NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 547/2012
ze dne 25. června 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign vodních čerpadel
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES má Komise stanovit požadavky na ekodesign energetických spotřebičů, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 směrnice 2009/125/ES stanoví, že Komise ve vhodných případech postupem podle čl. 19 odst. 3 v souladu s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po konzultaci s konzultačním fórem zavede prováděcí opatření týkající se výrobků používaných v systémech elektrického pohonu, jako jsou například vodní čerpadla.
(3)
Vodní čerpadla, která jsou součástí systémů elektrického pohonu, jsou v různých čerpacích postupech nezbytná. Celkový potenciál pro hospodárné zlepšení energetické účinnosti těchto čerpacích systémů činí zhruba 20 % až 30 %. Ačkoliv největší úspory přinášejí motory, jedním z faktorů, které přispívají k takovým zlepšením, je používání energeticky účinných čerpadel. Vodní čerpadla jsou tudíž prioritním výrobkem, pro nějž by měly být stanoveny požadavky na ekodesign.
(4)
Systémy elektrického pohonu zahrnují celou řadu elektrických spotřebičů jako například motory, pohony, čerpadla nebo ventilátory. Vodní čerpadla jsou jedním z těchto produktů. Pro motory jsou minimální požadavky stanovené v samostatném aktu, a sice v nařízení Komise (ES) č. 640/2009 (2). Toto nařízení tudíž stanoví pouze minimální požadavky na hydraulickou výkonnost vodních čerpadel bez motoru.
(5)
Mnohá čerpadla se zabudovávají do jiných výrobků, aniž by byla uváděna na trh samostatně. Aby mohl být plně realizován potenciál úspor energie, měly by ustanovením tohoto nařízení podléhat i vodní čerpadla zabudovávaná do jiných výrobků.
(6)
Komise provedla přípravnou studii, v níž analyzovala technická, ekologická a ekonomická hlediska vodních čerpadel. Výsledky studie, kterou společně vypracovaly zúčastněné strany z Unie a ze třetích zemí, byly zveřejněny.
(7)
Z přípravné studie plyne, že vodní čerpadla jsou na trh Unie uváděna ve velkém počtu. Jejich spotřeba energie ve fázi užívání je nejvýznamnějším environmentálním hlediskem všech fází jejich životního cyklu, přičemž jejich roční spotřeba elektrické energie dosáhla za rok 2005 109 TWh, což odpovídá 50 Mt emisí CO2. Očekává se, že bez opatření omezujících spotřebu by jejich spotřeba elektrické energie vzrostla v roce 2020 na 136 TWh. Byl vyvozen závěr, že spotřebu elektrické energie ve fázi užívání výrobku lze výrazně zlepšit.
(8)
Z přípravné studie vyplývá, že jediným významným parametrem ekodesignu uvedeným v příloze I části 1 směrnice 2009/125/ES je spotřeba elektrické energie ve fázi užívání.
(9)
Zlepšení spotřeby elektřiny ve fázi užívání vodních čerpadel by mělo být dosaženo použitím stávajících nechráněných hospodárných technologií, které mohou snížit celkové kombinované náklady na nákup a provoz.
(10)
Požadavky na ekodesign by měly sladit požadavky na energetickou spotřebu vodních čerpadel v Evropské unii, čímž by měly přispět k fungování vnitřního trhu a ke zlepšení environmentální výkonnosti těchto výrobků.
(11)
Výrobcům by měla poskytnuta přiměřená lhůta na příslušnou změnu designu výrobků. Časový průběh by měl být takový, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na funkčnost vodních čerpadel a aby byly zohledněny dopady na náklady pro výrobce, zejména pak pro malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(12)
Stanovení spotřeby elektrické energie by se mělo provádět spolehlivými, přesnými a opakovatelnými metodami měření, které zohledňují nejmodernější vědecké poznatky, případně i s využitím harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány uvedenými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (3).
(13)
Toto nařízení by mělo zvýšit pronikání technologií, které zlepšují dopad životního cyklu vodních čerpadel na životní prostředí, na trh, čímž by ve srovnání se situací, kdy by nebyla přijata žádná opatření, dle odhadů došlo v roce 2020 k úsporám energie ve výši 3,3 TWh.
(14)
V souladu s čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit postupy použitelné pro posuzování shody.
(15)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci poskytovat informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES.
(16)
V zájmu omezení dopadů vodních čerpadel na životní prostředí by výrobci měli poskytovat příslušné informace o demontáži, recyklaci nebo likvidaci výrobků.
(17)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné technologie s vysokou energetickou účinností. To přispěje k zajištění široké dostupnosti údajů a usnadní přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky, což dále usnadní integraci dostupných osvědčených technologií pro snížení spotřeby elektrické energie.
(18)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění hydrodynamických vodních čerpadel pro čerpání čisté vody na trh, včetně případů, kdy jsou tato čerpadla zabudována do jiných výrobků.
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
vodní čerpadla určená výhradně pro čerpání čisté vody při teplotách pod - 10 °C nebo nad 120 °C, s výjimkou požadavků na informace podle přílohy II bodu 2 odst. 11 až 13;
b)
vodní čerpadla určená pouze pro využití při hašení požárů;
c)
pístová vodní čerpadla;
d)
samonasávací vodní čerpadla.
Článek 2
Definice
Kromě definic uvedených ve směrnici 2009/125/ES se použijí tyto definice:
1)
„vodním čerpadlem“ se rozumí hydraulická část zařízení, která fyzicky či mechanicky dopravuje čistou vodu a jejíž konstrukce je jedna z níže uvedených:
-
čerpadlo s axiálním vstupem s vlastními ložisky (ESOB),
-
čerpadlo s axiálním vstupem v blokovém uspořádání (ESCC),
-
čerpadlo s axiálním vstupem v blokovém inline uspořádání (ESCCi),
-
vertikální vícestupňové (MS-V);
-
ponorné vícestupňové (MSS);
2)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem“ se rozumí ucpávkové jednostupňové hydrodynamické vodní čerpadlo s axiálním vstupem určené pro tlaky do 16 barů, se specifickými otáčkami ns v rozmezí 6 až 80 otáček/min., minimálním jmenovitým průtokem 6 m3/h (1,667·10-3 m3/s), maximálním výkonem na hřídeli 150 kW, maximální dopravní výškou 90 m při jmenovité rychlosti 1 450 otáček/min a maximální dopravní výškou 140 m při jmenovité rychlosti 2 900 otáček/min;
3)
„jmenovitým průtokem“ se rozumí dopravní výška a průtok, který výrobce zaručí za běžných provozních podmínek;
4)
„ucpávkovým“ se rozumí utěsnění styku hřídele mezi oběžným kolem a tělesem čerpadla a motorem. Hnací motor zůstává suchý;
5)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem s vlastními ložisky“ (ESOB) se rozumí vodní čerpadlo s axiálním vstupem s vlastními ložisky;
6)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem v blokovém uspořádání“ (ESCC) se rozumí vodní čerpadlo s axiálním vstupem, u nějž je prodloužená hřídel motoru i hřídelí čerpadla;
7)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem v blokovém inline uspořádání“ (ESCCi) se rozumí vodní čerpadlo, u nějž je vstup vody na stejné ose jako výstup vody;
8)
„vertikálním vícestupňovým vodním čerpadlem“ (MS-V) se rozumí ucpávkové vícestupňové (i 1) hydrodynamické vodní čerpadlo, v němž jsou oběžná kola namontována na vertikální rotující hřídeli, určené pro tlaky do 25 barů, s jmenovitou rychlostí 2 900 otáček/min a maximálním průtokem 100 m3/h (27,78·10-3 m3/s);
9)
„ponorným vícestupňovým vodním čerpadlem“ (MSS) se rozumí vícestupňové (i 1) hydrodynamické vodní čerpadlo s jmenovitým vnějším průměrem 4″ (10,16 cm) nebo 6″ (15,24 cm) určené pro provoz ve vrtech při jmenovité rychlosti 2 900 otáček/min při provozních teplotách v rozmezí 0 °C až 90 °C;
10)
„hydrodynamickým vodním čerpadlem“ se rozumí vodní čerpadlo, které dopravuje čistou vodu prostřednictvím hydrodynamických sil;
11)
„pístovým vodním čerpadlem“ se rozumí vodní čerpadlo, které dopravuje čistou vodu uzavřením objemu čisté vody a jejím vytlačením do místa výstupu;
12)
„samonasávacím vodním čerpadlem“ se rozumí vodní čerpadlo, které dopravuje čistou vodu a které je možno zapnout a/nebo provozovat i tehdy, je-li naplněno vodou jen částečně;
13)
„čistou vodou“ se rozumí voda s maximálním obsahem neabsorbovaných volných pevných látek ve výši 0,25 kg/m3 a maximálním obsahem rozpuštěných volných pevných látek ve výši 50 kg/m3 za předpokladu, že celkový obsah plynu ve vodě nepřesáhne objem nasycenosti. Jakékoliv přídatné látky potřebné k tomu, aby se zamezilo zamrzání vody až do - 0 °C, se nezohlední.
Definice pro účely příloh II až V jsou uvedeny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na minimální účinnost, jakož i požadavky na informace pro hydrodynamická vodní čerpadla jsou stanoveny v příloze II.
Požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat podle tohoto harmonogramu:
1)
od 1. ledna 2013 musí mít vodní čerpadla minimální účinnost definovanou v příloze II bodu 1 písm. a);
2)
od 1. ledna 2015 musí mít vodní čerpadla minimální účinnost definovanou v příloze II bodu 1 písm. b);
3)
od 1. ledna 2013 musí informace o vodních čerpadlech splňovat požadavky stanovené v bodu 2 přílohy II.
Dodržování požadavků na ekodesign bude hodnoceno a počítáno podle kritérií stanovených v příloze III.
U jiných parametrů ekodesignu uvedených v příloze I části 1 směrnice 2009/125/ES nejsou třeba žádné požadavky na ekodesign.
Článek 4
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES je interní kontrola designu uvedená v příloze IV zmíněné směrnice nebo systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V zmíněné směrnice.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států u požadavků na ekodesign stanovených v příloze II tohoto nařízení postup ověřování uvedený v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty vodních čerpadel s nejlepšími výkonnostními parametry, která jsou dostupná na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Přezkum
Nejpozději do čtyř let od vstupu tohoto nařízení v platnost ho Komise přezkoumá s ohledem na technologický pokrok a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru. Cílem přezkumu je zaujmout rozšířený přístup k danému produktu.
Komise do 1. ledna 2014 přezkoumá toleranční hodnoty použité v metodologii pro výpočet energetické účinnosti.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. června 2012.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 547/2012,
annettu 25 päivänä kesäkuuta 2012,
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta vesipumppujen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,
on kuullut ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumia,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Direktiivin 2009/125/EY nojalla komissio asettaa ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia eli ekosuunnitteluvaatimuksia energiaan liittyville tuotteille, jotka edustavat merkittävää myyntivolyymiä ja kauppaa ja aiheuttavat merkittävän ympäristövaikutuksen ja joihin liittyy merkittäviä mahdollisuuksia ympäristövaikutusten parantamiseen ilman, että siitä aiheutuu kohtuuttomia kustannuksia.
(2)
Direktiivin 2009/125/EY 16 artiklan 2 kohdassa säädetään, että komissio ottaa 19 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, 15 artiklan 2 kohdassa esitettyjen perusteiden mukaisesti ja kuulemisfoorumia kuultuaan käyttöön tarpeen mukaan täytäntöönpanotoimenpiteitä, jotka kohdistuvat sähkömoottorijärjestelmissä käytettyihin tuotteisiin, kuten vesipumppuihin.
(3)
Sähkömoottorijärjestelmien osana toimivat vesipumput ovat olennaisen tärkeitä erilaisissa pumppausprosesseissa. Näiden pumppausjärjestelmien energiatehokkuutta on mahdollista parantaa kustannustehokkaasti kaikkiaan 20-30 prosenttia. Vaikka suurimmat säästöt voidaan saavuttaa moottoreissa, yksi tällaisiin parannuksiin myötävaikuttava tekijä on energiatehokkaiden pumppujen käyttö. Vesipumput ovat siten ensisijainen tuoteryhmä, jolle olisi laadittava ekosuunnitteluvaatimukset.
(4)
Sähkömoottorijärjestelmiin sisältyy useita energiaan liittyviä tuotteita, kuten moottorit, voimansiirtolaitteet, pumput ja puhaltimet. Vesipumput ovat tällaisia tuotteita. Moottoreiden vähimmäisvaatimukset on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 640/2009 (2). Tästä syystä tässä asetuksessa vahvistetaan ainoastaan vesipumppujen hydraulitehoa koskevat vähimmäisvaatimukset huomioimatta moottoria.
(5)
Pumput on usein integroitu rakenteellisesti muihin tuotteisiin ilman, että niitä saatettaisiin erikseen markkinoille. Jotta mahdollisuudet kustannustehokkaisiin energiansäästöihin voitaisiin toteuttaa täysimääräisesti, tämän asetuksen säännöksiä olisi sovellettava myös vesipumppuihin, jotka on rakenteellisesti integroitu muihin tuotteisiin.
(6)
Komissio on tehnyt taustaselvityksen, jossa analysoidaan vesipumppuihin liittyviä teknisiä, taloudellisia ja ympäristönäkökohtia. Selvitys on tehty yhdessä unionista ja sen ulkopuolisista maista tulevien sidosryhmien ja intressitahojen kanssa ja sen tulokset on julkistettu.
(7)
Taustaselvitys osoittaa, että vesipumppuja saatetaan yhteisön markkinoille suuria määriä. Niiden merkittävin ympäristönäkökohta koko niiden elinkaaren aikana on käytönaikainen energiankulutus. Vesipumppujen vuotuinen sähkönkulutus oli 109 terawattituntia vuonna 2005, mikä vastaa 50 miljoonan tonnin hiilidioksidipäästöjä. Jos energiankulutusta rajoittavia toimenpiteitä ei toteuteta, kulutuksen ennustetaan kasvavan 136 terawattituntiin vuonna 2020. Taustaselvityksen perusteella on päätelty, että käytönaikaista sähkönkulutusta voidaan vähentää huomattavasti.
(8)
Taustaselvitys osoittaa, että käytönaikainen sähkönkulutus on ainoa direktiivin 2009/125/EY liitteessä I olevassa 1 osassa tarkoitettu merkittävä tuotesuunnitteluun liittyvä ekologisen suunnittelun parametri.
(9)
Vesipumppujen käytönaikaisen sähkönkulutuksen pienentäminen olisi toteutettava soveltamalla olemassa olevia kustannustehokkaita avoimia teknologioita, joiden avulla voidaan alentaa vesipumppujen hankinnasta ja käytöstä aiheutuvia kokonaiskustannuksia.
(10)
Ekosuunnitteluvaatimuksilla olisi yhdenmukaistettava vesipumppujen tehonkulutusta koskevat vaatimukset kaikkialla Euroopan unionissa. Näin parannettaisiin sisämarkkinoiden toimivuutta ja kyseisten tuotteiden ympäristönsuojelullista tasoa.
(11)
Valmistajille olisi annettava riittävästi aikaa tuotteiden uudelleensuunnitteluun. Voimaantulo olisi ajoitettava niin, että vesipumppujen toiminnallisuuteen liittyvät kielteiset vaikutukset vältetään ja valmistajille, erityisesti pk-yrityksille, aiheutuvat kustannusvaikutukset otetaan huomioon samalla, kun varmistetaan tämän asetuksen tavoitteiden toteutuminen kohtuullisessa ajassa.
(12)
Tehonkulutus olisi määritettävä luotettavilla, tarkoilla ja toistettavissa olevilla mittausmenetelmillä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetty nykytekniikka, mukaan luettuina teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY (3) liitteessä I lueteltujen eurooppalaisten standardointielinten hyväksymät yhdenmukaistetut standardit, jos niitä on saatavilla.
(13)
Tällä asetuksella on määrä lisätä vesipumppujen elinkaarenaikaisia ympäristövaikutuksia vähentävien teknologioiden käyttöä markkinoilla niin, että saavutetaan arviolta 3,3 terawattitunnin säästö energiankulutuksessa vuoteen 2020 mennessä verrattuna siihen, ettei mitään toimenpiteitä toteutettaisi.
(14)
Direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti tässä asetuksessa olisi täsmennettävä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenetelmät.
(15)
Vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen helpottamiseksi valmistajien olisi toimitettava direktiivin 2009/125/EY liitteissä IV ja V tarkoitetuissa teknisissä asiakirjoissa tarvittavat tiedot.
(16)
Jotta vesipumppujen ympäristövaikutuksia voitaisiin vähentää entisestään, valmistajien olisi annettava asianmukaiset tiedot niiden purkamisesta, kierrätyksestä tai käytön jälkeisestä käsittelystä.
(17)
Nykyisin käytettävissä oleville erittäin energiatehokkaille teknologioille olisi vahvistettava viitearvot. Näiden viitearvojen ansiosta tiedot olisivat erityisesti pk-yritysten saatavilla helposti ja kattavasti, millä edelleen helpotettaisiin parhaan saatavilla olevan teknologian käyttöönottoa energiankulutuksen vähentämiseksi.
(18)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2009/125/EY 19 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tällä asetuksella vahvistetaan ekosuunnitteluvaatimukset puhtaan veden pumppaamiseen käytettävien keskipakovesipumppujen markkinoille saattamiselle, mukaan lukien vesipumput, jotka on rakenteellisesti integroitu muihin tuotteisiin.
2. Tätä asetusta ei sovelleta
a)
vesipumppuihin, jotka on erityisesti suunniteltu pumppaamaan puhdasta vettä alle - 10 °C:n tai yli 120 °C:n lämpötilassa, lukuun ottamatta liitteessä II olevan 2 kohdan 11-13 alakohdassa tarkoitettuja tietovaatimuksia;
b)
ainoastaan sammutussovelluksiin suunniteltuihin vesipumppuihin;
c)
syrjäytysvesipumppuihin;
d)
itsesyöttäviin vesipumppuihin.
2 artikla
Määritelmät
Direktiivissä 2009/125/EY annettujen määritelmien lisäksi tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:
1)
’Vesipumpulla’ tarkoitetaan sellaisen laitteen hydraulista osaa, joka siirtää puhdasta vettä fyysisellä tai mekaanisella vaikutuksella ja on rakenteeltaan jokin seuraavista:
-
aksiaalisesti imevä omalla laakeroinnilla varustettu pumppu (End suction own bearing, ESOB)
-
aksiaalisesti imevä suoraan kytketty pumppu (End suction close coupled, ESCC)
-
aksiaalisesti imevä suoraan kytketty inline-pumppu (End suction close coupled inline, ESCCi)
-
pystyasenteinen monivaihepumppu (Vertical multistage, MS-V)
-
monivaiheinen uppopumppu (Submersible multistage, MSS).
2)
’Aksiaalisesti imevä vesipumppu’ tarkoittaa akselitiivistettyä yksivaiheista aksiaalisesti imevää keskipakovesipumppua, joka on suunniteltu korkeintaan 16 baarin paineelle ja jonka ominaispyörimisnopeus ns on 6-80 rpm, pienin nimellistuotto 6 m3/h (1,667·10-3 m3/s), suurin akseliteho 150 kW, suurin nostokorkeus 90 m nimellispyörimisnopeudella 1 450 rpm ja suurin nostokorkeus 140 m nimellispyörimisnopeudella 2 900 rpm.
3)
’Nimellistuotto’ tarkoittaa valmistajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa takaamaa nostokorkeutta ja tuottoa.
4)
’Akselitiivistetty’ tarkoittaa tiivistettyä akseliliitosta pumppukammiossa olevan juoksupyörän ja moottorin välillä. Käyttömoottoriosa pysyy kuivana.
5)
’Aksiaalisesti imevä omalla laakeroinnilla varustettu vesipumppu’ (ESOB) tarkoittaa aksiaalisesti imevää vesipumppua, jolla on oma laakerointi.
6)
’Aksiaalisesti imevä suoraan kytketty vesipumppu’ (ESCC) tarkoittaa aksiaalisesti imevää vesipumppua, jossa moottorin akseli jatkuu siten, että se toimii myös pumpun akselina.
7)
’Aksiaalisesti imevä suoraan kytketty inline-vesipumppu’ (ESCCi) tarkoittaa vesipumppua, jossa pumpun imuaukko on samalla akselilla kuin pumpun poistoaukko.
8)
’Pystyasenteinen monivaiheinen vesipumppu’ (MS-V) tarkoittaa akselitiivistettyä monivaiheista (i 1) keskipakovesipumppua, jossa juoksupyörät on asennettu pystysuunnassa pyörivään akseliin ja joka on suunniteltu korkeintaan 25 baarin paineella ja jonka nimellispyörimisnopeus on 2 900 rpm ja enimmäistuotto 100 m3/h (27,78·10-3 m3/s).
9)
’Monivaiheinen uppovesipumppu’ (MSS) tarkoittaa monivaiheista (i 1) keskipakovesipumppua, jonka nimellisulkohalkaisija on 4” (10,16 cm) tai 6” (15,24 cm) ja joka on suunniteltu käytettäväksi porakaivossa nimellispyörimisnopeudella 2 900 rpm käyttölämpötilassa 0-90 °C.
10)
’Keskipakovesipumppu’ tarkoittaa vesipumppua, joka siirtää puhdasta vettä hydrodynaamisten voimien avulla.
11)
’Syrjäytysvesipumppu’ tarkoittaa vesipumppua, joka siirtää puhdasta vettä sulkemalla tietyn vesimäärään kammioon ja puristamalla tämän määrän pumpun poistoaukkoon.
12)
’Itsesyöttävä vesipumppu’ tarkoittaa vesipumppua, joka siirtää puhdasta vettä ja joka voi käynnistyä ja/tai toimia myös silloin, kun se on vain osittain täynnä vettä.
13)
’Puhdas vesi’ tarkoittaa vettä, jonka suurin absorboitumattoman vapaan kiintoaineen pitoisuus on 0,25 kg/m3 ja suurin liuenneen kiintoaineen pitoisuus 50 kg/m3 sillä edellytyksellä, että veden kokonaiskaasupitoisuus ei ylitä kyllästystilavuutta. Huomioon ei oteta lisäaineita, joita tarvitaan estämään veden jäähtyminen - 10 °C:n lämpötilaan.
Liitteissä II-V sovellettavat määritelmät vahvistetaan liitteessä I.
3 artikla
Ekosuunnitteluvaatimukset
Keskipakovesipumppujen vähimmäishyötysuhdetta koskevat vaatimukset ja tietovaatimukset asetetaan liitteessä II.
Ekosuunnitteluvaatimuksia sovelletaan seuraavan aikataulun mukaisesti:
1)
1 päivästä tammikuuta 2013 vesipumppujen vähimmäishyötysuhteen on oltava liitteessä II olevan 1 kohdan a alakohdan mukainen;
2)
1 päivästä tammikuuta 2015 vesipumppujen vähimmäishyötysuhteen on oltava liitteessä II olevan 1 kohdan b alakohdan mukainen;
3)
1 päivästä tammikuuta 2013 vesipumppuja koskevien tietojen on oltava liitteessä II olevassa 2 kohdassa asetettujen vaatimusten mukaiset.
Ekosuunnitteluvaatimusten noudattamista koskevat mittaukset ja laskelmat on tehtävä liitteessä III vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
Ekosuunnitteluvaatimuksia ei ole tarpeellista asettaa muiden direktiivin 2009/125/EY liitteessä I olevassa 1 osassa tarkoitettujen ekologisen suunnittelun parametrien osalta.
4 artikla
Vaatimustenmukaisuuden arviointi
Direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely on joko mainitun direktiivin liitteessä IV säädetty sisäinen suunnittelun valvonta tai mainitun direktiivin liitteessä V säädetty vaatimustenmukaisuuden arvioinnin hallintajärjestelmä.
5 artikla
Tarkastusmenettely markkinavalvontaa varten
Suorittaessaan direktiivin 2009/125/EY 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja markkinavalvontatarkastuksia tämän asetuksen liitteessä II asetettujen ekosuunnitteluvaatimusten osalta jäsenvaltioiden viranomaisten on noudatettava tämän asetuksen liitteessä IV kuvattua tarkastusmenettelyä.
6 artikla
Ohjeelliset viitearvot
Markkinoiden parhaiten suoriutuvia vesipumppuja tämän asetuksen voimaantuloajankohtana edustavat ohjeelliset viitearvot esitetään liitteessä V.
7 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen tekniikan kehityksen valossa ja esittää uudelleentarkastelun tulokset kuulemisfoorumille viimeistään neljän vuoden kuluttua sen voimaantulosta. Uudelleentarkastelussa on pyrittävä omaksumaan laajennettuun tuotteeseen perustuva lähestymistapa.
Komissio tarkastelee uudelleen energiatehokkuuden laskentamenetelmässä käytettyjä toleransseja 1 päivään tammikuuta 2014 mennessä.
8 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 25 päivänä kesäkuuta 2012.