeltävältä ajalta. Tämän vuoksi väitettä ei hyväksytty. Kun otetaan huomioon edellä todettu tuonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu, päätös ei missään suhteessa vaikuttanut tässä tapauksessa tutkittuihin tekijöihin.
b) Hinnan alittavuus
(81)
Kiinalainen tuottaja esitti, että hinnan alittavuuden laskemisessa alustavassa vaiheessa käytetyssä menetelmässä oli puutteita. Se katsoi, ettei sen tosiasiallisia myyntihintoja ollut mahdollista verrata unionin tuotannonalan tarjouskilpailussa tarjoamiin hintoihin. Tältä osin todetaan, että kyseistä menetelmää pidettiin soveltuvimpana, koska oli tarpeen tehdä tasapuolinen vertailu tuotteelle, joka on hyvin monimutkainen ja joka sisältyy julkisiin hankintoihin. Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet muita toimivia menetelmiä.
(82)
On paikallaan todeta, että vaikka menetelmä säilyi samana kuin edellä selostettiin, laskelmaa mukautettiin hieman, ja tämä alensi unionin tuotannonalan hintoja, mistä ilmoitettiin asianomaisille osapuolille.
(83)
Tarkistettu vertailu osoittaa, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti myytiin tutkimusajanjakson aikana unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat 15-20 prosentilla. On syytä todeta, että kiinalainen tuottaja väitti esittämissään huomautuksissa, että yhtenä syynä siihen, että se voitti itselleen sopimuksia, oli se, että se tarjosi parhaan tuotespesifikaation. Hintojen (tai viitehintojen) alittavuuden osalta tämä olisi voinut johtaa oikaisujen tekemiseen ja korkeamman vahinkomarginaalin laskemiseen. Oikaisuja ei tehty, koska väitteen oikeellisuutta ei osoitettu eikä määrälliseen arvioon tarvittavia tietoja ollut käytettävissä.
(84)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 59-62 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina edellä johdanto-osan 76-83 kappaleessa.
5. Unionin tuotannonalan tilanne
(85)
Olisi huomattava, että tiedot vahinkoindikaattoreita varten esitetään lopullisessa asetuksessa eri tavoin, jotta johdanto-osan 57 ja 69 kappaleessa todetun mukaisesti voitaisiin ottaa huomioon kaksi seikkaa eli kiinalaisen tuottajan pyyntö, joka koski 18 kuukauden tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen annualisointia, sekä toiselta unionin tuottajalta saatujen tietojen kerääminen makrotaloudellisten indikaattorien analyysiä varten.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tuotanto
100
75
94
173
151
Kapasiteetti
100
83
90
185
200
Kapasiteetin käyttöaste
100
90
104
94
76
Indeksi: 2004 = 100
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(86)
Unionin tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi tarkastelujaksolla 51 prosenttia. Positiivinen suuntaus johtuu pääasiassa samankaltaisen tuotteen hyvästä vientimyynnistä. Samasta syystä unionin tuotannonala kasvatti tuotantokapasiteettinsa tarkastelujaksolla kaksinkertaiseksi. Unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujakson aikana 24 prosenttia.
(87)
Kun muistetaan, että edellä esitetyt luvut liittyvät tuotantoon, josta huomattava osa myydään EU:n ulkopuolisilla markkinoilla, niitä ei tässä tapauksessa pidetä tärkeinä indikaattoreina.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Varastot
100
164
155
127
136
Indeksi: 2004 = 100
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(88)
Unionin tuotannonalan varastojen kehityssuunta oli tarkastelujakson aikana kasvava ja vaihteleva. Tätä ei kuitenkaan pidetty merkittävänä indikaattorina, koska tuotannonala harjoittaa tuotantoa tilausten perusteella, varastot pidetään aina pieninä ja merkittävä osa varastoista oli varattu vientimarkkinoille.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Unionin myyntimäärä
100
67
93
100
76
Markkinaosuus
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Indeksi (markkinaosuus)
100
108
82
91
68
Indeksi: 2004 = 100
Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.
(89)
Unionin tuotannonalan myynti laski tarkastelujaksolla, ja tutkimusajanjaksolla se oli lähes 25 prosenttia pienempi kuin alkuperäinen määrä. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson lopun välillä noin 20 prosenttiyksikköä.
(90)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 69 kappaleessa esitetyt päätelmät myyntihinnoista voidaan vahvistaa.
(91)
Kiinalainen tuottaja toisti pyyntönsä saada tietoja julkisista tarjouskilpailuista, joissa valituksen tekijän tarjous valittiin, sekä siitä, missä laajuudessa tietyt tarjoukset otettiin huomioon tämän tutkimuksen yhteydessä. Näin yksityiskohtaisten tietojen ilmoittamista ei kuitenkaan pidetty asianmukaisena luottamuksellisuussyistä. Yritys toivoi myös lisävahvistusta sille, että tarjouskilpailumenettelyyn perustuvien myyntisopimusten allekirjoituspäivää käytettiin määräävänä tekijänä unionin kulutusta laskettaessa. Tältä osin toimielimet vahvistavat, että kaikkien osapuolten osalta käytettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57 kappaleessa selostettua menetelmää. Sama osapuoli toivoi myös selvennystä sille, että valituksen tekijän tiedot koskivat sen kumpaakin tuotantolaitosta. Tältä osin vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 7 kappaleen a kohdan mukaisesti, että valituksen tekijän ilmoittamat tiedot oli kerätty sen kummaltakin tuotantolaitokselta.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Voittomarginaali ennen veroja
100
85
90
7
-50
Indeksi: 2004 = 100
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(92)
Yhteisön tuotannonala alkoi tehdä tappiota tarkastelujakson aikana. Tilanne oli erityisen huono tutkimusajanjakson aikana.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Investoinnit
100
164
100
354
105
Investointien tuotto
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Kassavirta
100
124
257
186
-71
Indeksi: 2004 = 100
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(93)
Investoinnit pysyivät vähäisinä koko tarkastelujakson ajan. Suuri osa investoinneista kohdistettiin unionin tuotannonalan toimitilojen kunnossapitoon. Vuonna 2007 havaittu korkeampi investointitaso liittyi uuteen patenttiin tarkasteltavana olevan tuotteen suorituskyvyn parantamiseksi. On muistettava, että tuotannonala on osaamisvaltaista, ei investointivaltaista.
(94)
Investointien tuotto, ilmaistuna unionin tuotannonalan nettovoiton ja sen tekemien investointien kirjanpitoarvon suhteena, laski tarkastelujaksolla, mutta se ei ole hyvä vahinkoindikaattori, koska se osoittaa pääasiassa omaisuutta, joka on jo merkitty poistoihin.
(95)
Unionin tuotannonalan kassavirtatilanne heikkeni voimakkaasti tarkastelujakson aikana.
(96)
Ottaen huomioon, että rahdinvalvontajärjestelmien tuotanto muodosti pienen osan valituksen tekijän toiminnasta, kykyä pääoman hankintaan ei pidetty tässä tapauksessa tärkeänä indikaattorina.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Työllisyys
100
110
129
160
167
Keskimääräiset työvoimakustannukset / työntekijä
100
98
102
106
106
Tuottavuus / työntekijä
100
68
73
109
135
Indeksi: 2004 = 100
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(97)
Työllisyys, keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden sekä tuottavuus työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujakson aikana. Kyseisiä indikaattoreita ei kuitenkaan pidetä tässä tapauksessa tärkeinä, koska suuri osa työllisyydestä liittyy sellaiseen tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuotantoon, joka myytiin vientimarkkinoilla.
(98)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 76 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
(99)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64-76 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina edellä johdanto-osan 85-98 kappaleessa.
6. Vahinkoa koskevat päätelmät
(100)
Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt päätelmät vahinkoindikaattorien merkityksen suuruuden vaihtelevuudesta nyt kyseessä olevassa menettelyssä pysyvät voimassa. Tärkeimpinä vahinkoa aiheuttavina tekijöinä pidetään kannattavuutta, markkinaosuutta ja hinnan alittavuutta, koska ne kuvastavat suoraan unionin tuotannonalan tilannetta suhteessa tuotannonalan toimintaan unionin markkinoilla. Syyt siihen, miksi tietyt muut indikaattorit eivät ole yhtä merkityksellisiä, selostetaan edellä.
(101)
Mitä tulee kannattavuuteen, unionin tuotannonala muuttui tarkastelujakson aikana tappiolliseksi ja unionin tuottajien markkinaosuus laski 24 prosenttia. Lisäksi kiinalaisen tuottajan hinnat alittivat valituksen tekijän hinnat 15-20 prosentilla.
(102)
Kiinalaisyrityksen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoista unionissa kasvoi tarkastelujaksolla peräti 140 prosenttia, kun samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus vähenivät merkittävästi, edellinen 24 prosenttia ja jälkimmäinen 20 prosenttiyksikköä.
(103)
Kuten tätä vahinkoanalyysiä edeltävissä yleisissä huomioissa selostettiin, tiedot on esitetty eri tavalla kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. On selvää, että tietojen esittäminen annualisoidussa muodossa ei muuta asiasisältöä vaan ainoastaan esitystapaa. Edellä esitettyihin vahinkotietoihin sisältyy makroindikaattorien osalta kuitenkin myös toista unionin tuottajaa koskevia tietoja. Näin ollen päätellään, että edellä esitetyt tarkistetut tiedot vahvistavat vahinkoa koskevat alustavat päätelmät eli sen, että tarkastelujakson aikana vallitsi perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu vahingollinen tilanne.
(104)
Edellä oleva huomioon ottaen katsotaan, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt unionin tuotannonalalle aiheutunutta merkittävää vahinkoa koskevat päätelmät eivät muutu johdanto-osan 85 kappaleessa tarkoitetun esitystavan muutoksen vuoksi. Koska muita huomautuksia ei tältä osin esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77-80 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina edellä johdanto-osan 100-103 kappaleessa
6. SYY-YHTEYS
(105)
Huomautuksia syy-yhteyttä koskevista päätelmistä saatiin vain kiinalaiselta tuottajalta.
(106)
Muistutettakoon, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutukset on annualisoitu johdanto-osan 85 kappaleessa esitetyistä syistä.
1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(107)
Polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana 140 prosenttia, ja samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 32 prosenttia. Nämä unionin tuotannonalan kannalta negatiiviset muutokset tapahtuivat samaan aikaan, kun EU:n kulutus kasvoi 11 prosenttia vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä (annualisoitu luku).
2. Muiden tekijöiden vaikutukset
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan vientimyynti
100
93
123
245
233
Vientihinta
100
107
60
63
70
Indeksi: 2004 = 100
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(108)
Unionin tuotannonalan viennin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana. Tutkimusajanjaksolla valtaosa EU:n tuotannon kokonaismäärästä (85-95 prosenttia) meni vientiin.
(109)
Kiinalainen tuottaja esitti, ettei komissio ollut analysoinut Yhdysvalloista tulevaa tuontia ja että yhdysvaltalaisyritykset myivät tutkimusajanjakson aikana EU:lle enemmän rahdin läpivalaisulaitteita kuin kiinalaiset tuottajat, mutta väitteen tueksi ei esitetty tosiseikkoja eikä konkreettista todennettavissa olevaa näyttöä.
(110)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio pyrki aktiivisesti saamaan enemmän tietoja Yhdysvalloista tulevasta tuonnista mutta vahvisti lopulta alustavassa vaiheessa vahvistetut Yhdysvalloista tulevan tuonnin määrää koskevat luvut.
(111)
Kiinalainen tuottaja kritisoi seurauksia siitä, että unionin tuotannonala ei osallistunut joihinkin tarjouskilpailuihin. Tältä osin todetaan, että tutkimuksessa otettiin huomioon se, etteivät kaikki osapuolet (unionin tuotannonala, kiinalainen tuottaja ja muut tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuottajat) tehneet tarjouksia jokaisessa tarjouskilpailumenettelyssä. Ei havaittu pakottavia syitä, joiden perusteella olisi syytä olettaa selvästi todetun tarkastelujaksolla aiheutuneen vahingon johtuneen siitä, että unionin tuotannonala ei osallistunut sellaisiin tarjouskilpailuihin, joita ei pidetty liiketoiminnan kannalta järkevinä vaihtoehtoina. Päätettäessä osallistumisesta tarjouskilpailuun on ratkaisevaa, onko se liiketoiminnan kannalta järkevää, koska osallistuminen aiheuttaa kustannuksia (käännökset, edustaja, joskus maksu tarjouksen tekemisestä jne.) eivätkä yritykset tee tarjousta, elleivät ne ole varmoja mahdollisuuksistaan.
(112)
Kiinalainen tuottaja väitti yhä, että muiden kuin hintatekijöiden, esimerkiksi muiden teknisten tekijöiden, vahingollisia vaikutuksia olisi vielä analysoitava syy-yhteyden osalta.
(113)
Unionin tuotannonalan olisikin ollut teknisesti mahdollista täyttää samat vaatimukset kiinalaisen tuotteen kanssa. Tämä olisi kuitenkin merkinnyt sitä, että unionin tuotannonalan olisi pitänyt tarjota tuotetta korkeampaan hintaan. Itse asiassa tämä seikka paljastaa sen, miten kiinalaisen tuottajan harjoittama polkumyynti kokonaisuudessaan vaikutti. Osa polkumyynnistä on seurausta siitä, että kiinalainen tuottaja yksinkertaisesti tarjoaa tuotetta, jolla on enemmän ominaisuuksia. Koska julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/18/EY (6) sallitaan ainoastaan kahden hankintasopimuksen tekoperusteen eli ”alhaisimman hinnan” ja ”kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen” soveltaminen, sopimus oli lähes automaattisesti myönnettävä polkumyyntiä harjoittavalle kiinalaiselle tuottajalle. Kiinalaisen tuottajan tarjoukset eivät enää olisi olleet taloudellisesti edullisia, jos niitä ei olisi tehty polkumyyntihinnoin eli jos ne olisi hinnoiteltu ainakin sen verran korkeammaksi, että niissä olisi otettu huomioon lisäominaisuudet.
(114)
Tutkimus osoitti lisäksi, että valituksen tekijä täytti kaikki tekniset vaatimukset niissä tarjouskilpailuissa, joissa sekä valituksen tekijä että kiinalainen tuottaja tekivät tarjouksen samoin ehdoin.
(115)
Kiinalainen tuottaja väitti myös, että joissakin tapauksissa sopimus myönnettiin kiinalaiselle tuottajalle, vaikka sen tarjouksen hinta oli valituksen tekijän hintaa korkeampi. Tästä syystä liiketoimien ei pitäisi katsoa aiheuttaneen vahinkoa.
(116)
Tältä osin on huomattava, että tutkimuksessa todettiin ainoastaan yksi tarjouskilpailumenettely, jossa ensi näkemältä vaikuttaa siltä, että kiinalainen tuottaja voitti kilpailun huolimatta siitä, että sen tekemän tarjouksen hinta oli korkeampi kuin valituksen tekijän tarjouksen hinta. Tutkimuksessa kuitenkin ilmeni, että todellisuudessa näin ei ollut, koska kiinalaisyrityksen tekemä tarjous kattoi monia lisäominaisuuksia samalla hinnalla. Jos kaikkien kyseisten lisäominaisuuksien osalta olisi tehty oikaisut, vientihinta olisi ollut alempi ja siten polkumyyntimarginaali olisi ollut korkeampi. Ei esitetty muuta todennettavissa olevaa näyttöä, joka olisi tukenut väitettä, jonka mukaan oli muitakin tarjouskilpailuja, joissa kiinalaisyrityksen tarjouksen hinta olisi ollut korkeampi kuin valituksen tekijän tarjouksen.
(117)
Kiinalainen tuottaja esitti, että toinen unionin tuottaja harjoitti saalistushinnoittelua ja aiheutti siten vahinkoa unionin tuotannonalalle ja ettei Kiinasta tuleva tuonti aiheuttanut vahinkoa kyseiselle osapuolelle, koska se on keskeyttänyt aktiivisen yhteistyön.
(118)
Ensinnäkin muistutetaan, että toinen unionin tuottaja on toimittanut tietoja tämän menettelyn yhteydessä ja että vahinkoanalyysi koski unionin koko tuotannonalaa. Lisäksi on syytä todeta, ettei saalistushinnoittelua koskevien kiinalaisen tuottajan väitteiden tueksi esitetty minkäänlaista tosiasioihin perustuvaa näyttöä eivätkä ne voi kumota tutkimuksen päätelmiä, jotka esitetään väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 89 kappaleessa.
3. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(119)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81-95 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina edellä johdanto-osan 105-118 kappaleessa.
(120)
Edellä esitetty huomioon ottaen vahvistetaan alustavat päätelmät, joiden mukaan unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli polkumyynnillä tapahtuva tuonti.
7. UNIONIN ETU
1. Käyttäjien etu
(121)
Kaksi käyttäjää, jotka olivat esittäneet huomautuksia jo alustavassa vaiheessa, piti kiinni alkuperäisistä huomautuksistaan. Ne toivat esiin huolensa siitä, mitä tapahtuisi kilpailulle ja teknologiselle kehitykselle, jos lopulliset toimenpiteet otettaisiin käyttöön. Kumpaakin seikkaa käsiteltiin kuitenkin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa, eikä sellaista uutta aineistoa toimitettu, joka voisi vahvistaa, että lopullisen tullin käyttöönotto haittaisi kilpailua ja teknologista kehitystä ainakaan lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä.
2. Unionin etua koskevat päätelmät
(122)
Edellä tarkoitetut kaksi huomautusta eivät ole muuttaneet alustavia päätelmiä. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 96-113 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
8. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(123)
Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti huomautuksia viitehinnan alittavuuden laskelmasta. Perustellut oikaisut tehtiin lopullisessa vaiheessa.
(124)
Kiinalainen tuottaja esitti vahinkomarginaalia koskevan väitteen, joka oli samankaltainen kuin tämän asetuksen johdanto-osan 51 kappaleessa tarkoitettu väite. Väite on hylättävä johdanto-osan 51 kappaleessa mainituista syistä.
(125)
Kiinalainen tuottaja halusi myös saada selvennystä menetelmästä, jota käyttäen laskettiin voittomarginaali ennen veroja, ja erityisesti siitä, mihin vuoteen kyseinen voittomarginaali viittaa. Tältä osin todetaan, että voitto ennen veroja laskettiin varainhoitovuosia 2006 ja 2007 koskevien tietojen analyysin pohjalta.
(126)
Lopullista polkumyyntimarginaalia ja lopullista vahingon korjaavaa tasoa koskevan laskelman mukaan jälkimmäinen oli edellistä alhaisempi. Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114-117 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina tämän asetuksen johdanto-osan 123-126 kappaleessa.
2. Lopulliset toimenpiteet
(127)
Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli alhaisimman havaitun polkumyynti- ja vahinkomarginaalin suuruisena alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa tulli olisi näin ollen määrättävä todettujen vahinkojen suuruiseksi. Se laskettiin 34 prosentiksi, joka on merkittävästi alempi kuin alustavassa vaiheessa, jolloin tulli vahvistettiin todetun polkumyynnin suuruiseksi.
(128)
Kiinaan sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin olisi edellä mainituin perustein oltava suuruudeltaan 34 prosenttia.
(129)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 120 kappaleen mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia pyydetään toimenpiteiden vaikuttavuuden huolellisen seurannan varmistamiseksi toimittamaan komissiolle luottamuksellisesti säännöllisin väliajoin tiedot sellaisista EU:n julkisista hankintamenettelyistä, jotka johtavat rahdinvalvontajärjestelmien myyntiin.
9. VÄLIAIKAISEN TULLIN LOPULLINEN KANTAMINEN
(130)
Koska todettu polkumyyntimarginaali on huomattavan suuri ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät tällä asetuksella käyttöön otettavan lopullisen tullin suuruisena. Koska lopullinen tulli on alhaisempi kuin väliaikainen tulli, lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät olisi vapautettava,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia rahdinvalvontajärjestelmiä, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 (Taric-koodit 9022190010, 9022290010, 9027801710 ja 9030100091), sekä tällaisilla järjestelmillä varustettuja moottoriajoneuvoja, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8705 90 90 (Taric-koodi 8705909010), koskeva lopullinen polkumyyntitulli.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta 34 prosenttia.
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Kannetaan lopullisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 (Taric-koodit 9022190010, 9022290010, 9027801710 ja 9030100091), sekä tällaisilla järjestelmillä varustettujen moottoriajoneuvojen, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8705 90 90 (Taric-koodi 8705909010), tuonnissa komission asetuksella (EU) N:o 1242/2009 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät 1 artiklalla lopullisesti käyttöön otetun tullin suuruisina. Vapautetaan lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 14 päivänä kesäkuuta 2010.