ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. prosince 2010
o režimu podpory C 38/05 (ex NN 52/04) Německa ve prospěch skupiny Biria
(oznámeno pod číslem K(2010) 8289)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/471/EU)
EVROPSKÁ KOMISE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými články (2), a se zřetelem k jejich vyjádřením,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
1.1 Řízení před Komisí
(1)
Ve dnech 23. ledna 2002 a 20. srpna 2002 obdržela Komise stížnost týkající se státní podpory ve formě státních záruk ve prospěch skupiny Biria.
(2)
Německo v korespondenci s Komisí sdělilo Komisi dopisem ze dne 24. ledna 2003, zaevidovaným 28. ledna 2003, že odstoupilo od zamýšleného poskytnutí záruky, které bylo podmíněné schválením ze strany Komise. Stěžovatel o tom byl informován dopisem ze dne 17. února 2003.
(3)
Dopisem ze dne 1. července 2003, zaevidovaným dne 9. července 2003, a dopisem ze dne 8. srpna 2003, zaevidovaným dne 5. září 2003, poskytl stěžovatel další informace o jiné státní záruce ve prospěch skupiny Biria, a také o podílu veřejných subjektů na podnicích skupiny.
(4)
Komise si dopisem ze dne 9. září 2003 vyžádala další informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 14. října 2003, zaevidovaném dne 16. října 2003. Komise dne 9. prosince 2003 požádala o další informace, které Německo poskytlo dopisem ze dne 19. března 2004, zaevidovaným téhož dne.
(5)
Dne 18. října 2004 vydala Komise příkaz k poskytnutí informací, neboť měla pochybnosti, zda opatření podpory ve prospěch skupiny Biria odpovídala režimu, na jehož základě byla údajně poskytnuta. V odpovědi na příkaz o poskytnutí informací sdělilo Německo další informace v dopise ze dne 31. ledna 2005, který byl zaevidován téhož dne.
(6)
Komise dne 20. října 2005 zahájila formální vyšetřovací řízení ohledně tří údajných státních podpor. Ve stejném rozhodnutí konstatovala, že několik dalších údajně protiprávně poskytnutých podpor buď nepředstavuje žádnou podporu, nebo byly poskytnuty na základě schválených opatření podpor a v souladu s nimi. Příslušné rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k možným opatřením podpor vyjádřily. Svá stanoviska sdělili: jeden účastník, který nechce být jmenován, dopisem ze dne 27. ledna 2006, zaevidovaným dne 30. ledna 2006, dále společnosti Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück a Pantherwerke AG, Löhne v dopisech ze dne 6. února, zaevidovaných téhož dne, a společnost Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade dopisem ze dne 6. února 2006, zaevidovaným téhož dne, a dopisem ze dne 27. února 2006, zaevidovaným téhož dne.
(7)
Tato stanoviska byla předložena Německu v dopisech ze dne 6. února 2006 a 2. března 2006. Německo odpovědělo dopisem ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaným dne 7. dubna 2006, a dopisem ze dne 12. května 2006, zaevidovaným téhož dne.
(8)
Německo sdělilo své stanovisko k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dopisem ze dne 23. ledna 2006, zaevidovaným téhož dne.
(9)
Komise si dopisem ze dne 6. února 2006 vyžádala doplňující informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaném dne 7. dubna 2006. Komise požádala další žádostí o informace dne 19. července 2006 o dodatečné údaje, Německo na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 25. září 2006, zaevidovaným dne 26. září 2006.
(10)
Dne 24. ledna 2007 vydala Komise rozhodnutí (4) podle čl. 7 odst. 5 a čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (5).
1.2 Soudní řízení
(11)
Dne 5. dubna 2007 podal Svobodný stát Sasko žalobu proti rozhodnutí Komise týkající se opatření 2 a 3 (věc T-102/07). Další žaloba byla podána dne 16. dubna 2007 společností MB Immobilien Verwaltungs GmbH und MB System GmbH & Co. KG, u níž se jedná o právní nástupkyni příjemkyně, jíž bylo rozhodnutí určeno (T-120/07). Poslední uvedená žaloba se týkala všech tří opatření, které byly předmětem rozhodnutí. Obě věci byly spojeny rozhodnutím předsedy ze dne 24. listopadu 2008.
(12)
Rozhodnutím ze dne 3. března 2010 prohlásil soud rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2007 za neplatné.
(13)
Žaloby (které se z velké části překrývaly) zahrnovaly zejména následující žalobní důvody. Žalobci zaprvé namítali, že Komise došla neoprávněně k závěru, že opatření 2 a 3 nespadají pod schválený německý režim podpory. Zadruhé bylo hodnocení skutkového stavu ze strany Komise, týkající se klasifikace příjemce jakožto podniku v obtížích, chybné. Za třetí namítali žalobci chyby v odůvodnění v rozhodnutí Komise ohledně výše prvku podpory.
(14)
Soud potvrdil rozhodnutí Komise ohledně závěru, že opatření 2 a 3 nespadají pod schválený režim podpory. Soud kromě toho potvrdil zařazení příjemce jako „podniku v obtížích“ na základě definice v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 (6) (dále „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci 1999“). Prohlásil rozhodnutí za neplatné pouze kvůli chybějícímu odůvodnění prémií za riziko použitých pro výpočet prvku podpory. Soud došel zejména k závěru, že při výpočtu prvku podpory úvěru, který je poskytován podniku v obtížích, není dostačující pouhý odkaz na oznámení Komise o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb z roku 1997 (7) (dále „sdělení o referenčních sazbách z roku 1997“) pro odůvodnění použití různých prémií za riziko.
(15)
Tímto rozhodnutím je proto prováděno rozhodnutí soudu podle čl. 266 odst. 1 SFEU a podrobněji vysvětlen výpočet prvku podpory provedený Komisí u uvedeného opatření. Toto rozhodnutí nemění nic na posouzení podpory provedené Komisí v rozhodnutí ze dne 24. ledna 2007; to platí zejména pro ty prvky, které již byly přezkoumány soudem.
1.3 Řízení po soudním rozhodnutí
(16)
Po soudním rozhodnutí podali příjemci dne 7. června 2010 další stanovisko, které bylo zaevidováno téhož dne. Toto stanovisko bylo zasláno Německu dne 16. června 2010. Odpověď Německa na stanovisko příjemců byla Komisi doručena dne 12. července 2010, evidovaným téhož dne.
(17)
Komise dne 19. srpna 2010 předala Německu žádost o informace, které Německo poskytlo dopisem ze dne 14. září 2010, zaevidovaným téhož dne.
II. POPIS
2.1 Příjemce podpory
(18)
Skupina Biria působila do 7. listopadu 2005 v oblasti výroby a odbytu jízdních kol. Mateřská společnost skupiny, která tehdy používala název Biria AG, měla sídlo v Neukirchu, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU (8).
(19)
V roce 2003 skupina docílila obratu 93,2 mil. EUR (2002: 83,8 mil. EUR) a dosáhla zisku ve výši 3,7 mil. EUR (2002: ztráty ve výši 5,8 mil. EUR). Skupina v roce 2003 měla 415 zaměstnanců (2002: 490 zaměstnanců) a lze ji tak považovat za velký podnik.
(20)
Mateřská společnost vznikla v roce 2003 spojením (starého podniku) Biria AG s jednou z jeho dceřiných společností, Sachsen Zweirad GmbH. Zároveň se změnil název podniku Sachsen Zweirad GmbH na Biria GmbH. V dubnu 2005 byla společnost Biria GmbH přeměněna na společnost Biria AG. V roce 2003 dosáhla společnost Biria GmbH obratu 55,7 mil. EUR a zisku ve výši 3,6 mil. EUR. Jediným vlastníkem společnosti Biria AG je pan Mehdi Biria. Mateřská společnost je dále označována jako „Biria“.
(21)
Kromě mateřské společnosti jsou nejdůležitějšími společnostmi skupiny Bike System GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG („Bike Systems“), tento podnik patří ke společnosti Biria přes dceřinou společnost Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH („BSBG“), a společnost Checker Pig GmbH.
(22)
Společnost Bike Systems má sídlo v Nordhausenu, Durynsko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. V roce 2003 dosáhla společnost Bike Systems obratu 6,1 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,6 mil. EUR. Měla 157 zaměstnanců. Bike Systems vyrábí výlučně jízdní kola pro mateřskou společnost BSBG (dohoda o smluvní výrobě). BSBG je odpovědná za odbyt jízdních kol.
(23)
Společnost Checker Pig GmbH má sídlo v Drážďanech, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. V roce 2003 dosáhla společnost Checker Pig GmbH obratu 6,9 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,4 mil. EUR. Podnik měl 43 zaměstnanců.
(24)
Dne 7. listopadu 2005 prodala společnosti Biria většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Nemovitosti zůstávají ve vlastnictví společnosti Biria a budou touto společností pronajímány skupině Lone Star. Prodejní cena aktiv činila 11,5 mil. EUR. Externí znalec ocenil uvedená aktiva na 10,7 mil. EUR.
(25)
Podle informací Německa proběhl prodej po otevřeném, transparentním a bezpodmínečném nabídkovém řízení. Nabídkové řízení bylo zveřejněno na internetu a v několika tištěných médiích. Účast nového investora mohla mít podobu nákupu aktiv, odkoupení celého majetku „en bloc“ nebo nákupu podílů. Skupina Lone Star nakonec převzala aktiva prostřednictvím nákupu aktiv.
(26)
Podle informací Německa byl prodej podniku zahájen již před rozhodnutím Komise ze dne 20. října 2005 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. První lhůta pro podání nabídek uplynula 4. října 2005.
(27)
Současný právní nástupce společnosti Biria AG (nové) je společnost MB Immobilien Verwaltungs GmbH (dále „MB Immobilien“); právní nástupce společnosti Bike Systems je společnost MB System GmbH und Co. KG (dále „MB System“). Společnost MB Immobilien se od července 2008 nachází v likvidaci.
(28)
V rámci tohoto rozhodnutí jsou s výjimkou mateřské společnosti Biria používány názvy, které podniky užívaly v okamžiku poskytnutí opatření.
2.2 Finanční opatření
(29)
Opatření 1: V březnu 2001 vložila společnost gbb Beteiligungs AG (dále „gbb“) tichý vklad do společnosti Bike Systems ve výši 2 070 732 EUR s dobou trvání do konce roku 2010. Společnost gbb byla tehdy 100 % dceřinou společností společnosti DtA-Beteiligungs-Holding AG, která byla sama 100 % dceřinou společností společnosti Deutschen Ausgleichsbank, rozvojové banky německého spolkového státu, jež byla založena zákonem jakožto veřejnoprávní korporace.
(30)
Společnost gbb Beteiligungs AG existovala již v době trvání bývalé Německé demokratické republiky jakožto státní banka pro zemědělský sektor. Smlouvou o sjednocení se z ní v roce 1990 stala Berliner Genossenschaftsbank, veřejnoprávní korporace pod dohledem spolkového ministerstva financí. V roce 1991 byl její název změněn na gbb Beteiligungsholding a v roce 1997 byla přeměněna na akciovou společnost. V důsledku toho již nebyla ve vlastnictví spolkové vlády, nýbrž se z ní stala dceřiná společnost společnosti Deutsche Ausgleichsbank. Od založení společnosti gbb vykonávala veřejná správa na tento podnik silný vliv. Po celou dobu, kdy byla veřejnoprávní korporací, byla pod přímým dohledem příslušného ministerstva a členy její dozorčí rady byli zástupci příslušných úřadů. Po přeměně na akciovou společnost a začlenění do společnosti Deutsche Ausgleichsbank podléhala kontrole, kterou nad společností Deutsche Ausgleichsbank vykonávaly státní orgány (viz další body odůvodnění níže).
(31)
Jakožto veřejnoprávní korporace byla Deutsche Ausgleichsbank pod dohledem Spolkového ministerstva vnitra. Kromě toho byla většina členů její dozorčí rady zástupci spolkových a zemských ministerstev a členové spolkového sněmu.
(32)
Podle § 4 odst. 1 zákona o Deutsche Ausgleichsbank je činnost banky omezena na financování opatření, která slouží k podpoře malých a středních podniků a svobodných povolání, životního prostředí, sociální politiky a začlenění osob, které byly vyhnány během druhé světové války.
(33)
Ustanovení § 4 odst. 4 zákona o Deutsche Ausgleichsbank stanoví možnost, že banka může nabývat podíly v jiných podnicích, pokud s tím souhlasí dozorčí rada a ministerstvo pověřené dohledem nad bankou.
(34)
Podíl ve společnosti Bike Systems je uveden ve výročních zprávách Deutsche Ausgleichsbank z let 2001 a 2002, neboť podíl odpovídající tichému vkladu činil 20 % a tudíž překračoval hranici pro podávání zpráv. V roce 2001 drželo gbb podíly o velikosti minimálně 20 % celkem v 18 podnicích.
(35)
V roce 2003 se na základě spolkového zákona spojila Deutsche Ausgleichsbank se společností Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(36)
Jak Deutsche Ausgleichsbank, tak i KfW jsou takzvané rozvojové instituce, tj. banky, které jsou ve své činnosti omezeny na podporu regionálních, ekonomických a sociálně-politických opatření. V rámci účelových opatření, která Německo akceptovalo ve věci E10/2000 (9), byly činnosti rozvojových institucí omezeny na určité netržní oblasti, mj. na správu programů na podporu malých a středních podniků.
(37)
Podle Německa se účast ggb na společnosti Bike Systems uskutečnila za tržních podmínek a tudíž nepředstavovala státní podporu.
(38)
Opatření 2: Dne 20. března 2003 poskytla spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 5,6 milionů EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH se splatností původně do konce roku 2008. Ručení bylo v lednu 2004 vráceno a nahrazeno ručením ve prospěch společnosti Biria GmbH (viz opatření 3). Ručení bylo uděleno na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko, tedy režimu podpor (10) schváleného Komisí.
(39)
Opatření 3: Dne 9. prosince 2003 poskytla spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 24 875 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (později Biria AG) na financování plánovaného zvýšení obratu a na restrukturalizaci financování této skupiny. Úvěry o trvání do 31. prosince 2011 sestávají z 8 mil. EUR na splacení půjček provozních prostředků, ze 7,45 mil. EUR jako kontokorentního rámce a z částky 9,425 mil. EUR na financování sezónních potřeb. Ručení bylo poskytnuto na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko, tedy režimu podpor schváleného Komisí. Ručení bylo uděleno za předpokladu, že ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad GmbH bude vráceno (opatření 2). Ručení se proto stalo účinným až 5. ledna 2004, když bylo ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad vráceno.
III. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(40)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť měla pochybnosti ohledně tvrzení Německa, že byl vklad tichého společníka uskutečněn za tržních podmínek. Podle názoru Komise byla společnost Bike Systems přijetím plánu k řešení platební neschopnosti právě z této platební neschopnosti vyvedena, takže budoucí vývoj společnosti byl nejistý. Proto měla být společnost v tehdejším okamžiku považována za podnik v obtížích. Komise pochybovala o tom, že odměna s ohledem na riziko byla přiměřená a že vklad tichého společníka proběhl za tržních podmínek. Pokud jde o případné použití ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU, neměla Komise informace o tom, že byly splněny podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999.
(41)
Dalším důvodem pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl předběžný závěr Komise, že nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě byla ručení ve prospěch společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH údajně udělena, a proto se na tato ručení tento režim podpor nevztahuje. Podle názoru Komise se u společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH jednalo v okamžiku poskytnutí ručení o podniky v obtížích. Neboť se u společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH kromě toho jednalo o velké podniky, měla být ručení také podle tohoto režimu podpor jednotlivě oznámena Komisi. S ohledem na případné použití ustanovení o výjimkách v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU Komise pochybuje, že byly splněny podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(42)
Komise obdržela stanoviska jednoho účastníka, který nechce být jmenován, podniků Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG a společnosti Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.
4.1. Stanovisko konkurenta, který chce zůstat anonymní
(43)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení konkurent, který chce zůstat anonymní, uvádí, že společnost Biria AG mohla díky státnímu ručení ve výši 24,5 mil. EUR prodávat jízdní kola odběratelům konkurenta za ceny nižší, než jsou výrobní náklady, ačkoliv konkurent má nejefektivnější výrobu v Německu.
(44)
Společnost Biria AG dále mohla v roce 2003 vykázat zisky jen proto, že se finanční instituce vzdaly svých nároků ve výši 8,567 mil. EUR. V následujících letech 2004 a 2005 zaznamenala Biria AG opět ztráty.
(45)
Konkurent rovněž upozorňuje na to, že společnost Biria byla prodejem majetku prodána skupině Lone Star. Přitom se banka Sachsen LB a společnost Mittelständische Beteiligungsgesellschaft zřejmě vzdaly velké části svých pohledávek. Nová společnost Biria GmbH, která patří do skupiny Lone Star, převzala veškerá aktiva bývalé společnosti Biria AG.
4.2 Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG
(46)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podniky Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG (dále jen „Prophete a Pantherwerke“) tvrdí, že Biria může díky státním podporám prodávat své výrobky za ceny, které by za obvyklých tržních podmínek nebyly udržitelné. Oba podniky jsou konkurenty společnosti Biria, a tím se jich podpora bezprostředně dotýká.
(47)
Skupina Biria je největším výrobcem jízdních kol v Německu a ročně vyrobí přibližně 700 000 jízdních kol. Podniky skupiny Biria jsou na trhu s jízdními koly zastoupeny ve dvou segmentech, v segmentu nespecializovaného obchodu a v segmentu specializovaného velkoobchodu.
(48)
Do segmentu nespecializovaného obchodu spadá veškerý maloobchod prostřednictvím větších maloobchodních řetězců a zásilkový obchod. Jízdní kola v tomto segmentu stojí obvykle 100 až 199 EUR. Podle odhadů podniků Prophete a Pantherwerke se na tomto trhu prodá asi 1,5 milionu jízdních kol a Biria tak v tomto segmentu se svými 650 000 prodanými jízdními koly dosahuje podílu přibližně 50 %.
(49)
Podle podniků Prophete a Pantherwerke má skupina Biria rovněž ve specializovaném velkoobchodu dominantní postavení. Tento segment trhu vykazuje objem 150 000 až 200 000 jízdních kol. Ve specializovaném velkoobchodu mohou ceny dosahovat až 400 EUR. Podnik Pantherwerke je v tomto segmentu přímým konkurentem skupiny Biria.
(50)
Podniky Prophete a Pantherwerke již několik let konstatují, že cenové nabídky skupiny Biria jsou vždy nižší než cenové nabídky jiných výrobců. Tento rozdíl nelze ekonomicky vysvětlit, neboť skupina Biria sice na základě svého dominantního tržního postavení dosahuje vyššího objemu nákupu, což se ovšem neodráží v příznivějších podmínkách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že podnik díky nízkým prodejním cenám skupiny Biria utrpěl v posledních letech značné ztráty.
(51)
Pokud jde o vklad tichého společníka, Prophete a Pantherwerke pochybují, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil.
(52)
Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považují podniky Prophete a Pantherwerke za neslučitelné s právními předpisy Evropské unie o státních podporách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v obtížích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Z počáteční rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovat.
(53)
Poskytnutím obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť obchodní činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře.
(54)
Nebyla přijata žádná kompenzační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. Nedošlo k omezení účasti skupiny Biria na trhu. Naopak, koncepcí této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat svůj odbyt. Prophete a Pantherwerke dále poukazují na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star.
4.3 Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podnik Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (dále „Vaterland-Werke“) uvádí, že skupina Biria je s výrobou 700 000 až 800 000 jízdních kol ročně největším výrobcem v Německu. Srovnatelného objemu dosahuje pouze podnik MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke s roční výrobou 700 000 jízdních kol; ostatní výrobci vyrábějí pouze 250 000 až 400 000 jízdních kol.
(56)
Oba podniky Vaterland-Werke a Biria jsou zastoupeny v tržním segmentu nespecializovaného obchodu, který zahrnuje také větší maloobchodní řetězce a velké zásilkové obchody. V tomto segmentu vládne silná konkurence a Biria je známá svým agresivním soutěžním chováním s cenami nižšími, než jsou výrobní náklady. Takové chování je možné pouze s pomocí vnějších finančních zdrojů, v případě společnosti Biria díky státním podporám. Tím je ohrožena existence všech malých konkurentů, kteří nejsou podporováni ze státních zdrojů. Tato situace se zejména dotýká podniku Vaterland-Werke a volné kapacity nemohou být pokryty jinými zakázkami. Jelikož trh vykazuje nadbytek kapacit, bylo by každé rozšíření kapacit výrobce za pomoci státních podpor na úkor jiných konkurentů.
(57)
Pokud jde o vklad tichého společníka, Vaterland-Werke pochybuje, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil.
(58)
Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považuje podnik Vaterland-Werke za neslučitelné s pravidly Evropské unie o státních podporách. Podnik Vaterland-Werke se domnívá, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v obtížích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Ze zahajovací rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovati.
(59)
Poskytnutím obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť obchodní činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře.
(60)
Nebyla přijata žádná kompensační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. Nedošlo k omezení účasti skupiny Biria na trhu. Naopak, plánem této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat odbyt jízdních kol. Podnik Vaterland-Werke dále poukazuje na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star.
4.4 Příjemci
(61)
Ve svém stanovisku ze dne 7. června 2010 podali příjemci po zrušení původního rozhodnutí soudem další informace.
(62)
Zastávali zejména názor, že Komise musí při hodnocení tichého vkladu společnosti gbb do společnosti Bike Systems (opatření 1) zohlednit existenci tzv. doporučujícího dopisu, který byl vydán společností Biria GmbH. Tato společnost Biria GmbH je jinou právnickou osobou než právnická osoba vzniklá spojením společností Biria AG (původní) a Sachsen-Zweirad GmbH, která je uvedena v bodě 20. Společnost Biria GmbH, která vydala doporučující dopis ve prospěch společnosti Bike Systems, je právním předchůdcem společnosti Biria AG (původní).
V. STANOVISKO NĚMECKA
(63)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení zastává Německo názor, že tichý vklad společností gbb proběhl za tržních podmínek. Německo souhlasí s Komisí, že s tichým vkladem je spojeno větší riziko než s obvyklou půjčkou. Podmínky tichého vkladu jsou však uzpůsobeny tak, aby byla dodržena ustanovení sdělení o referenčních sazbách z roku 1997. Podle tohoto sdělení je referenční sazbou minimální sazba, která může být ve zvláštních rizikových případech zvýšena. V tomto případě může prémie činit 400 bazických bodů a více.
(64)
Odměna za vklad tichého společníka činí podle údajů Německa 12,25 % (8,75 % pevná částka a 3,5 % variabilní částka závisející na zisku). Výše odměny by tak byla o 600 bazických bodů vyšší než referenční sazba Komise, která činí 6,33 %. Tím společnost ggb zohlednila, že podnik procházel obdobím restrukturalizace a že riziko tiché účasti proto bylo zvýšené z důvodu změny orientace podniku a chybějícího zajištění. Toto zvýšené riziko bylo zohledněno dodatečnou prémií ve výši 200 bazických bodů.
(65)
Rozhodnutí o vkladu tichého společníka bylo přijato na základě prognózy, podle které se měl obrat podniku zvýšit z 0,89 mil. EUR v roce 2001 na 3,38 mil. EUR v roce 2003. Německo tak dospělo k závěru, že dohodnutá odměna za vklad tichého společníka ve výši 12,25 % přiměřeně odrážela dané riziko. Německo se domnívá, že skutečnost, že část odměny je variabilní, není podstatná, neboť je v případě vkladů tichých společníků obvyklá a odpovídá chování investora v podmínkách tržní ekonomiky.
(66)
K ručením ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH Německo uvádí, že se podnik v okamžiku jejich udělení nenacházel v obtížích a ani ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nevykazoval žádné znaky typické pro podnik v obtížích. Mimo jiné podnik roku 2003 (do spojení se společností Biria v říjnu) disponoval kladným vlastním kapitálem ve výši 404 mil. EUR a dosáhl zisku ve výši 2,1 mil. EUR. Hospodářská situace podniku se v roce 2003 oproti rokům 2001/2002 zlepšila díky konsolidačním snahám zahájeným koncem roku 2002 a příznivější situaci na trhu.
(67)
Likvidita podniku sice byla složitá, avšak ne „vážná“. Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, nehrozilo. Ani vysoké úrokové platby by nevedly k problémům s likviditou, jak tvrdila Komise.
(68)
K ručení udělené společnosti Biria GmbH (později Biria AG) Německo uvádí, že byla poskytnuta na základě nové koncepce skupiny Biria, která předpokládala efektivnější organizaci skupiny a soustředění nákupu, odpovědnosti za výrobu a odbyt do společnosti Biria GmbH. Vedle finančních potřeb na zvýšení obratu zahrnoval plán také reorganizaci celkového financování skupiny.
(69)
Německo se domnívá, že se v případě společnosti Biria GmbH (později Biria AG) v době udělení ručení nejednalo o podnik v obtížích. V této souvislosti je třeba rozlišovat mezi starou a novou společností Biria AG. Nový podnik by bylo možné posuzovat jako podnik v obtížích pouze v případě, kdyby zdědil nesnáze starého podniku (pokud by starý podnik byl v obtížích). To ovšem nebyl případ nové společnosti Biria AG. Nová Biria AG vznikla spojením staré společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Podnik Sachsen Zweirad GmbH, který v žádném případě nebyl v obtížích, měl v tomto spojení ekonomickou převahu. Proto nelze automaticky vycházet z toho, že nová Biria AG byla v obtížích. I kdyby byla stará Biria AG v obtížích, spojení s podnikem Sachsen Zweirad GmbH by znamenalo, že nová Biria AG by se automaticky v obtížích nenacházela.
(70)
Německo dále poukazuje na to, že k odstoupení jedné soukromé finanční instituce od financování podniku došlo z důvodu změny strategické orientace banky v důsledku fúze. Obě zbývající finanční instituce ukončily svou účast ve stejné době jako tato soukromá banka. Tato skutečnost ovšem nemůže být vykládána jako projev ztráty důvěry, neboť jedna z finančních institucí dále spolufinancovala dva samostatné projekty.
(71)
Německo zdůrazňuje, že účelem spojení podniku Sachsen Zweirad GmbH se společností Biria AG také nebylo obejít pravidla pro státní podporu a zařazení podniku mezi podniky v obtížích, nýbrž bylo důsledkem nové koncepce skupiny podniků.
(72)
Ve svém stanovisku ke stanovisku konkurenta, který chtěl zůstat anonymní, Německo uvádí, že údaje k struktuře nákladů tohoto konkurenta a podniku Biria nejsou srovnatelné. Obrat konkurenta vzrostl, zatímco odbyt skupiny Biria se klesl. Zároveň se snížil EBITDA (hospodářský výsledek konkurenta před odečtením úroků, daní a odpisů), zatímco hospodářský výsledek skupiny Biria zůstal konstantní. Z toho vyplývá, že Biria neprodává za dumpingové ceny, spíše uvedený konkurent vedl agresivnější cenovou politiku než skupina Biria.
(73)
Hospodářská újma, kterou konkurent údajně utrpěl chováním skupiny Biria, nebyla podložena žádnými skutečnostmi, ani nebyla jednoznačně prokázána. Kromě toho je na konkurenčním trhu obvyklé cenové podbízení mezi konkurenty.
(74)
Ohledně prodeje aktiv skupiny Biria skupině Lone Star, který daný konkurent zmiňuje, předložilo Německo podrobnosti o průběhu prodeje i o vyrovnání pohledávek soukromých a veřejných věřitelů.
(75)
Ve svém stanovisku ke stanoviskům podniků Prophete, Pantherwerke a Vaterland-Werke Německo upozorňuje, že trh s jízdními koly je rozčleněn na tři segmenty, a ne pouze na dva, jak tvrdí tyto podniky. Tyto tři segmenty tvoří specializovaný obchod, zásilkový obchod a samoobslužný obchod. Biria má v zásilkovém obchodu silné postavení, avšak ani ne tak díky agresivní cenové politice, jako spíše díky včasným dodávkám. V segmentu samoobslužného obchodu je však hlavním dodavatelem společnost MIFA AG, zatímco podíl společnosti Biria je nižší než 10 %.
(76)
Německo odmítá tvrzení podniku Vaterland-Werke, že společnost Biria hodlá rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky, a odkazuje na údaje, které již byly předloženy během řízení. Německo prohlašuje, že společnost Biria AG v roce 2003 vyrobila 670 000 jízdních kol a od té doby se výroba snižuje.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(77)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. Podle konstantní judikatury Soudního dvora Evropské unie je kritérium narušení obchodu splněno tehdy, pokud zvýhodněný podnik vykonává hospodářskou činnost, která je předmětem obchodu mezi členskými státy.
(78)
Aby mohla přezkoumat existenci státní podpory, stanoví Komise nejprve relevantní podnik. Poté zkoumá zvlášť u každého opatření, zda jsou splněny podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU. Následně je vypočítán prvek podpory a zkoumána slučitelnost opatření s vnitřním trhem.
6.1 Příjemce podpory
(79)
Podpory byly poskytnuty společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria, jakož i podniku Bike Systems, dceřiné společnosti podniku Biria. Dne 7. listopadu 2005 prodala společnosti Biria většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Komise zjistila, že podle předložených informací prodeji předcházelo otevřené, transparentní a bezpodmínečné nabídkové řízení. Německo uvádí, že prodejní cena aktiv byla znalcem vyčíslena na 10,7 mil. EUR. Cena 11,5 mil. EUR zaplacená skupinou Lone Star tak byla vyšší než odhadní cena.
(80)
Komise na základě dostupných informací dospěla k závěru, že neexistují žádné důkazy, že by byla skupina Lone Star podporami nějakým způsobem zvýhodněna a že by byla nepřímým nebo přímým příjemcem podpor poskytnutých společnostem Biria a Bike Systems.
6.2 Opatření č. 1: Tichý vklad poskytnutý údajně za tržních podmínek
(81)
Tichý vklad (opatření 1) vložila banka ggb. Podle údajů Německa se byla tato účast získána v rámci samostatného programu gbb, takže neplyne ze státních prostředků. Jak bylo vysvětleno již v rozhodnutí o zahájení řízení, bere Komise na vědomí, že gbb v okamžiku nabytí účasti byla 100 % dceřinou společností Deutsche Ausgleichsbank, která byla ze 100 % vlastněna Spolkovou republikou Německo. Gbb je proto podnikem veřejného práva. Podle ustálené judikatury Soudního dvora se u prostředků podniků veřejného práva jedná vždy o státní prostředky (11).
(82)
Z toho pro Komisi nutně plyne, že toto opatření je přičitatelné státu. V tomto ohledu rozhodl soudní dvůr ve věci C - 482/99 (Stardust) následujícím způsobem (body 53-56):
„53.
Není možné tedy požadovat, aby na základě přesného pokynu bylo prokázáno, že úřady konkrétně přiměly podnik veřejného práva, aby provedl dané opatření podpory. Zaprvé existuje s ohledem na úzké vazby mezi státem a podniky veřejného práva skutečné nebezpečí, že státní podpory budou poskytovány skrze tyto podniky způsobem málo transparentním a takovým, při kterém budou porušována úprava státní podpory obsažená v této smlouvě.
54.
Za druhé je obecně s ohledem právě na privilegované vztahy mezi státem a podnikem veřejného práva pro třetí osoby velmi těžké v konkrétním případě prokázat, že opatření podpory takového podniku bylo provedeno skutečně na pokyn úřadů.
55.
Z těchto důvodů vyplývá, že přičitatelnost opatření podpory podniku veřejného práva státu může být vyvozena ze souboru nepřímých důkazů, které plynou z okolností konkrétního případu a ze souvislostí, za nichž bylo toto opatření učiněno. Soudní dvůr již vzal v úvahu, že dotyčný subjekt by vytýkané rozhodnutí nemohl učinit, aniž by vzalo v úvahu požadavky veřejných orgánů (zejména rozsudek Van der Kooy a další/Komise, bod 37) nebo že kromě organizačních svazků spojujících veřejné podniky se státem musely tyto podniky, jejichž prostřednictvím byly podpory přiděleny, přihlížet ke směrnicím vydaných orgánem nazvaným comitato interministeriale per la programmazione economica (CIPE) (zmiňované rozsudky ze dne 21. března 1991 ve věci Itálie v. Komise, C-303/88, body 11 a 12, a rovněž ve věci Itálie v. Komise, C-305/89, body 13 a 14).
56.
Další nepřímé důkazy jsou rovněž relevantní, aby bylo možné usuzovat na přičitatelnost opatření podpory veřejného podniku státu, jako je zejm. jeho začlenění do struktur veřejné správy, druh jeho činnosti a jejího výkonu na trhu za normálních podmínek konkurence se soukromými účastníky trhu, právní status podnikatele, tedy zda se řídí veřejným právem nebo obecným společenským právem, intensita veřejnoprávního dohledu na řízení podnikatelské činnosti nebo jakýkoliv další nepřímý důkaz, který v konkrétním případě poukazuje na účast orgánů nebo na nepravděpodobnost neúčasti na přijetí opatření, přičemž je třeba vzít v úvahu též jeho rozsah, obsah nebo její podmínky.“
(83)
V daném případě Komise našla takové nepřímé důkazy, které připouštějí závěr, že rozhodnutí gbb je přičitatelné státu.
(84)
Tak byla gbb pověřená spolkovou vládou úkoly v oblasti hospodářské podpory a odpovědná např. za konsolidační a růstový fond ve východním Německu, který měl za úkol poskytovat základní kapitál malým a středním podnikům ve východním Německu pro posílení jejich objemu vlastního kapitálu.
(85)
Zadruhé došla Komise k závěru, že historie gbb poukazuje na silnou úlohu státu při jejích rozhodnutích. Jako korporace veřejného práva byla nejprve pod dohledem příslušného ministerstva a většina členů její dozorčí rady byli zástupci příslušných úřadů. Od doby, kdy je akciovou společností, podléhá její mateřská společnost, Deutsche Ausgleichsbank, dohledu příslušného ministerstva a v její dozorčí radě dominují zástupci úřadů.
(86)
Zatřetí došla Komise k závěru, že mateřská společnost, Deutsche Ausgleichsbank v okamžiku rozhodnutí o účasti korporací veřejného práva podléhala dohledu ministerstva vnitra a její dozorčí rada se z většiny skládala ze zástupců spolkových a zemských ministerstev, jakož i spolkových poslanců. Společnost Deutsche Ausgleichsbank nesmí bez předchozího svolení ministerstva pověřeného dohledem a dozorčí rady nabývat účasti na jiných podnicích. Proto stát kontroloval podnikatelská rozhodnutí gbb skrze její mateřskou společnost také po její přeměně z korporace veřejného práva na akciovou společnost.
(87)
Za čtvrté došla Komise k závěru, že Německo v roce 2002 akceptovalo účelová opatření s ohledem na německé rozvojové banky (12). Tato účelová opatření platí i pro Deutsche Ausgleichsbank. Podle účelových opatřeních musejí činnosti společnosti Deutsche Ausgleichsbank zůstat omezeny na podporu strukturálních, hospodářských a sociálně-politických opatření a veřejných úkolů jejích veřejnoprávních vlastníků v souladu s veřejným pověřením. Komise zastává proto stanovisko, že Deutsche Ausgleichsbank se tím stává součástí veřejné správy a tím jsou všechna její jednání přičitatelná státu.
(88)
Za páté Komise došla k závěru, že podle všeho, že tichý vklad spadá pod rozvojový úkol „Financování malých a středního podniků“ (13).
(89)
Komise proto dospěla k závěru, že toto opatření je přičitatelné státu.
(90)
Podle Německa proběhl vklad tichého společníka gbb do podniku Bike Systems (opatření 1) za tržních podmínek. Riziko tichého vkladu odpovídá riziku podřízené půjčky, a proto je třeba považovat tyto půjčky za půjčky s vysokým rizikem. V případě insolvence nebo likvidace se vklad tichého společníka vrací až poté, co jsou vyrovnány všechny ostatní závazky. Riziko spojené s vkladem tichého společníka tak je vyšší než riziko běžné bankovní půjčky na investice, která je obvykle zajištěna v souladu s podmínkami stanovenými bankou. Průměrná výše úrokových sazeb běžných na trhu pro středně- a dlouhodobé úvěry běžným způsobem zajištěné činila v okamžiku poskytnutí opatření 6,33 %. Odměna za takový vklad by proto měla podstatně převyšovat tuto úrokovou sazbu.
(91)
Za tichou účast byla dohodnuta pevná odměna ve výši 8,75 % a variabilní odměna, závislá na dosažení zisku, ve výši 3,5 % (14). Dohodnutá odměna tak převyšuje uvedenou referenční sazbu.
(92)
Ovšem je třeba upozornit, že tento závěr předpokládá, že Bike Systems je schopen obnovit svoji rentabilitu; podnik Bike Systems ovšem byl v této době teprve přijetím plánu k řešení insolvence z této vyveden. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené restrukturalizaci. Podle rozvahy za rok 2001 podnik v tomto roce stále ještě vykazoval ztrátu. Vlastní kapitál zůstával nadále záporný, což ovšem díky skrytým rezervám nevyvolalo insolvenci. Na základě toho je třeba podnik Bike Systems v uvedené době považovat ze podnik v obtížích.
(93)
Komise došla s ohledem na doporučující dopis (viz bod 62) k závěru, že tyto informace nebyly v okamžiku prvního rozhodnutí k dispozici. Znění doporučujícího dopisu bylo doručeno teprve během soudního řízení.
(94)
Podle doporučujícího dopisu ze dne 6. března 2001 bere Biria GmbH vklad tichého společníka na vědomí a zavazuje se, že během jeho trvání bude podnik Bike Systems tak řízen a financován, aby dostál svým závazkům z tohoto vkladu.
(95)
K tomu uvádí Komise následující.
(96)
Pokud jde o finanční sílu mateřské společnosti, Německo se vyjádřilo, že společnost Biria GmbH nevykazovala v roce 2001 žádný významný obrat a byla činná pouze jako distributor pro ostatní členy podnikové skupiny (15). Pokud jde o její finanční výkonnost (16), docílila společnost v roce 1999 po odečtení daní skromného zisku ve výši 205 000 DEM a v roce 2000 čistou ztrátu ve výši 473 000 DEM.
(97)
Kvůli utrpěným ztrátám podniku byl vlastní kapitál v roce 1999 negativní. V roce 2000 byl vlastní kapitál pozitivní, což však nebylo způsobeno výkonem podniku, nýbrž převodem zisku od dceřiné společnosti Sachsen Zweirad (17). Komise došla k závěru, že doporučující dopis nebyl vystaven podnikem stejné skupiny, který by se nacházel v solidní finanční situaci, nýbrž mateřskou společností, která měla ještě horší hospodářské výsledky.
(98)
Z těchto důvodků dochází Komise k závěru, že společnost Biria GmbH - bez ohledu na skutečnost, že by formálně mohla být označena jako podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 - by byla schopna plnit možné nároky z tzv. doporučujícího dopisu týkajícího se vkladu tichého společníka ve výši více než 2 mil. EUR. Jak bylo již uvedeno, je nutné vycházet z toho, že účetní hospodářský výsledek v roce 2000 (před vystavením doporučujícího dopisu) byl skutečně založen pouze na převodu zisku dceřiných společností a ne na výkonnosti podniku a že výše jeho vlastního kapitálu by bez tohoto převodu zisku byla negativní (včetně základního kapitálu a jiných forem kapitálu jako rezervy nebo likvidní prostředky v bilanci). Je proto diskutabilní, jak by společnost Biria GmbH bývala mohla zabránit možné insolvenci společnosti Bike Systems. V důsledku této skutečnosti je Komise toho názoru, že daný doporučující dopis nemá žádnou skutečnou ekonomickou hodnotu, která by mohla kompensovat obtíže společnosti Bike Systems a proto nepředstavuje žádnou ocenitelnou záruku, díky níž by se snížila odměna, kterou by tržní investor požadoval za vklad tichého společníka.
(99)
Komise proto dochází k závěru, že odměna nebyla přiměřená riziku a že vklad tichého společníka neproběhl za tržních podmínek. Tento vklad poskytl společnosti Bike Systems výhodu, kterou by na trhu nezískala.
(100)
Jak podnik Bike Systems, tak společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH vyrábějí jízdní kola. Jelikož se s tímto výrobkem obchoduje v mezinárodním měřítku, mohou opatření narušovat hospodářskou soutěž a narušit obchod mezi členskými státy.
6.3 Opatření č. 2 a 3: Podpory, které byly údajně v souladu se schválenými režimy podpor
(101)
Ručení ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH na provozní úvěr ve výši 5,6 mil. EUR (opatření 2) a ručení ve prospěch společnosti Biria na provozní úvěr ve výši 24,875 mil. EUR (opatření 3) byla poskytnuta na základě režimu o ručení Svobodného státu Sasko (18). Podle tohoto schváleného režimu podpor jsou přípustná ručení na úvěry vyšší než 5 mil. DEM (2,6 mil. EUR) zdravým podnikům na financování nových investic a ve zvláštních případech na dodatečné financování investic a provozního kapitálu Ve výjimečných případech může být povoleno financování reorganizace a restrukturalizace. Nicméně poskytnutí ručení na restrukturalizaci velkého podniku je třeba oznámit Komisi jednotlivě.
(102)
Podle Německa byly podmínky režimu splněny a ručení jsou tudíž v souladu s režimem. Německo se domnívá, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria v okamžiku udělení ručení nebyly v obtížích. Ručení byla udělena na zajištění půjček na provozní kapitál, což je podle režimu podpor přípustné.
(103)
Komise nesouhlasí se slučitelností ručení s režimem podpor, na jehož základě byly údajně uděleny. Jak bude ještě podrobněji vysvětleno, Komise se oproti názoru Německa domnívá, že se v případě společnosti Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení v březnu 2003 jednalo o podnik v obtížích a že rovněž Biria GmbH byla v době poskytnutí ručení v prosinci 2003 podnikem v obtížích. Nicméně poskytnutí ručení na restrukturalizaci podniku v obtížích je třeba oznámit Komisi jednotlivě.
(104)
Podle názoru Německa podnik Sachsen Zweirad GmbH nevykazoval ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 žádné znaky typické pro podnik v obtížích. Komise zdůrazňuje, že znaky typické pro podnik v obtížích uvedené v bodě 6 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 mají pouze nabízet vodítka, kdy je možné podnik považovat za podnik v obtížích, nelze je však považovat za podmínky, které musejí být splněny kumulativně. U společnosti Sachsen Zweirad GmbH v roce 2001 představoval hospodářský výsledek za běžnou činnost ztrátu ve výši 1 274 000 EUR a v roce 2002 ztrátu ve výši 733 000 EUR. Tyto ztráty převzala podle smlouvy o převodu zisku mateřská společnost Biria. Obrat se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 snížil.
(105)
Podle výroční zprávy 2002 čelil podnik Sachsen Zweirad GmbH problémům s likviditou. Ve výroční zprávě se výslovně uvádí, že situace podniku Sachsen Zweirad GmbH ohledně likvidity byla napjatá kvůli vysokým výdajům na předběžné financování zásob a díky růstu v rámci skupiny. Podle výroční zprávy mohlo být přežití podniku zajištěno pouze tehdy, pokud by banky byly ochotny zachovat nebo restrukturalizovat stávající úvěrové linky.
(106)
Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, podle Německa nikdy nehrozilo. To ovšem nemění nic na zjištění, že situace podniku v oblasti likvidity byla napjatá. Podle výroční zprávy měla většina úvěrů dobu zbývající do jejich splatnosti kratší než pět let, což pro financování obchodní činnosti není v žádném případě optimální a pro podnik se tím zvyšují rizika. Krátká splatnost úvěrů mimoto vedla k vysokým úrokovým platbám (ačkoliv se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 mírně snížily), které dále zatížily likviditu podniku.
(107)
Komise proto dospěla k závěru, že je třeba podnik Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v obtížích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor.
(108)
Společnost Biria vznikla s účinností od 1. října 2003 sloučením (staré) společnosti Biria AG s dceřinou společností Sachsen Zweirad GmbH.
(109)
Podle Německa je nutné jasně odlišovat společnost Biria od (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH, neboť sloučením vznikl nový podnik. Proto musí být otázka, zda byl tento podnik v okamžiku poskytnutí ručení dne 9. prosince 2004 v obtížích, posouzena na základě zahajovací rozvahy nově sloučeného podniku. Zahajovací rozvaha prý ukazuje, že společnost Biria GmbH údajně nemůže být považována za podnik v obtížích.
(110)
Komise s touto argumentací nesouhlasí. Nově sloučený podnik Biria GmbH nelze oddělit od bývalých společností Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH, neboť vznikl jejich sloučením. Na druhé straně by bylo snadné obejít klasifikaci podniku v obtížích sloučením hospodářských subjektů nebo založením nových podniků. Bývalá Biria AG zaznamenala roku 2002 rovněž ztráty a měla stejně jako podnik Sachsen Zweirad GmbH problémy s likviditou. Biria GmbH převzala všechny dluhy a závazky (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Kromě toho vlastní Biria GmbH stejná aktiva a vykonává stejnou činnost jako (stará) Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH. Komise se proto domnívá, že Biria GmbH převzala obtíže (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH.
(111)
Společnost Sachsen Zweirad GmbH měla podle Německa při sloučení hospodářskou převahu. Společnost Sachsen Zweirad GmbH údajně nebyla v obtížích, a proto nelze automaticky předpokládat, že by nová společnost Biria AG byla v obtížích. Komise se oproti Německu nicméně domnívá, že společnost Sachsen Zweirad GmbH byla v obtížích. Nová společnost Biria AG tedy „zdědila“ nesnáze podniku Sachsen Zweirad GmbH.
(112)
Podle výroční zprávy za rok 2003 pokračovala v roce 2003 restrukturalizace a reorganizace skupiny Biria. Tento proces byl zahájen již v roce 2002 a zahrnoval rovněž reorganizaci financování skupiny. Na základě ručení spolkové země Sasko na půjčku ve výši 24,875 milionu EUR vypracovala skupina Biria novou koncepci střednědobého financování svých činností. Nová koncepce financování předpokládala rovněž značné přizpůsobení úrokových sazeb, a tím snížení vysoké úrokové zátěže.
(113)
Zároveň bylo reorganizováno sdružení bank: tři banky byly ochotné vzdát se pohledávek ve výši 8 567 000 EUR, což zřejmě představovalo výrazně více než 50 % jejich pohledávek, pokud za to budou okamžitě vyrovnány zbývající pohledávky. Proto půjčka, která je kryta 80 % ručením opatření 3, sestává z 8 mil. EUR na půjčku na provozní kapitál, ze 7,45 milionu EUR jako kontokorentního rámce a z obnosu ve výši 9,425 milionu EUR na financování sezónních potřeb.
(114)
Společnost Biria tedy měla v okamžiku poskytnutí ručení značné problémy s likviditou, a proto byla podnikem v obtížích. Toto hodnocení dokazuje skutečnost, že tři banky odstoupily od financování činností společnosti Biria a dokonce byly ochotné vzdát se velké části svých pohledávek, pokud budou zbývající pohledávky bezodkladně splaceny. Toto opatření ukazuje, že banky vážně pochybovaly o tom, že Biria bude schopná splatit své dluhy a že je možné ji považovat za rentabilní podnik.
(115)
Německo namítá, že banky odstoupily od financování pouze z důvodu změny orientace své obchodní strategie. Komise zjistila, že se banky vzdaly přibližně 50 % svých nesplacených pohledávek. Toto je i v případě odstoupení bank z důvodu změny obchodní strategie znakem toho, že úvěrové instituce považovaly splacení celé půjčky za velmi nepravděpodobné.
(116)
Komise proto dospěla k závěru, že podnik Biria je třeba v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v obtížích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě a Biria byla v okamžiku rozhodnutí o schválení velkým podnikem, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor.
(117)
Ručení označená jako opatření 2 a 3 poskytla spolková země Sasko, pocházejí tedy ze státních prostředků a je tudíž třeba je přičíst státu.
(118)
Dále musí opatření oprávněnému zajistit výhodu. Komise je toho názoru, že obě uvedená ručení zajistila společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) neoprávněnou výhodu.
(119)
Z důvodů uvedených v bodech 2.2 a 3.2 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (19) (dále jen „sdělení o zárukách“) plyne pro dlužníka výhoda, když za záruku nemusí platit tržní cenu. V určitých případech by dlužník jakožto podnik ve finančních obtížích nenašel žádnou finanční instituci, který by byl ochoten mu poskytnou úvěr bez státní záruky.
(120)
V daném případě byly poskytnuty záruky za úvěr pro podnik v obtížích, přičemž pro ručitele (stát) nebyla sjednána tržní odměna.
(121)
V bodě 3.2 sdělení o zárukách uvádí Komise následující čtyři podmínky, které musejí být kumulativně splněny, aby se vyloučila existence státní podpory ve formě záruky:
1.
dlužník nemá finanční potíže;
2.
rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit;
3.
záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky;
4.
za záruku se platí běžná tržní cena.
(122)
Za použití těchto podmínek na daný případ došla Komise k závěru, že se v případě společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v okamžiku poskytnutí ručení jednalo o podniky v obtížích.
(123)
Za ručení nebyla placena žádná odměna, přičemž byla poskytnuta za úvěr pro podnik v obtížích. Již sama skutečnost, že za ručení nebyla placena žádná tržní cena nasvědčuje tomu, že společnostem Sachsen Zweirad GmbH resp. Biria byla těmito opatřeními poskytnuta výhoda. Ručení, za která se neplatí tržní prémie, se v komerčním bankovnictví nevyskytují. To platí tím spíše, pokud se jedná o ručení pro podniky v obtížích, které svoje úvěry případně nebudou moci splatit.
(124)
Z logiky sdělení o zárukách proto plyne, že se u tohoto ručení jedná o státní podporu.
(125)
Komise proto došla k závěru, že ručení zajistila společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) výhodu, neboť ani jedna společnost by na trhu tato ručení za stejných podmínek nezískala.
(126)
Ze stejných důvodu, které jsou uvedeny v bodě 100, jsou opatření 2 a 3 způsobilá narušit hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod.
6.4 Závěr o existenci podpory
(127)
Komise proto dospěla k závěru, že vklad tichého společníka a obě ručení představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a že obě ručení nebyla poskytnuta v souladu se schváleným režimem podpor. Opatření 1, 2 a 3 tedy představují novou podporu, a musí proto být odpovídajícím způsobem hodnocena.
6.5 Výpočet prvku podpory
(128)
Podle bodu 4.1 sdělení o zárukách se vychází z toho, že individuální záruka nebo systém záruk obsahuje státní podporu, pokud není v souladu s principem investora v tržním hospodářství. Prvek státní podpory je pak třeba kvantifikovat, aby se mohlo ověřit, zda podpora splňuje podmínky zvláštní výjimky pro státní podporu. Komise proto musí nejprve prvek státní podpory kvantifikovat, než může posoudit její slučitelnost.
(129)
Ve sdělení o zárukách Komise stanovila všeobecné zásady pro výpočet prvku státní podpory.
(130)
Podle názoru Komise může státní záruka v zásadě představovat státní podporu až do celkové výše úvěru, který je zaručen, pokud by oprávněný sám nebyl schopen získat přístup k finančním trhům (viz body 2.2 a 4.1 písm. a) sdělení o zárukách).
(131)
Pravidla pro výpočet prvku státní podpory jsou stanovena v bodech 4.1 (Obecně), 4.2 (Prvek podpory v individuálních zárukách) a 4.4 (Prvek podpory v systémech záruk) sdělení o zárukách. Komise dále používá tyto pravidla na daný případ.
(132)
Podle bodu 4.2 sdělení o zárukách, je třeba, pokud není možno pro srovnání použít tržní odměnu, porovnat celkové tržní finanční náklady půjčky s ručením a bez ručení (tj. úroková sazba pro podobnou půjčku bez záruky musí být srovnávána s úrokovou sazbou plus odměnou za záruku za půjčku se státní zárukou).
(133)
V mnoha případech není takováto tržní úroková sazba k dispozici. Komise proto ve svých sděleních vypracovala metodu ke stanovení referenčních a diskontních sazeb, která může být použita jako náhradní veličina za tržní úrokovou sazbu, a to z důvodů uvedených v bodě 4.2 sdělení o zárukách.
(134)
Podle oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 stanoví Komise referenční úrokové sazby, které by měly odrážet průměrnou výši tržních úrokových sazeb pro běžným způsobem zajištěné středně- a dlouhodobé půjčky. V oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 se dále upozorňuje na to, že referenční úroková sazba je minimální sazbou, kterou je možné zvýšit ve zvláštních rizikových situacích (například podnik v obtížích nebo není-li poskytnuta záruka obvykle požadovaná bankami). V takových případech může přirážka činit 400 a více bazických bodů. V oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 se nevysvětluje, jestli je možné sčítat rizikové prémie zohledňující různá rizika. Kumulace není vyloučená, avšak Komise musí ve svém rozhodnutí odůvodnit metodu použitou pro kumulaci různých prémií za riziko a vycházet při tom z analýzy metod používaných na finančních trzích (20).
(135)
V roce 2004 vypracovala společnost Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH studii (dále jen „studie“) pro generální ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise. V této studii (21) byly na základě empirických průzkumů vykazovány mj. prémie za riziko, které byly používány na trhu pro podniky v různých rizikových kategoriích a u transakcí s různými zajištěními. Ze studie jednoznačně plyne, že kombinace různých rizikových aspektů (úvěruschopnost dlužníka, zajištění) se odráží v různých přirážkách k bazické úrokové sazbě.
(136)
Na základě této studie Komise dále zpřesnila svoji metodu výpočtu prvku podpory u úvěrů ve Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (22) (dále jen „Sdělení o referenčních sazbách 2008“). Sdělení o referenčních sazbách 2008 přebírá přístup použitý ve studii: k bazické úrokové sazbě se podle úvěruschopnosti podniku a nabízených zajištění použijí přirážky.
(137)
Komise dále zastává názor, že stanovování prvku státní podpory v posuzovaných opatřeních je spojeno s konceptem státní podpory. Podle judikatury Soudního dvora je nesporné, že otázku, zda se jedná u podpory o státní podporu ve smyslu smlouvy, je nutné posuzovat na základě objektivních skutečností, které je třeba posuzovat k okamžiku přijetí rozhodnutí Komise (23).
(138)
Komise je dále toho názoru, že sdělení o referenčních sazbách 2008 je přiměřeným východiskem pro výpočet prvku podpory; a proto bude dále posuzovat prvek podpory dotčených opatření na základě tohoto sdělení.
(139)
Komise se domnívá, že prvek podpory vkladu tichého společníka vyplývá z rozdílu mezi odměnou, kterou by podnik Bike Systems musel za vklad tichého společníka zaplatit za tržních podmínek, a skutečně vyplacenou odměnou. Prvek podpory může činit až 100 % vkladu tichého společníka, neboť se podnik Bike Systems nacházel v okamžiku poskytnutí vkladu v obtížích a riziko spojené s tímto vkladem bylo příliš vysoké, tento vklad by tudíž tržně jednajícím investorem nebyl možná vůbec proveden (24).
(140)
Podle názoru Komise vklad tichého společníka není půjčka, lze jej však srovnávat s půjčkou s vysokým rizikem, neboť je v případě insolvence podřízena všem ostatním pohledávkám včetně podřízených půjček.
(141)
Jak bylo vysvětleno v bodě 92, musí být situace podniku Bike Systems, který právě odvrátil insolvenční řízení, podle názoru Komise považována za nejistou. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené restrukturalizaci. Jak již bylo řečeno v bodě 92, je třeba podnik považovat za podnik v obtížích. Navíc nebyla předložena žádná zajištění, což zvyšuje riziko neplacení. Proto je Komise názoru, že záruku je třeba klasifikovat jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008. Kromě chybějících zajištění je vklad tichého společníka v případě insolvence podřízen všem ostatním půjčkám, což riziko nezaplacení dále zvyšuje. Podle názoru Komise musí být posledně uvedená okolnost hodnocena jako dodatečný rizikový faktor ke skutečnosti, že chybí dostatečné zajištění, neboť nízké zajištění zvyšuje riziko, že nárok věřitele nebude moci být v případě insolvence dlužníka v rámci zpeněžení zajištění přímo uspokojen, zatímco podřízenost nároku znamená, že věřitel může v případě insolvence dlužníka uspokojit svoje nároky až po ostatních věřitelích a proto pravděpodobně nic nezíská.
(142)
Podle názoru Komise musí být společnost Bike Systems, která se v okamžiku poskytnutí opatření nacházela v obtížích, zařazena do ratingové kategorie „špatný“. Ve sdělení o referenčních sazbách 2008 se stanoví, že pro podnik této ratingové kategorie s nízkým zajištěním by musela být zapotřebí přirážka až 1 000 bazických bodů, aby byla vyloučena existence podpory. Podle názoru Komise je s ohledem na chybějící zajištění, jakož i nízkého pořadí vkladu tichého společníka přirážka 1 000 bazických bodů odůvodněna.
(143)
Tudíž prvek podpory vkladu tichého společníka plyne z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 1 000 bazických bodů a odměnou, která se za tento vklad měla platit.
(144)
Podle názoru Komise může být dále při výpočtu prvku podpory variabilní část odměny ve výši 3,5 % zohledněna jen částečně, neboť závisela na zisku. Situace podniku však byla špatná a vyhlídky na zisk nejisté. Komise se proto domnívá, že by variabilní část odměny měla být zohledněna pouze z poloviny, tj. ve výši 1,75 %. Při výpočtu prvku podpory by tak skutečnou odměnou měla být pevná sazba ve výši 8,75 %, ke které se přičte polovina variabilní části odměny ve výši 3,5 %, což odpovídá celkové odměně ve výši 10,5 %. Prvek podpory proto odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 1 000 bazických bodů a skutečnou odměnou ve výši 10,5 %.
(145)
Díky ručením uvedeným v opatření 2 a 3 získaly podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH pro své půjčky lepší finanční podmínky, než je jinak na finančních trzích obvyklé. Prvek podpory ručení uvedeného v opatření 2 a ručení uvedeného v opatření 3 odpovídá rozdílu mezi úrokem, který by společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH musely zaplatit z půjčky za tržních podmínek (tj. bez ručení), a úrokem, s jakým byla půjčka s ručením skutečně poskytnuta. Tento rozdíl by mohl odpovídat prémii, kterou by za tato ručení požadoval tržně jednající ručitel. Jelikož byly společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH v době, kdy byla poskytnuta ručení a odpovídající půjčky, v obtížích, může prvek podpory činit dokonce až 100 % daných ručení, neboť žádný investor by tyto půjčky bez ručení neposkytl (25).
(146)
S půjčkou a ručením pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo spojeno další riziko, neboť nabídnuté zajištění bylo podle názoru Komise velmi nízké. Ručení za půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo zajištěno pouze společným a nerozdílným ručením podniků ve skupině. Ekonomická hodnota takového vlastního ručení dlužníka je velmi nízká. Proto je Komise názoru, že ručení je třeba hodnotit jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008.
(147)
V případě půjčky a ručení pro podnik Biria GmbH mělo poskytnuté zajištění vyšší ekonomickou hodnotu než poskytnutá zajištění u ručení pro podnik Sachsen Zweirad GmbH. Přesto byla tato zajištění stále ještě nižší než zajištění obvykle požadovaná. Ručení pro společnost Biria GmbH je zajištěna hypotékou, která je první v pořadí, na majetek podniku Bike Systems ve výši 15 milionů EUR. Hypotéka je však podřízená jiné půjčce o velikosti 2 mil. EUR. Tato hypotéka, která byla první v pořadí, pokrývala tudíž pouze více než 50 % celkové půjčky. Nelze však usuzovat, jak vysoká by byla řádná likvidační hodnota hypotéky. Další zajištění - hypotéky, postoupení pohledávek, převod zboží, které je ve vlastnictví podniků skupiny a společné a nerozdílné ručení vlastníka společnosti Biria GmbH - měly jen nízkou ekonomickou hodnotu. I přes poskytnutá zajištění je proto Komise názoru, že ručení je třeba hodnotit jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008.
(148)
Jak je uvedeno výše, byly společnosti Biria GmbH a Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení v obtížích, takže spadají do kategorie „špatného“ úvěrového ratingu. Podle sdělení o referenčních sazbách 2008 může příslušná přirážka činit v případě nízkého zajištění až 1 000 bazických bodů, pokud má být vyloučena existence státní podpory. Podle názoru Komise je v případě společnosti Sachsen Zweirad GmbH s ohledem na nízké zajištění odůvodněna přirážka o výši 800 bazických bodů. Společnost Biria GmbH nabídla nepatrně lepší zajištění. Proto je odůvodněna přirážka o 700 bazických bodů. Nižší přirážka u obou podniků ve srovnání s vkladem tichého společníka je odůvodněna nižším pořadím tohoto vkladu.
(149)
Prvek podpory u ručení za podnik Sachsen Zweirad GmbH (opatření 2) vyplývá z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 800 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úroková sazba půjčky plus případné prémie za ručení), za nichž byla poskytnuta zajištěná půjčka.
(150)
Prvek podpory u ručení za Biria GmbH (opatření 3) plyne obdobně z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 700 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úroková sazba půjčky plus případné prémie za ručení), za nichž byla poskytnuta zajištěná půjčka.
6.6 Výjimky podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU
(151)
V čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU jsou stanoveny výjimky z obecného zákazu státních podpor v odst. 1 uvedeného článku.
(152)
Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nejsou v tomto případě použitelné, neboť nejsou poskytovány ani podpory sociální povahy ani jednotlivým spotřebitelům; nejsou též určeny k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi ani nejsou poskytovány hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa.
(153)
Rovněž není možné použít ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 3 písm. b) a d) SFEU. Týkají se podpory významných projektů společného evropského zájmu, jakož i podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.
(154)
Zbývají tudíž ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU a pokyny Společenství na nich založené.
(155)
Nejprve Komise zjistila, že společnost Bike System má sídlo v oblasti, která je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU způsobilá pro regionální podporu. Německo i přes pochyby vyjádřené Komisí při zahájení formálního vyšetřovacího řízení nepředalo žádné informace, že by byly splněny podmínky pro poskytnutí regionální podpory stanovené v Pokynech k vnitrostátní regionální podpoře (26).
(156)
Další ustanovení o výjimkách jsou obsaženy v pokynech Společenství. Jelikož byla podpora poskytnuta v březnu 2001, jsou použitelné pokyny pro záchranu a restrukturalizaci 1999. Komise nemá žádné informace o tom, že podpora může být na základě těchto pokynů považována za slučitelnou se SFEU. Poskytnutí podpory na restrukturalizaci závisí podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 na vypracování realistického plánu restrukturalizace, přičemž je třeba se vyhnout neúměrnému narušení hospodářské soutěže a omezit podporu na minimum. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle kterých by tyto podmínky byly splněny. Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nejsou splněny.
(157)
Komise se domnívá, že pro toto opatření nelze použít žádné další pokyny a nařízení, které platí pro mj. podpory v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídá žádnému cíli společného zájmu, představuje podpora provozní podporu, která není slučitelná se SFEU.
(158)
Komise zjistila, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH sídlí v oblasti podporované podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Výjimky uvedené v tomto písmenu a ustanovení o regionálních podporách podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU nelze použít, neboť podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH byly v obtížích a cílem podpor nebyl hospodářský rozvoj určité oblasti.
(159)
Komise došla k závěru, že by mohly být použitelné pouze pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Jelikož byla podpora poskytnuta v březnu 2003 a prosinci 2003, jsou použitelné pokyny pro záchranu a restrukturalizaci z roku 1999.
(160)
Poskytnutí podpory je závislé na provádění restrukturalizačního plánu, jehož doba trvání musí být co nejomezenější a který během přiměřené doby na základě realistických předpokladů ohledně budoucích provozních podmínek obnoví dlouhodobou rentabilitu podniku. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle nichž by byla tato ručení poskytnuta na základě realistického plánu restrukturalizace, který by obnovil rentabilitu skupiny.
(161)
Dále musejí být přijata opatření, která by co možná nejvíce zmírnila nepříznivé dopady podpory na konkurenty. To většinou znamená omezení přítomnosti podniků na příslušném trhu nebo trzích po ukončení období restrukturalizace. Komise nemá k dispozici žádné údaje k relevantnímu trhu a podílu skupiny Biria na tomto relevantním trhu. Dále nemá žádné informace o případných vyrovnávacích opatřeních, která by omezovala přítomnost podniku na trhu. Naopak se zdá, že skupina Biria převzetím podniků Checker Pig a Bike Systems v roce 2001 expandovala.
(162)
Výše podpory musí být podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 omezená na minimum nezbytné na restrukturalizaci při zohlednění dostupných finančních prostředků podniku a jeho společníků. Příjemce podpory dále musí z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů získaných za tržních podmínek významným dílem přispět k plánu restrukturalizace. Jelikož podpora nebyla poskytnuta na základě plánu restrukturalizace, nemá Komise k dispozici žádné informace o výši příspěvku příjemce podpory a o tom, zda byla podpora omezena na minimum.
(163)
Podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 smí být podpory na restrukturalizaci poskytnuty pouze jednou. Pokud dotyčný podnik obdržel již v minulosti podporu na restrukturalizaci a období restrukturalizace bylo ukončeno před méně než deseti lety, povoluje Komise obvykle další podporu na restrukturalizaci pouze za mimořádných a nepředvídatelných okolností.
(164)
Společnost Sachsen Zweirad GmbH obdržela na základě schváleného režimu podpor v dubnu 1996 a v březnu 1998 podporu na restrukturalizaci ve formě veřejné majetkové účasti v celkové výši 1 278 200 EUR. Jelikož od ukončení období restrukturalizace společnosti Sachsen Zweirad GmbH uplynulo méně než deset let a Komisi nejsou známy žádné mimořádné a nepředvídatelné okolnosti, nebyla při poskytnutí obou ručení dodržena zásada „jednou a dost“.
(165)
Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nejsou splněny.
(166)
Komise se dále domnívá, že pro opatření 2 a 3 nelze použít žádné další pokyny a nařízení Společenství, které platí pro podpory např. v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídají žádnému cíli společného zájmu, představují podpory provozní podpory, které nejsou slučitelné se SFEU.
VII. ZÁVĚR
(167)
Komise proto dospěla k závěru, že vklad banky gbb v podniku Bike Systems ve výši 1 070 732 EUR, 80 % ručení za půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH ve výši 5,6 milionu EUR a 80 % ručení za půjčku pro podnik Biria GmbH (později Biria AG) ve výši 24 875 000 EUR představují státní podpory, a tudíž nesplňují podmínky slučitelnosti s vnitřním trhem.
(168)
Podle čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 má Komise v zásadě povinnost nařídit, aby příjemce podpory takovou podporu neslučitelnou s vnitřním trhem navrátil,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora Německa ve prospěch podniků Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nyní MB System), Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (později Biria AG a nyní MB Immobilien) není slučitelná s vnitřním trhem. Podpora zahrnovala následující opatření:
a)
opatření 1: vklad tichého společníka ve výši 2 070 732 EUR poskytnutý společnosti Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nyní MB System). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou navýšenou o 1 000 bazických bodů a odměnou za vklad tichého společníka (pevná sazba plus 50 % variabilní části odměny);
b)
opatření 2: ručení ve výši 4 480 000 EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH (později Biria AG, nyní MB Immobilien). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 800 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úrok za půjčku plus případné prémie za ručení), s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta;
c)
opatření 3: ručení ve výši 19 900 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (později Biria AG, nyní MB Immobilien). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 700 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úrok za půjčku plus případné prémie za ručení), s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta.
Článek 2
1. Německo vyžádá podporu uvedenou v článku 1 od příjemce zpět.
2. Navrácení podpor bude neprodleně vyžádáno postupem daným vnitrostátními procesními předpisy, za podmínky, že tento postup umožní okamžitý a skutečný výkon rozhodnutí.
3. Částky, které mají být navráceny, zahrnují úroky za období ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne skutečného navrácení.
4. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (27).
5. Německo s účinkem ode dne zveřejnění tohoto rozhodnutí zruší všechny neprovedené platby podpory uvedené v článku 1.
Článek 3
1. Podpora uvedená v článku 1 bude neprodleně a skutečně žádána zpět.
2. Německo zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho zveřejnění.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od zveřejnění tohoto rozhodnutí předá Německo Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady z nichž vyplývá, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Německo bude Komisi informovat o opatřeních k provedení tohoto rozhodnutí, a to až do dokončení navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise předloží Německo neprodleně informace o opatřeních, která byla přijata nebo která jsou zamýšlena, za účelem provedení tohoto rozhodnutí. Německo poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 14. prosince 2010.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 14 päivänä joulukuuta 2010,
valtiontuesta C 38/05 (ex NN 52/04), jonka Saksa on myöntänyt Biria-konsernille
(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 8289)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2011/471/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan (1),
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
1.1 Komission menettely
(1)
Komissiolle tehtiin 23 päivänä tammikuuta 2002 ja 20 päivänä elokuuta 2002 kantelu valtiontakauksen muodossa myönnetystä valtiontuesta Biria-konsernin hyväksi.
(2)
Komission ja Saksan käytyä asiasta kirjeenvaihtoa Saksa ilmoitti komissiolle 24 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä, 28 päivänä tammikuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä peruuttaneensa suunnitellun takauksen, jonka toteuttamisen ehdoksi oli asetettu luvan saaminen komissiolta. Asia annettiin tiedoksi kantelun tekijälle 17 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.
(3)
Kantelun tekijä toimitti 1 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä, 9 päivänä heinäkuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 8 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä, 5 päivänä syyskuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja toisesta Biria-konsernin hyväksi myönnetystä valtiontakauksesta ja valtion osakkuuksista konsernin yrityksissä.
(4)
Komissio pyysi 9 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä asiasta tietoja, jotka Saksa toimitti 14 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä, 16 päivänä lokakuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 9 päivänä joulukuuta 2003 asiasta lisätietoja, jotka Saksa toimitti 19 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(5)
Komissio teki 18 päivänä lokakuuta 2004 tietojen antamista koskevan välipäätöksen, koska sillä oli aihetta epäillä, olivatko Biria-konsernin hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet niiden tukiohjelmien mukaisia, joiden perusteella ne oli ilmoitettu myönnetyiksi. Saksa toimitti tietojen antamista koskevassa välipäätöksessä pyydetyt lisätiedot 31 päivänä tammikuuta 2005 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(6)
Komissio aloitti 20 päivänä lokakuuta 2005 muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski kolmea epäiltyä valtiontukea. Komissio totesi samassa päätöksessä, että eräät muut sääntöjenvastaisiksi väitetyt tukitoimenpiteet eivät joko ole tukea tai ne on myönnetty hyväksyttyjen tukiohjelmien perusteella ja mukaisesti. Tutkintamenettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio kehotti päätöksessään kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä, jotka ovat mahdollisesti tukea. Komissio vastaanotti huomautuksia 27 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä, 30 päivänä tammikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä eräältä asianomaiselta, joka ei halunnut nimeään julkistettavan, 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Prophete GmbH & Co KG:ltä (Rheda-Wiedenbrück) ja Pantherwerke AG:ltä (Löhne) sekä 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 27 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Vaterland-Werke GmbH & Co. KG:ltä (Neuenrade).
(7)
Huomautukset toimitettiin edelleen Saksalle 6 päivänä helmikuuta 2006 ja 2 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi huomautuksiin 5 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä, 7 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 12 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(8)
Saksa otti 23 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen.
(9)
Komissio pyysi 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä asiasta lisätietoja, jotka Saksa toimitti 5 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä, 7 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 19 päivänä heinäkuuta 2006 lisätietoja uudella tietopyynnöllä, johon Saksa vastasi 25 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä, 26 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(10)
Komissio teki 24 päivänä tammikuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4) 7 artiklan 5 kohdan ja 14 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen (5).
1.2 Asian käsittely tuomioistuimessa
(11)
Sachsenin osavaltio nosti 5 päivänä huhtikuuta 2007 kanteen komission päätöstä vastaan siltä osin kuin se koski toimenpiteitä 2 ja 3 (asia T-102/07). Päätöksen kohteena olleiden tuensaajien oikeudelliset seuraajat MB Immobilien Verwaltungs GmbH ja MB System GmbH & Co. KG nostivat 16 päivänä huhtikuuta 2007 toisen kanteen (T-120/07). Viimeksi mainittu kanne koski kaikkia kolmea toimenpidettä, jotka olivat päätöksen kohteena. Tuomioistuimen presidentin 24 päivänä marraskuuta 2008 tekemällä päätöksellä nämä kaksi asiaa yhdistettiin.
(12)
Tuomioistuin kumosi 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamallaan tuomiolla komission 24 päivänä tammikuuta 2007 tekemän päätöksen.
(13)
Suureksi osaksi päällekkäiset kanteet sisälsivät pääasiassa seuraavat kanneperusteet. Ensinnäkin kantajien mukaan komissio oli päätellyt perusteettomasti, etteivät toimenpiteet 2 ja 3 kuuluneet hyväksytyn Saksan tukiohjelman piiriin. Toiseksi komissio oli niiden mukaan arvioinut tosiseikkoja virheellisesti luokitellessaan tuensaajat vaikeuksissa oleviksi yrityksiksi. Kolmanneksi kantajat katsoivat, että komission päätöksessä oli perusteluvirhe, joka koski tukiosuuden suuruutta.
(14)
Tuomioistuin vahvisti komission päätöksen sen päätelmän osalta, että toimenpiteet 2 ja 3 eivät kuuluneet hyväksytyn tukiohjelman piiriin. Lisäksi tuomioistuin vahvisti komission ratkaisun luokitella tuensaajat ”vaikeuksissa oleviksi yrityksiksi” valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön vuoden 1999 suuntaviivojen (6), jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivat’, määritelmän perusteella. Tuomioistuin kumosi päätöksen pelkästään tukiosuuden laskemisessa käytettyjen riskipreemioiden perustelujen puuttumisen vuoksi. Tuomioistuin totesi erityisesti, että vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettävän lainan tukiosuuden laskemisen yhteydessä erilaisten riskipreemioiden käyttämisen perusteluksi ei riitä pelkkä viittaus komission antamaan vuoden 1997 tiedonantoon viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä (7); jäljempänä ’viitekorkoja koskeva vuoden 1997 tiedonanto’.
(15)
Sen vuoksi tällä päätöksellä pannaan täytäntöön tuomioistuimen tuomio SEUT-sopimuksen 266 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja selostetaan tarkemmin komission soveltamaa tukiosuuden laskentamenetelmää käsiteltävänä olevan toimenpiteen yhteydessä. Tämä päätös ei muuta komission 24 päivänä tammikuuta 2007 tekemässä päätöksessä toteuttamaa toimenpiteen arviointia valtiontukisääntöjen nojalla; tämä koskee erityisesti näkökohtia, jotka tuomioistuin on jo tutkinut.
1.3 Menettely tuomioistuimen tuomion jälkeen
(16)
Tuomioistuimen antaman tuomion jälkeen tuensaajat esittivät 7 päivänä kesäkuuta 2010 uusia huomautuksia, jotka kirjattiin saapuneiksi samana päivänä. Nämä huomautukset lähetettiin Saksalle 16 päivänä kesäkuuta 2010. Saksan vastaus tuensaajien huomautuksiin lähetettiin komissiolle 12 päivänä heinäkuuta 2010 ja kirjattiin saapuneeksi samana päivänä.
(17)
Komissio toimitti Saksalle 19 päivänä elokuuta 2010 tietopyynnön, johon se sai vastauksen 14 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
II KUVAUS
2.1 Tuensaaja
(18)
Biria-konserni toimi 7 päivään marraskuuta 2005 saakka polkupyörien valmistuksen ja myynnin alalla. Konsernin emoyrityksen, jonka nimi tuolloin oli Biria AG, kotipaikka on Neukirchissä, Sachsenissa, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue (8).
(19)
Konsernin liikevaihto vuonna 2003 oli 93,2 miljoonaa euroa (vuonna 2002 83,8 miljoonaa euroa) ja se tuotti samana vuonna voittoa 3,7 miljoonaa euroa (vuonna 2002 5,8 miljoonan euron tappiot). Konsernin työntekijämäärä vuonna 2003 oli 415 henkilöä (vuonna 2002 490 työntekijää), ja se luokitellaan sen perusteella suuryritykseksi.
(20)
Emoyritys perustettiin vuonna 2003, jolloin (vanha) Biria AG ja yksi sen tytäryrityksistä, Sachsen Zweirad GmbH, sulautuivat. Yrityksen nimi muutettiin samanaikaisesti Sachsen Zweirad GmbH:sta Biria GmbH:ksi. Biria GmbH muutettiin huhtikuussa 2005 Biria AG:ksi. Biria GmbH:n liikevaihto vuonna 2003 oli 55,7 miljoonaa euroa ja se tuotti 3,6 miljoonaa euroa voittoa. Biria AG:n ainoa omistaja on Mehdi Biria. Emoyritystä kutsutaan jäljempänä nimityksellä ’Biria’.
(21)
Emoyrityksen lisäksi tärkeimpiä konserniin kuuluvia yrityksiä ovat Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG, jäljempänä ’Bike Systems’, ja Checker Pig GmbH. Bike Systems kuuluu Biria-konserniin tämän tytäryrityksen Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH:n, jäljempänä ’BSBG’, kautta.
(22)
Bike Systemsin kotipaikka on Nordhausenissa, Thüringenissä, joka on SEUT- sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. Bike Systemsin liikevaihto vuonna 2003 oli 6,1 miljoonaa euroa ja se tuotti 0,6 miljoonaa euroa tappiota. Sen palveluksessa oli 157 työntekijää. Bike Systems valmistaa yksinomaan polkupyöriä emoyrityksensä BSBG:n lukuun (sopimusvalmistus). BSBG vastaa pyörien markkinoinnista.
(23)
Checker Pig GmbH:n kotipaikka on Dresdenissä, Sachsenissa, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. Sen liikevaihto vuonna 2003 oli 6,9 miljoonaa euroa ja se tuotti 0,4 miljoonaa euroa tappiota. Sen palveluksessa oli kyseisenä vuonna 43 työntekijää.
(24)
Biria myi 7 päivänä marraskuuta 2005 valtaosan omaisuuseristään kahdelle yritykselle, jotka kuuluvat yksityiseen osakkuusrahastoon, Lone Star -konserniin. Kiinteistöt pysyvät Birian omistuksessa, ja se vuokraa niitä Lone Star -konsernille. Omaisuuserien myyntihinta oli 11,5 miljoonaa euroa. Ulkopuolinen asiantuntija oli arvioinut kyseisen omaisuuden markkina-arvon 10,7 miljoonaksi euroksi.
(25)
Saksan mukaan myynti toteutettiin julkisessa ja avoimessa tarjouskilpailussa, jolle ei ollut asetettu ehtoja. Tarjouskilpailu julkistettiin Internetissä ja monissa sanomalehdissä. Uuden sijoittajan osakkuutta varten suunniteltiin useampia vaihtoehtoja, jotka olivat liiketoimintakauppa (nk. asset deal), koko yrityksen myynti yhtenä kokonaisuutena tai osakkeiden osto. Lone Star siirsi loppujen lopuksi omaisuuserät omistukseensa asset deal -liiketoimintakaupalla.
(26)
Saksan mukaan yrityksen myynti oli pantu vireille jo ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 20 päivänä lokakuuta 2005 tehtyä komission päätöstä. Ensimmäinen määräaika tarjousten jättämiselle päättyi 4 päivänä lokakuuta 2005.
(27)
Uuden Biria AG:n tämänhetkinen oikeudellinen seuraaja on MB Immobilien Verwaltungs GmbH, jäljempänä ’MB Immobilien’, ja Bike Systemsin oikeudellinen seuraaja on MB System GmbH und Co. KG, jäljempänä ’MB System’. MB Immobilien on ollut heinäkuusta 2008 lähtien selvitystilassa.
(28)
Tässä päätöksessä käytetään emoyritys Biriaa lukuun ottamatta niitä yritysten nimiä, jotka kyseisillä yrityksillä oli toimenpiteiden myöntämishetkellä.
2.2 Rahoitustoimenpiteet
(29)
Toimenpide 1: gbb Beteiligungs AG, jäljempänä ’gbb’, hankki maaliskuussa 2001 Bike Systemsistä 2 070 732 euron äänettömän osakkuuden (stille Einlage), joka oli voimassa vuoden 2010 loppuun. Tuolloin gbb oli DtA-Beteiligungs-Holding AG:n kokonaan omistama tytäryhtiö, ja DtA-Beteiligungs-Holding AG puolestaan oli lainsäädännöllä julkisoikeudelliseksi yhteisöksi perustetun liittovaltion kehityspankin Deutsche Ausgleichsbankin kokonaan omistama tytäryhtiö.
(30)
Gbb Beteiligungs AG oli toiminnassa jo entisen Saksan demokraattisen tasavallan aikaan maatalousalan valtionpankkina. Yhdistymissopimuksen myötä siitä tuli vuonna 1990 Berliner Genossenschaftsbank, julkisoikeudellinen yhteisö, joka oli valtiovarainministeriön valvonnassa. Vuonna 1991 sen nimi muutettiin gbb Beteiligungsholdingiksi, ja vuonna 1997 se muutettiin osakeyhtiöksi. Näin se ei enää ollut Saksan valtion omaisuutta, vaan muuttui Deutsche Ausgleichsbankin tytäryhtiöksi. Julkisella hallinnolla on ollut vahva vaikutusvalta gbb:hen sen perustamisesta lähtien. Kun gbb vielä oli julkisoikeudellinen yhteisö, se oli suoraan asianomaisen ministeriön valvonnassa, ja sen hallintoneuvostoon kuului viranomaisten edustajia. Kun se muutettiin osakeyhtiöksi ja liitettiin Deutsche Ausgleichsbankiin, se siirtyi valtion elinten Deutsche Ausgleichsbankin kautta harjoittaman valvonnan piiriin (ks. johdanto-osan kappaleet jäljempänä).
(31)
Julkisoikeudellisena yhteisönä Deutsche Ausgleichsbank oli Saksan sisäministeriön valvonnassa. Lisäksi sen hallintoneuvoston jäsenten enemmistö oli liittovaltion ja osavaltioiden ministeriöiden edustajia sekä Bundestagin jäseniä.
(32)
Deutsche Ausgleichsbankista annetun lain 4 §:n 1 momentin mukaan pankin toimintaan kuuluu ainoastaan rahoittaa toimenpiteitä, joilla tuetaan pk-yrityksiä ja vapaita ammatinharjoittajia, ympäristönsuojelua ja sosiaalipolitiikkaa sekä toisessa maailmansodassa siirtymään joutuneiden henkilöiden integroimista.
(33)
Deutsche Ausgleichsbankista annetun lain 4 §:n 4 momentissa säädetään pankin mahdollisuudesta hankkia osakkuuksia muissakin yrityksissä, jos hallintoneuvosto ja pankin valvonnasta vastaava ministeriö hyväksyvät asian.
(34)
Osakkuus Bike Systemsissä mainitaan Deutsche Ausgleichsbankin vuosien 2001 ja 2002 vuosikertomuksissa, koska tämä äänetön osakkuus oli 20 prosentin suuruinen ja ylitti näin ollen kertomukseen sisällyttämiselle asetetun kynnysarvon. Vuonna 2001 gbb:llä oli vähintään 20 prosentin osakkuuksia yhteensä 18 yrityksessä.
(35)
Vuonna 2003 Deutsche Ausgleichsbank yhdistyi erään liittovaltion lain perusteella Kreditanstalt für Wiederaufbau -pankin, jäljempänä ’KfW’, kanssa.
(36)
Sekä Deutsche Ausgleichsbank että KfW ovat niin kutsuttuja kehittämislaitoksia, toisin sanoen pankkeja, joiden toiminta rajoittuu alueellisten, taloudellisten ja sosiaalipoliittisten toimenpiteiden tukemiseen. Saksan tukiasiassa E10/2000 (9) hyväksymien aiheellisten toimenpiteiden yhteydessä kehityslaitosten toiminta rajoitettiin tiettyihin ei-kaupallisiin aloihin, esimerkiksi pk-yritysten tukiohjelmien hallinnointiin.
(37)
Saksan mukaan gbb:n osakkuus Bike Systemsistä toteutettiin markkinaehdoin eikä se sen vuoksi sisältänyt lainkaan valtiontukea.
(38)
Toimenpide 2: Sachsenin osavaltio myönsi 20 päivänä maaliskuuta 2003 Sachsen Zweirad GmbH:n ottamalle 5,6 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle 80-prosenttisen takauksen, joka oli alun perin voimassa vuoden 2008 loppuun. Takaus purettiin tammikuussa 2004 ja korvattiin Biria GmbH:n hyväksi myönnetyllä takauksella (ks. toimenpide 3). Takaus myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman eli komission hyväksymän tukiohjelman (10) perusteella.
(39)
Toimenpide 3: Sachsenin osavaltio myönsi 9 päivänä joulukuuta 2003 Biria GmbH:n (myöhemmin Biria AG) ottamille 24 875 000 euron käyttöpääomaluotoille 80-prosenttisen takauksen konsernin liikevaihdon kasvattamista ja rahoitusstrategian uudistamista koskevien suunnitelmien rahoittamiseen. Kyseisten luottojen laina-aika on 31 päivään joulukuuta 2011 saakka ja ne koostuvat 8 miljoonan euron takaisinmaksettavista käyttöpääomalainoista (Betriebsmitteltilgungsdarlehen), 7,45 miljoonan euron konttokuranttiennakosta (Kontokorrentlinie) ja 9,425 miljoonan euron kausirahoituksesta (Saisonfinanzierungslinie). Takaus myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman eli komission hyväksymän tukiohjelman perusteella. Takaus myönnettiin sillä ehdolla, että Sachsen Zweirad GmbH:n saama takaus (toimenpide 2) puretaan. Takaus tuli sen vuoksi voimaan vasta 5 päivänä tammikuuta 2004, kun Sachsen Zweiradille myönnetty takaus oli purettu.
III SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN
(40)
Muodollinen tutkintamenettely aloitettiin, koska komissio epäili Saksan väitettä, jonka mukaan äänetön osakkuus oli toteutettu markkinaehdoin. Komission näkemyksen mukaan Bike Systems oli äskettäin selviytynyt maksukyvyttömyystilanteesta saneeraussuunnitelman hyväksymisen avulla, joten sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat. Se olisi sen vuoksi pitänyt katsoa tuolloin vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Komissio epäili, että korvaus ei ollut kohtuullinen suhteessa toimenpiteeseen liittyneeseen riskiin ja että äänetöntä osakkuutta ei ollut toteutettu markkinaehdoin. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräysten mahdollisen soveltamisen osalta komissiolla ei ollut tietoa siitä, täyttyivätkö pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen mukaiset edellytykset.
(41)
Lisäperusteena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiselle oli edellä mainittu komission alustava päätelmä, jonka mukaan Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria GmbH:n hyväksi myönnetyt takaukset eivät täyttäneet niiden perustana Saksan mukaan olleen hyväksytyn tukiohjelman edellytyksiä eivätkä sen vuoksi kuuluneet kyseisen tukiohjelman soveltamisalaan. Komissio katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Koska Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat lisäksi suuria yrityksiä, takauksista olisi kyseisen tukiohjelman mukaan pitänyt antaa erilliset ilmoitukset komissiolle. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräysten mahdollisen soveltamisen osalta komissio epäili, täyttyivätkö pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen mukaiset edellytykset.
IV ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(42)
Komissio sai huomautuksia eräältä asianomaiselta, joka ei halua nimeään julkistettavan, yrityksiltä Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG ja Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.
4.1 Nimettömänä pysyttelevän kilpailijan esittämät huomautukset
(43)
Kilpailija, joka ei halua nimeään julkistettavan, totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että Biria AG pystyi 24,5 miljoonan euron valtiontakauksen ansiosta myymään polkupyöriä kilpailijan asiakkaille todellisia tuotantokustannuksia alhaisempaan hintaan, vaikka kyseisellä kilpailijalla on käytettävissään Saksan kustannustehokkain tuotantolaitos.
(44)
Lisäksi Biria AG tuotti vuonna 2003 voittoa vain, koska rahoituslaitokset luopuivat 8,567 miljoonan euron saatavista. Sen jälkeen vuosina 2004 ja 2005 Biria AG:n toiminta oli jälleen tappiollista.
(45)
Kilpailija kiinnitti huomiota myös siihen, että Biria myytiin Lone Starille asset deal -liiketoimintakaupalla. Kilpailijan mukaan Sachsen-LB ja Mittelständische Beteiligungsgesellschaft luopuivat todennäköisesti tällöin suuresta osasta saataviaan. Entisen Biria AG:n kaikki omaisuuserät on siirretty Lone Star -konserniin kuuluvalle uudelle Biria GmbH -yritykselle.
4.2 Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG
(46)
Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG, jäljempänä ’Prophete ja Pantherwerke’, totesivat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että valtiontukien ansiosta Biria voi myydä tuotteitaan hinnoilla, jotka eivät olisi mahdollisia tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Molemmat yritykset ovat Birian kilpailijoita, joten tuilla on niihin suora vaikutus.
(47)
Biria-konserni on noin 700 000 polkupyörän vuosituotannollaan Saksan suurin polkupyörävalmistaja. Biria-konserniin kuuluvat yritykset toimivat kahdella polkupyörämarkkinoiden segmentillä eli erikoistumattoman kaupan ja erikoistuneen tukkukaupan aloilla.
(48)
Erikoistumattoman kaupan osalta vähittäismyynti tapahtuu kokonaisuudessaan vähittäiskauppaketjujen ja postimyynnin kautta. Tällä markkinasegmentillä myytävien polkupyörien hinta on yleensä noin 100-199 euroa. Propheten ja Pantherwerken arvion mukaan tällä segmentillä myydään yhteensä noin 1,5 miljoonaa polkupyörää, joten Birialla on 650 000 myydyn polkupyörän perusteella noin 50 prosentin osuus kyseisistä markkinoista.
(49)
Biria-konserni on Propheten ja Pantherwerken mukaan määräävässä asemassa myös erikoistuneen tukkukaupan segmentillä. Tämän markkinasegmentin myyntivolyymi on noin 150 000-200 000 polkupyörää. Erikoistuneessa tukkukaupassa hinnat voivat nousta aina 400 euroon. Pantherwerke on tällä segmentillä Birian suora kilpailija.
(50)
Prophete ja Pantherwerke totesivat jo vuosia sitten, että Biria-konsernin hintatarjoukset ovat jatkuvasti muiden valmistajien hintoja alhaisempia. Tätä eroa ei voida selittää liiketaloudellisin perustein, sillä vaikka Biria-konsernin hankintamäärät ovat sen määräävän markkina-aseman ansiosta suurempia, sen toimintaolosuhteet eivät kuitenkaan ole muita paremmat. Prophete ja Pantherwerke otaksuvat, että Biria-konsernille on aiheutunut viime vuosina huomattavia tappioita sen alhaisempien myyntihintojen vuoksi.
(51)
Äänettömän osakkuuden osalta Prophete ja Pantherwerke epäilevät, olisiko yksityinen sijoittaja hankkinut kyseistä osakkuutta, kun otetaan huomioon Bike Systemsin taloudellinen tilanne maaliskuussa 2001.
(52)
Prophete ja Pantherwerke katsovat, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Birian hyväksi vuosina 2003 ja 2004 myönnetyt kaksi takausta ovat Euroopan unionin valtiontukisääntöjen vastaisia. Propheten ja Pantherwerken näkemyksen mukaan tuensaajayritykset olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Uusi Biria-yritys olisi niiden mukaan katsottava aiempien kahden yrityksen oikeudelliseksi seuraajaksi. Vastaperustetun yrityksen aloitustaseella ei niiden mielestä ole merkitystä.
(53)
Huomautusten mukaan molemmat takaukset myönnettiin tuen ainutkertaisuuden periaatteen vastaisesti, sillä Biria-konsernin muodostavat yritykset kykenivät jatkamaan liiketoimintaansa vain toistuvan valtiontuen turvin.
(54)
Kilpailijoihin kohdistuneiden kielteisten vaikutusten vastapainoksi ei toteutettu minkäänlaisia tasoitustoimenpiteitä. Biria-konsernin markkinaosuutta ei pyritty supistamaan. Konsernin toimintastrategiana oli päinvastoin liiketoiminnan laajentaminen entisestään aggressiivisen hintapolitiikan avulla. Biria oli ilmoittanut kotisivuillaan aikovansa kasvattaa myyntimääräänsä vuodesta 2004 aina 850 000 polkupyörään vuonna 2005. Prophete ja Pantherwerke kiinnittivät huomautuksissaan huomiota myös lehdistötiedotteeseen, jonka mukaan Biria AG:n omistaja on myynyt yrityksen liiketoiminnan yksityiselle osakkuusrahastolle, Lone Starille.
4.3 Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Vaterland-Werke’, toteaa, että Biria-konserni on 700 000-800 000 polkupyörän vuosituotannollaan Saksan suurin polkupyörävalmistaja. Ainoa vastaavankokoinen valmistaja on MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, jonka vuosituotanto on 700 000 polkupyörää. Muut valmistajat yltävät vain noin 250 000-400 000 polkupyörän vuosituotantoon.
(56)
Vaterland-Werke ja Biria toimivat molemmat erikoistumattoman kaupan markkinasegmentillä, johon kuuluvat suuret vähittäiskauppaketjut ja postimyyntiyritykset. Tällä segmentillä käydään erittäin kovaa kilpailua, ja Biria tunnetaan sillä aggressiivisena kilpailijana, jonka hinnat alittavat todelliset tuotantokustannukset. Tällainen käyttäytyminen on mahdollista vain ulkopuolisten rahoituslähteiden turvin, ja Birian tapauksessa rahoitus perustuu valtiontukeen. Tällainen tilanne uhkaa kaikkien pienten kilpailijoiden toimintaa, jota ei avusteta valtiontuilla. Tilanteella on ollut erityisen suuri vaikutus Vaterland-Werkeen. Käyttämätöntä kapasiteettia ei voida käyttää uusien tilausten työstämiseen. Koska markkinoilla on liikakapasiteettia, kapasiteetinlisäys, jonka jokin valmistaja toteuttaa valtiontuen turvin, rasittaa muita kilpailijoita.
(57)
Äänettömän osakkuuden osalta Vaterland-Werke epäilee, olisiko yksityinen sijoittaja hankkinut kyseistä osakkuutta, kun otetaan huomioon Bike Systemsin taloudellinen tilanne maaliskuussa 2001.
(58)
Vaterland-Werke katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Birian hyväksi vuosina 2003 ja 2004 myönnetyt kaksi takausta ovat Euroopan unionin valtiontukisääntöjen vastaisia. Tuensaajayritykset olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Uusi Biria-yritys olisi sen mukaan katsottava aiempien kahden yrityksen oikeudelliseksi seuraajaksi. Vastaperustetun yrityksen aloitustaseella ei sen mielestä ole merkitystä.
(59)
Molemmat takaukset myönnettiin tuen ainutkertaisuuden periaatteen vastaisesti, sillä Biria-konsernin muodostavat yritykset kykenivät jatkamaan liiketoimintaansa vain toistuvan valtiontuen turvin.
(60)
Kilpailijoihin kohdistuneiden kielteisten vaikutusten vastapainoksi ei toteutettu minkäänlaisia tasoitustoimenpiteitä. Biria-konsernin markkinaosuutta ei pyritty supistamaan. Konsernin toimintastrategiana oli päinvastoin liiketoiminnan laajentaminen entisestään aggressiivisen hintapolitiikan avulla. Biria oli ilmoittanut kotisivuillaan aikovansa kasvattaa myyntimääräänsä vuodesta 2004 aina 850 000 polkupyörään vuonna 2005. Vaterland-Werke kiinnittää huomautuksissaan huomiota myös lehdistötiedotteeseen, jonka mukaan Biria AG:n omistaja on myynyt yrityksen liiketoiminnan yksityiselle osakkuusrahastolle, Lone Starille.
4.4 Tuensaajat
(61)
Tuomioistuimen kumottua alkuperäisen päätöksen tuensaajat toimittivat lisätietoja 7 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä lausunnollaan.
(62)
Niiden mukaan komission olisi erityisesti gbb:n äänetöntä osakkuutta Bike Systemsissä (toimenpide 1) arvioidessaan otettava huomioon Biria GmbH:n antaman niin kutsutun takausilmoituksen (Patronatserklärung) olemassaolo. Tämä Biria GmbH on eri oikeushenkilö kuin (vanhan) Biria AG:n ja Sachsen-Zweirad GmbH:n sulautumisen seurauksena syntynyt Biria GmbH, joka mainitaan johdanto-osan 20 kappaleessa. Biria GmbH, joka antoi takausilmoituksen Bike Systemsin hyväksi, on vanhan Biria AG:n oikeudellinen edeltäjä.
V SAKSAN HUOMAUTUKSET
(63)
Saksa toteaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että gbb:n äänetön osakkuus toteutettiin markkinaehdoin. Saksa on komission kanssa samaa mieltä siitä, että äänettömään osakkuuteen liittyy suurempi riski kuin tavanomaisiin lainoihin. Äänettömän osakkuuden ehdot oli kuitenkin sen mukaan laadittu niin, että ne olivat viitekorkoja koskevan vuoden 1997 tiedonannon määräysten mukaiset. Kyseisen tiedonannon mukaan viitekorko on alin käytetty korko, ja sitä voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski. Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai enemmän.
(64)
Äänettömästä osakkuudesta maksettava korvaus on Saksan mukaan 12,25 prosenttia (8,75 prosentin kiinteä osuus ja 3,5 prosentin osuus, joka riippuu tuloksesta). Se on 600 peruspistettä komission 6,33 prosentin viitekorkoa korkeampi. Voidaankin todeta, että gbb oli ottanut huomioon sen, että yrityksessä oli meneillään rakenneuudistus, ja äänettömään osakkuuteen liittyvä riski oli sen vuoksi yrityksen uudelleenjärjestelyn ja vakuuksien puuttumisen vuoksi suurempi. Tämän lisäriskin vastapainoksi gbb:n korvausta korotettiin 200 peruspistettä.
(65)
Lisäksi päätös äänettömästä osakkuudesta perustui Saksan mukaan ennusteeseen, jonka mukaan yrityksen liikevaihto kasvaisi vuosien 2001 ja 2003 välisenä aikana 0,89 miljoonasta 3,38 miljoonaa euroon. Saksa päätteli tästä, että äänettömälle osakkuudelle sovittu 12,25 prosentin korvaus oli kohtuullinen suhteessa osakkuuteen liittyneeseen riskiin. Saksa katsoo, että sillä, että osan korvauksesta suuruus vaihtelee, ei ole merkitystä, koska tämä on äänettömien osakkuuksien tapauksessa yleinen käytäntö ja vastaa markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan käyttäytymistä.
(66)
Sachsen Zweirad GmbH:n hyväksi myönnetystä takauksesta Saksa toteaa, että yritys ei ollut sen myöntämisen aikaan vaikeuksissa eikä täyttänyt mitään pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitettuja, vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkkejä. Yrityksen käytettävissä oli vuonna 2003 (siihen saakka, kun se sulautui lokakuussa Birian kanssa) 404 miljoonan euron arvosta omaa pääomaa ja se tuotti 2,1 miljoonaa euroa voittoa. Yrityksen taloudellinen tilanne oli parantunut vuonna 2003 verrattuna tilanteeseen vuosina 2001-2002 vuoden 2002 lopulla toteutettujen vakauttamistoimien ja markkinatilanteen kohentumisen seurauksena.
(67)
Saksa toteaa lisäksi, että vaikka yrityksen maksuvalmiustilanne oli vaikea, se ei ollut muuttunut varsinaisesti vakavaksi. Ei ollut vaaraa siitä, että yksityiset rahoituslaitokset eivät olisi pidentäneet sen luottojen voimassaoloa. Myöskään suuret korkomenot eivät olleet johtaneet maksuvalmiusongelmiin, kuten komissio väittää.
(68)
Biria GmbH:lle (myöhemmin Biria AG) myönnetystä takauksesta Saksa toteaa, että se myönnettiin Biria-konsernin uuden toimintastrategian perusteella. Kyseisen strategian mukaan konsernin organisaatiota kevennettäisiin ja sen hankinnat, vastuu tuotannosta ja jakelu keskitettäisiin Biria GmbH:hon. Liikevaihdon kasvattamiseen tarvittavan rahoituksen lisäksi toimintastrategia sisälsi myös konsernin kokonaisrahoituksen uudelleenjärjestelyn.
(69)
Saksan näkemyksen mukaan Biria GmbH (myöhemmin Biria AG) ei ollut takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys. Tässä yhteydessä on sen mielestä tehtävä ero vanhan ja uuden Biria AG:n välillä. Uuden Biria AG:n voitaisiin katsoa olleen vaikeuksissa vain siinä tapauksessa, että vanhan Biria AG:n vaikeudet (jos niitä ylipäänsä oli) olisivat siirtyneet edelleen sille. Näin ei kuitenkin tapahtunut uuden Biria AG:n tapauksessa. Se syntyi vanhan Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n sulautumisen tuloksena. Sachsen Zweirad GmbH, joka ei ollut missään mielessä vaikeuksissa oleva yritys, oli sulautumisprosessissa taloudellisesti määräävässä asemassa. Tämän vuoksi ei voida automaattisesti olettaa, että uusi Biria AG olisi ollut vaikeuksissa oleva yritys. Vaikka vanha Biria AG olisi sitä paitsi ollutkin vaikeuksissa, sulautuminen Sachsen Zweirad GmbH:n kanssa olisi vaikuttanut siten, että uuden Biria AG:n ei voitu automaattisesti katsoa olleen vaikeuksissa oleva yritys.
(70)
Lisäksi Saksa korostaa, että yhden yksityisen rahoituslaitoksen vetäytyminen yrityksen rahoituksesta johtui pankin strategian muuttumisesta fuusion seurauksena. Kaksi muuta rahoituslaitosta lopettivat rahoitustoimensa samaan aikaan mainitun yksityisen pankin kanssa. Saksan mukaan tätä ei kuitenkaan voida pitää merkkinä luottamuksen puutteesta, sillä yksi näistä rahoituslaitoksista osallistui vielä kahden erillisen hankkeen rahoittamiseen.
(71)
Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria AG:n sulautumisen tarkoituksena ei ollut kiertää valtiontukisääntöjä ja välttää yrityksen luokittelu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, vaan se perustui kyseisen konsernin uuteen toimintastrategiaan.
(72)
Ottaessaan kantaa nimettömänä pysyttelevän kilpailijan huomautuksiin Saksa väitti, että kyseisen kilpailijan ja Birian kustannusrakennetta koskevat luvut eivät ole keskenään vertailukelpoisia. Saksan mukaan kilpailijan liikevaihto on kasvanut, kun taas Biria-konsernin myynti on supistunut. Kyseisen kilpailijan tulos ennen korkoja, veroja ja poistoja heikkeni samaan aikaan, kun taas Biria-konsernin vastaava tunnusluku pysyi vakaana. Tämä osoittaa, että Biria ei myy tuotteitaan polkuhinnoilla ja että kilpailija on itse asiassa noudattanut aggressiivisempaa hinnoittelukäytäntöä kuin Biria-konserni.
(73)
Saksa väittää, että taloudellisia haittoja, joista kilpailija ilmoittaa kärsineensä Biria-konsernin käyttäytymisen seurauksena, ei ole näytetty toteen tosiseikkojen perusteella eikä esitetty johdonmukaisella tavalla. Saksan mukaan markkinoilla, joilla on kilpailua, on lisäksi erittäin yleistä, että kilpailija myy tuotteitaan jonkin toisen yrityksen hintoja alhaisempaan hintaan.
(74)
Vastineena kilpailijan huomautuksiin, jotka koskivat Biria-konsernin omaisuuserien myyntiä Lone Star -konsernille, Saksa esitti yksityiskohtaisia tietoja varsinaisesta myyntiprosessista ja lisäksi yksityisten ja julkisten velkojien saatavien maksamisesta.
(75)
Propheten, Pantherwerken ja Vaterland-Werken huomautusten osalta Saksa korosti, että polkupyörämarkkinat jakautuvat kolmeen eivätkä, kuten kyseiset kolme yritystä olivat väittäneet, kahteen segmenttiin. Nämä kolme segmenttiä ovat myynti erikoisliikkeissä, postimyynti ja itsepalvelumyynti. Birian asema postimyynnissä on vahva, muttei johdu niinkään aggressiivisesta hintapolitiikasta vaan ennemminkin lyhyistä toimitusajoista. Itsepalvelumyynnin markkinasegmenttiä puolestaan hallitsee MIFA AG. Birian osuus myynnistä kyseisellä segmentillä on alle 10 prosenttia.
(76)
Saksa torjuu Vaterland-Werken väitteen, jonka mukaan Biria olisi suunnitellut liiketoimintansa laajentamista aggressiivisen hintapolitiikan avulla, viitaten tältä osin jo aiemmin menettelyn aikana toimitettuihin tietoihin. Saksan ilmoituksen mukaan Biria AG:n vuosituotanto oli 670 000 polkupyörää vuonna 2003 mutta on sen jälkeen supistunut jatkuvasti.
VI TUEN ARVIOINTI
(77)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan toteutuu, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa.
(78)
Jotta komissio voisi tutkia, onko kyseessä valtiontuki, se toteaa aluksi, mikä on kyseessä oleva yritys. Tämän jälkeen se tarkastelee kunkin toimenpiteen osalta erikseen, täyttyvätkö SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset. Lopuksi lasketaan tukiosuuden suuruus ja tutkitaan toimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille.
6.1 Tuensaajayritys
(79)
Tuet myönnettiin Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Birialle sekä Birian tytäryritykselle Bike Systemsille. Biria myi 7 päivänä marraskuuta 2005 valtaosan omaisuuseristään kahdelle yritykselle, jotka kuuluvat yksityiseen osakkuusrahastoon, Lone Star -konserniin. Komissio toteaa, että kauppa toteutettiin esitettyjen tietojen mukaan julkisessa ja avoimessa tarjouskilpailussa, jolle ei ollut asetettu ehtoja. Saksan mukaan eräs asiantuntija oli arvioinut omaisuuserien myyntiarvon 10,7 miljoonaksi euroksi. Lone Star -konsernin maksama 11,5 miljoonan euron hinta ylitti siis hinta-arvion.
(80)
Komissio päättelee hallussaan olevien tietojen perusteella, ettei ole mitään näyttöä siitä, että Lone Star -konserni olisi saanut tuista jollain tavoin etua, eikä sen seurauksena myöskään siitä, että Lone Star -konserni olisi ollut Birialle ja Bike Systemsille myönnettyjen tukien suora tai välillinen tuensaaja.
6.2 Toimenpide 1: Väitetysti markkinaehdoin toteutettu äänetön osakkuus
(81)
Äänettömän osakkuuden (toimenpide 1) toteuttaja oli gbb. Saksan mukaan osakkuuden hankki gbb oman ohjelman (Eigenprogramm) puitteissa, joten se ei ollut peräisin valtion varoista. Kuten jo menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin, komissio ottaa huomioon, että gbb oli osakkuuden hankinnan aikaan Deutsche Ausgleichsbankin täysin omistama tytäryhtiö, ja Deutsche Ausgleichsbank puolestaan oli kokonaan Saksan liittotasavallan valtion omistuksessa. Sen vuoksi gbb on julkisen sektorin yritys. Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan julkisen sektorin yritysten varat ovat aina valtion varoja (11).
(82)
Tästä seuraa komission mielestä vääjäämättömästi, että tämä toimenpide on valtion toteuttama. Tästä asiasta yhteisöjen tuomioistuin on todennut asiassa C-482/99 (Stardust) (53-56 kohta) seuraavaa:
”53.
Tältä osin ei voida vaatia osoittamaan, että viranomaiset ovat täsmällisellä määräyksellä konkreettisesti kannustaneet julkista yritystä toteuttamaan kyseessä olevat tukitoimenpiteet. Kun nimittäin otetaan huomioon valtion ja julkisten yritysten läheinen suhde, on olemassa todellinen vaara, että valtiontuki myönnetään julkisten yritysten kautta tavalla, joka ei ole avoin ja joka on perustamissopimuksessa määrätyn valtiontukia koskevan sääntelyn vastainen.
54.
Kolmansien henkilöiden on yleensä lisäksi hyvin vaikea osoittaa konkreettisessa tapauksessa nimenomaan valtion ja julkisen yrityksen välisen etuoikeutetun suhteen takia, että julkisen yrityksen toteuttamat tukitoimenpiteet johtuvat tosiasiassa viranomaisten määräyksestä
55.
Edellä esitettyjen syiden johdosta on todettava, että julkisen yrityksen toteuttaman tukitoimenpiteen voidaan päätellä johtuvan valtiosta kaikkien käsiteltävänä olevaa asiaa koskevien seikkojen ja kyseisen toimenpiteen toteuttamishetkellä vallinneiden olosuhteiden perusteella. Yhteisöjen tuomioistuin on tältä osin huomioinut sellaisen tilanteen, jossa tarkasteltavana oleva elin ei voinut tehdä riidanalaista päätöstä ottamatta huomioon julkisen vallan vaatimuksia (ks. mm. em. asia Van der Kooy ym. v. komissio, tuomion 37 kohta), ja sellaisen tilanteen, jossa sen lisäksi, että julkiset yritykset, joiden kautta tuet myönnettiin, olivat elimellisesti sidoksissa valtioon, näiden oli myös otettava huomioon comitato interministeriale per la programmazione economican (CIPE, taloudellista suunnittelua koskeva ministeriöiden välinen komitea) antamat toimintaohjeet (em. asia C-303/88, Italia v. komissio, tuomio 21.3.1991, 11 ja 12 kohta ja em. asia C-305/89, Italia v. komissio, tuomio 21.3.1991, 13 ja 14 kohta).
56.
Myös muiden seikkojen perusteella voi olla mahdollista katsoa, että julkisen yrityksen toteuttama tukitoimenpide johtuu valtiosta; tällaisia seikkoja voivat olla muun muassa julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema, se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä, viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset.”
(83)
Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa komissio havaitsi tällaisia seikkoja, joiden perusteella voidaan päätellä, että gbb:n päätös johtui valtiosta.
(84)
Saksan hallitus oli uskonut gbb:n hoidettavaksi tukitehtäviä, ja se oli vastuussa esimerkiksi Itä-Saksan vakauttamis- ja kasvurahastosta (Konsolidierungs- und Wachstumsfond Ostdeutschland), jonka tehtävänä oli kohdentaa Itä-Saksassa sijaitseville keskisuurille yrityksille omaa pääomaa niiden pääomapohjan vahvistamiseksi.
(85)
Toiseksi komissio toteaa, että gbb:n historia viittaa valtion vahvaan osallistumiseen sen päätöksentekoon. Julkisoikeudellisena yhteisönä se oli aluksi asianomaisen ministeriön valvonnassa, ja viranomaisten edustajat muodostivat enemmistön sen hallintoneuvostosta. Sen muututtua osakeyhtiöksi sen emoyhtiö, Deutsche Ausgleichsbank, on asianomaisen ministeriön valvonnassa ja sen hallintoneuvostossa enemmistönä ovat viranomaisten edustajat.
(86)
Kolmanneksi komissio toteaa, että emoyhtiö, Deutsche Ausgleichsbank, oli osakkuudesta päätettäessä julkisoikeudellinen yhteisö, joka oli Saksan sisäministeriön valvonnan alainen ja jonka hallintoneuvoston enemmistön muodostivat liittovaltion ja osavaltioiden ministeriöiden edustajat ja Bundestagin jäsenet. Deutsche Ausgleichsbank ei saa hankkia osakkuuksia muissa yrityksissä ilman sen valvonnasta vastaavan ministeriön ja hallintoneuvoston hyväksyntää. Sen vuoksi valtio valvoi emoyhtiön kautta gbb:n liiketoiminnallisia päätöksiä senkin jälkeen, kun se oli muutettu julkisoikeudellisesta yhteisöstä osakeyhtiöksi.
(87)
Neljänneksi komissio toteaa, että Saksa hyväksyi vuonna 2002 saksalaisiin kehityspankkeihin liittyviä aiheellisia toimenpiteitä (12). Nämä aiheelliset toimenpiteet koskevat myös Deutsche Ausgleichsbankia. Niiden mukaan Deutsche Ausgleichsbankin toimintojen on rajoituttava rakenteellisten, taloudellisten ja sosiaalipoliittisten toimenpiteiden ja sen julkisoikeudellisten omistajien julkiseen palvelutehtävään perustuvien julkisten tehtävien tukemiseen. Tämän vuoksi komissio katsoo, että Deutsche Ausgleichsbank on tätä kautta osa julkista hallintoa ja näin ollen kaikki sen toimet johtuvat valtiosta.
(88)
Viidenneksi komissio toteaa, että äänetön osakkuus näyttää kuuluvan pk-yritysten rahoittamista koskevan tukitehtävän (13) piiriin.
(89)
Komissio päättelee tämän vuoksi, että kyse on valtion toteuttamasta toimenpiteestä.
(90)
Saksan näkemyksen mukaan gbb:n äänetön osakkuus Bike Systemsissä (toimenpide 1) toteutettiin markkinaehdoin. Äänettömään osakkuuteen liittyvä riski vastaa etuoikeusasemaltaan heikommassa asemassa oleviin lainoihin liittyvää riskiä, ja sitä olisi sen vuoksi käsiteltävä suuren riskin sisältävän lainan tavoin. Maksukyvyttömyystilanteessa tai selvitystilassa äänetön osakkuus maksetaan takaisin vasta kaikkien muiden saatavien maksamisen jälkeen. Äänettömään osakkuuteen liittyvä riski on näin suurempi kuin investointiin myönnettyyn tavanomaiseen pankkilainaan liittyvä riski. Tavanomaisella pankkilainalla on lisäksi yleensä pankin määräämien ehtojen mukainen vakuus. Toimenpiteen myöntämisen aikaan tavanomaisin vakuuksin katetuista keskipitkän ja pitkän aikavälin lainoista veloitettava keskimääräinen markkinoilla sovellettu korko oli 6,33 prosenttia. Äänettömästä osakkuudesta maksettavan korvauksen olisikin oltava huomattavasti tätä korkoa suurempi.
(91)
Osakkuudelle sovittiin kiinteä 8,75 prosentin korvaus ja 3,5 prosentin muuttuva korvaus, jonka suuruus riippuu voitoista (14). Sovittu korvaus ylittää siis mainitun viitekoron.
(92)
On kuitenkin muistutettava siitä, että tämä päätelmä edellyttää Bike Systemsin voivan palauttaa kannattavuutensa. Bike Systems oli kuitenkin juuri selviytynyt maksukyvyttömyystilanteesta saneeraussuunnitelman turvin. Sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat, sillä siinä toteutettiin vain suppea rakenneuudistus. Tilikauden 2001 taseen mukaan yritys tuotti kyseisenä vuonna edelleen tappiota. Sen oma pääoma oli edelleen negatiivinen, mutta piilovarausten ansiosta tämä ei johtanut maksukyvyttömyyteen. Bike Systemsin on tämän vuoksi katsottava olleen tuolloin vaikeuksissa oleva yritys.
(93)
Komissio toteaa takausilmoituksesta (ks. johdanto osan 62 kappale) ensinnäkin, ettei näitä tietoja ollut käytettävissä ensimmäisen päätöksen tekohetkellä. Takausilmoituksen teksti toimitettiin vasta tuomioistuinkäsittelyn aikana.
(94)
Maaliskuun 6 päivänä 2001 annetun takausilmoituksen mukaan Biria GmbH ottaa äänettömän osakkuuden huomioon ja sitoutuu siihen, että sen voimassaolon aikana Bike Systemsiä johdetaan ja rahoitetaan siten, että se pystyy hoitamaan äänettömästä osakkuudesta aiheutuvat velvoitteet.
(95)
Tästä komissio toteaa seuraavaa:
(96)
Saksa totesi emoyhtiön (Patron) taloudellisista edellytyksistä, että Biria GmbH:lla ei vuonna 2001 ollut mainittavaa liikevaihtoa, vaan se toimi pelkästään yrityskonsernin muiden osien jakelijana (15). Yrityksen taloudellisista edellytyksistä (16) voidaan todeta, että vuonna 1999 se saavutti verojen vähentämisen jälkeen vaatimattoman 205 000 Saksan markan voiton ja vuonna 2000 sille aiheutui 473 000 Saksan markan nettotappio.
(97)
Yritykselle aiheutuneiden tappioiden vuoksi sen oma pääoma oli vuonna 1999 negatiivinen. Se muuttui positiiviseksi vuonna 2000, mikä ei kuitenkaan johtunut yrityksen tuloksesta, vaan tytäryritys Sachsen Zweiradista tehdystä voitonsiirrosta (17). Komissio toteaa, että takausilmoitusta ei antanut samaan konserniin kuulunut yritys, jonka taloudellinen tilanne oli vakaa, vaan huonommin menestynyt emoyhtiö.
(98)
Näistä syistä komissio on tullut siihen tulokseen, että riippumatta siitä, voidaanko Biria GmbH luokitella muodollisesti pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, se olisi pystynyt täyttämään mahdolliset vaateet yli 2 miljoonan euron suuruista äänetöntä osakkuutta koskevan takausilmoituksen avulla. Kuten on jo mainittu, on todettava, että yrityksen kirjanpidollinen voitto vuonna 2000 (ennen takausilmoituksen antamista) johtui todellakin pelkästään tytäryrityksestä tehdystä voitonsiirrosta eikä yrityksen taloudellisesta suorituksesta ja että lisäksi sen oma pääoma olisi ilman tätä voitonsiirtoa ollut negatiivinen (mukaan luettuna merkitty pääoma sekä muut taseessa olevat pääoman muodot kuten varaukset tai käyttövarat). Näin ollen on kyseenalaista, miten Biria GmbH olisi voinut estää Bike Systemsin mahdollisen maksukyvyttömyyden. Niinpä komissio katsoo, ettei kyseisellä takausilmoituksella ole todellista taloudellista arvoa Bike Systemsin vaikeuksien kompensoimisen kannalta eikä sillä ole sen vuoksi arvoa vakuutena, jolla markkinaehdoin toimivan investoijan äänettömästä osakkuudesta vaatimaa korvausta olisi voitu pienentää.
(99)
Komissio päätteleekin, että korvaus ei ollut kohtuullinen suhteessa toimenpiteeseen liittyneeseen riskiin ja että äänetöntä osakkuutta ei toteutettu markkinaehdoin. Osakkuus tuotti siis Bike Systemsille etua, jota se ei olisi saanut markkinaehdoin.
(100)
Sekä Bike Systems että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH valmistavat polkupyöriä. Koska näillä tuotteilla käydään kauppaa rajojen yli, toimenpiteet uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
6.3 Toimenpiteet 2 ja 3: Tukien väitetty kuuluminen hyväksyttyjen tukiohjelmien piiriin
(101)
Sachsen Zweirad GmbH:n 5,6 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle myönnetty takaus (toimenpide 2) ja Birian 24,875 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle myönnetty takaus (toimenpide 3) myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman (18) perusteella. Kyseisen hyväksytyn tukiohjelman mukaan elinkelpoisille yrityksille myönnetyt takaukset yli 5 miljoonan Saksan markan (2,6 miljoonan euron) lainoille, jotka on otettu uusia investointeja ja erityistapauksissa investointien jälkirahoitusta ja käyttöpääoman hankintaa varten, ovat sallittuja. Poikkeustapauksissa voidaan hyväksyä myös vakauttamisen ja rakenneuudistuksen rahoittaminen. Takausten myöntämisestä suuren yrityksen rakenneuudistukseen on kuitenkin ilmoitettava erikseen komissiolle.
(102)
Saksan mukaan hyväksytyn tukiohjelman edellytykset täyttyivät ja takaukset ovat sen vuoksi ohjelman mukaisia. Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria eivät olleet takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Takaukset myönnettiin käyttöpääomalainojen vakuudeksi, mikä on kyseisen tukiohjelman mukaan sallittua.
(103)
Komissio ei ole Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että takaukset olisivat niiden perustaksi väitetyn tukiohjelman mukaisia. Toisin kuin Saksa, komissio katsoo, kuten jäljempänä kuvaillaan yksityiskohtaisemmin, että Sachsen Zweirad GmbH oli takauksen myöntämisen aikaan maaliskuussa 2003 vaikeuksissa oleva yritys ja myös Biria GmbH oli vaikeuksissa takauksen myöntämishetkellä joulukuussa 2003. Takauksen myöntämisestä vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistukseen on kuitenkin ilmoitettava erikseen komissiolle.
(104)
Saksan näkemyksen mukaan Sachsen Zweirad GmbH ei täyttänyt mitään pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitettuja, vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkkejä. Komissio huomauttaa, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen 6 kohdassa mainitut vaikeuksissa olevan yrityksen tyypilliset tunnusmerkit tarjoavat vain viitteitä siitä, milloin yritystä voidaan pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä, eikä niitä pitäisi katsoa edellytyksiksi, jotka on täytettävä kaikilta osin. Sachsen Zweirad GmbH:n tavanomaisen liiketoiminnan tulos vuonna 2001 oli 1 274 000 euroa tappiollinen ja vuonna 2002 tappioita kertyi 733 000 euroa. Emoyritys Biria otti tappiot vastatakseen voittojen ja tappioiden yhdistämisestä tehdyn sopimuksen mukaisesti. Liikevaihto pieneni vuonna 2002 verrattuna vuoteen 2001.
(105)
Vuotta 2002 koskevan vuosikertomuksen mukaan Sachsen Zweirad GmbH:lla oli myös maksuvalmiusongelmia. Vuosikertomuksessa todetaan nimenomaisesti, että Sachsen Zweirad GmbH:n maksuvalmiustilanne oli kireä varaston ennakkorahoituksesta aiheutuneiden suurten kulujen ja konsernin sisäisen kasvun vuoksi. Vuosikertomuksen mukaan yrityksen säilyminen toimintakykyisenä voitiin varmistaa vain siinä tapauksessa, että pankit olisivat valmiit pitämään nykyiset luotot voimassa tai uudelleenjärjestelemään niitä.
(106)
Saksan käsityksen mukaan ei ollut vaaraa siitä, että yksityiset rahoituslaitokset eivät olisi pidentäneet luottojensa voimassaoloa. Tämä ei kuitenkaan muuta sitä päätelmää, että yrityksen maksuvalmiustilanne oli kireä. Vuosikertomuksen mukaan useimmat luotot olivat erääntymässä alle viiden vuoden kuluttua, mikä ei ole missään tapauksessa optimaalista liiketoiminnan rahoittamisen kannalta ja lisää myös yrityksen riskialttiutta. Luottojen lyhytkestoisuus aiheutti myös sen, että yrityksen korkomenot olivat suuret (vaikkakin hieman pienemmät vuonna 2002 kuin vuonna 2001), mikä kuormitti entisestään yrityksen maksuvalmiutta.
(107)
Komissio päättelee tämän vuoksi, että Sachsen Zweirad GmbH oli takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys ja sille myönnetty takaus on sen vuoksi katsottava rakenneuudistusta koskevaksi takaukseksi. Koska kyseisenkaltaisen takauksen myöntämisestä suurelle yritykselle on ilmoitettava erikseen komissiolle, takauksen perustana Saksan mukaan olleen hyväksytyn tukiohjelman edellytykset eivät täyttyneet eikä takaus sen vuoksi kuulunut kyseisen tukiohjelman piiriin.
(108)
Biria perustettiin 1 päivänä lokakuuta 2003 (vanhan) Biria AG:n ja sen tytäryrityksen Sachsen Zweirad GmbH:n sulautumisen tuloksena.
(109)
Saksan näkemyksen mukaan Birian sekä (vanhan) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n välillä on tehtävä selkeä ero, sillä sulautumisen tuloksena perustettiin uusi yritys. Kysymystä siitä, oliko tämä yritys takauksen myöntämisen aikaan 9 päivänä joulukuuta 2004 vaikeuksissa oleva yritys, onkin tarkasteltava sulautumisen tuloksena syntyneen uuden yrityksen aloitustaseen perusteella. Aloitustase osoittaa Saksan mukaan, ettei Biria GmbH:ta voida pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä.
(110)
Komissio ei hyväksy tätä Saksan väitettä. Uutta yritystä Biria GmbH:ta ei voida tarkastella aiemmasta Biria AG:stä ja Sachsen Zweirad GmbH:sta erillisenä yrityksenä, sillä se syntyi näiden kahden yrityksen sulautumisen tuloksena. Muussa tapauksessa yrityksen luokittelu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi olisi helppo välttää taloudellisten toimijoiden fuusioitumisen tai uuden yrityksen perustamisen kautta. Silloinen Biria AG tuotti vuonna 2002 tappiota ja sillä oli Sachsen Zweirad GmbH:n tavoin maksuvalmiusongelmia. Biria GmbH otti vastatakseen (vanhan) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n kaikki velat ja vastuut. Biria GmbH omistaa lisäksi samat omaisuuserät ja harjoittaa samaa liiketoimintaa kuin (vanha) Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH. Komissio katsoo tämän vuoksi, että Biria GmbH peri (vanhan) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n vaikeudet.
(111)
Saksan mukaan Sachsen Zweirad GmbH oli sulautumisprosessissa taloudellisesti määräävässä asemassa. Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ei ollut vaikeuksissa oleva yritys eikä sen vuoksi voida automaattisesti olettaa, että uusi Biria GmbH olisi ollut vaikeuksissa. Komissio ei yhdy Saksan näkemykseen vaan on vahvasti sitä mieltä, että Sachsen Zweirad GmbH oli vaikeuksissa oleva yritys. Uusi Biria GmbH sai tämän seurauksena ”perinnöksi” myös Sachsen Zweirad GmbH:n vaikeudet.
(112)
Vuoden 2003 vuosikertomuksen mukaan Biria-konsernin rakenneuudistusta ja organisaatiouudistusta jatkettiin vuonna 2003. Tämä prosessi oli alkanut jo vuonna 2002 ja kattoi myös konsernin rahoituksen uudelleenjärjestelyn. Biria-konserni laati Sachsenin osavaltion 24,875 miljoonan euron lainalle myöntämän takauksen pohjalta uuden strategian toimintansa rahoittamiseksi keskipitkällä aikavälillä. Uuden rahoitusstrategian myötä korkoihin tehtiin huomattavia muutoksia, mikä mahdollisti konsernin suurten korkomenojen alentamisen.
(113)
Pankkirintamalla toteutettiin samaan aikaan uudelleenjärjestelyjä. Kolme pankkia ilmoitti olevansa valmiit luopumaan 8 567 000 euron saatavista (eli ilmeisesti huomattavasti yli 50 prosentin osuudesta saataviensa kokonaismäärästä) vastineena saataviensa loppuosan välittömästä maksamisesta. Toimenpiteen 3 laina, jolla on 80-prosenttinen takaus, koostuu siten 8 miljoonan euron käyttöpääomalainasta, 7,45 miljoonan euron konttokuranttisopimuksesta ja 9,425 miljoonan euron kausirahoituksesta.
(114)
Birialla oli siis takauksen myöntämisen aikaan vakavia maksuvalmiusongelmia, joiden perusteella sen voidaan katsoa olleen vaikeuksissa. Tätä päätelmää tukee se, että kolme pankkia oli vetäytynyt Birian toiminnan rahoittamisesta ja ne olivat jopa valmiit luopumaan suurimmasta osasta saataviaan, jos loput saatavat maksettaisiin niille välittömästi. Tämä osoittaa, että pankeilla oli vakavia epäilyjä siitä, kykenisikö Biria maksamaan velkojaan ja voitaisiinko sen katsoa olevan kannattava yritys.
(115)
Saksa väittää, että pankit vetäytyivät Birian toiminnan rahoittamisesta ainoastaan liiketoimintastrategiansa uudelleensuuntaamisen vuoksi. Komissio toteaa, että pankit luopuivat todennäköisesti noin 50 prosentin osuudesta maksamattomista saatavistaan. Tämä osoittaa, että vaikka pankit olisivatkin vetäytyneet rahoituksesta liiketoimintastrategiansa uudistamiseen liittyvistä syistä, ne pitivät erittäin epätodennäköisenä, että Biria maksaisi sille myönnetyt lainat kokonaisuudessaan takaisin.
(116)
Komissio päättelee tämän vuoksi, että Birian on katsottava olleen takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys ja sille myönnetty takaus on vastaavasti katsottava rakenneuudistusta koskevaksi takaukseksi. Koska kyseisenkaltaisen takauksen myöntämisestä suurelle yritykselle on ilmoitettava erikseen komissiolle ja Biria oli myöntämisilmoituksen aikaan suuri yritys, takauksen perustana Saksan mukaan olleen hyväksytyn tukiohjelman edellytykset eivät täyttyneet eikä takaus sen vuoksi kuulunut kyseisen tukiohjelman piiriin.
(117)
Toimenpiteet 2 ja 3 muodostavat takaukset myönsi Sachsenin osavaltio, joten ne myönnettiin valtion varoista ja niiden on katsottava johtuvan valtiosta.
(118)
Toimenpiteen on lisäksi tuotettava tuensaajalle etua. Komissio katsoo, että kumpikin kyseessä oleva takaus tuotti Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Biria GmbH:lle (nykyinen Biria AG) perusteetonta etua.
(119)
EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (19), jäljempänä ’takauksia koskeva tiedonanto’, 2.2 ja 3.2 kohdassa esitetyistä syistä lainanottajalle aiheutuu etua, jos sen ei tarvitse maksaa takauksesta markkinahintaa. Tietyissä tapauksissa lainanottaja, joka on vaikeuksissa oleva yritys, ei löytäisi rahoituslaitosta, joka olisi valmis myöntämään tälle lainan ilman valtiontakausta.
(120)
Nyt käsiteltävässä tapauksessa takaukset myönnettiin vaikeuksissa olevan yrityksen lainoille ilman että takaajalle (valtio) aiottiin maksaa markkinaperusteista hintaa.
(121)
Takauksia koskevan tiedonannon 3.2 kohdassa komissio esittää seuraavat neljä edellytystä, joiden on kaikkien täytyttävä, jotta kyseessä ei olisi takauksen muodossa myönnetty valtiontuki:
(1)
Lainanottaja ei ole taloudellisissa vaikeuksissa.
(2)
Takauksen laajuus voidaan myöntämishetkellä mitata asianmukaisesti.
(3)
Takaus ei kata enempää kuin 80 prosenttia lainasaamisen määrästä.
(4)
Takauksesta maksetaan markkinaperusteinen hinta.
(122)
Sovellettuaan näitä edellytyksiä nyt käsiteltävänä olevaan asiaan komissio toteaa ensinnäkin, että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä.
(123)
Takauksista ei maksettu vuosimaksuja, ja ne myönnettiin vaikeuksissa olevan yrityksen lainoille. Jo se seikka, ettei takauksista maksettu markkinaperusteista hintaa, viittaa siihen, että toimenpiteet tuottivat Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Birialle etua. Yritysasiakasmarkkinoilla ei ole tarjolla takauksia, joista ei tarvitsisi maksaa markkinaperusteista maksua. Tämä koskee vielä selkeämmin takauksia vaikeuksissa oleville yrityksille, jotka eivät ehkä pysty maksamaan lainojaan takaisin.
(124)
Takauksia koskevan tiedonannon logiikka johtaa näin ollen päätelmään, jonka mukaan takaus oli valtiontukea.
(125)
Sen vuoksi komissio tekee sen johtopäätöksen, että takaukset toivat Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Biria GmbH:lle (nykyinen Biria AG) etua, sillä ne eivät olisi saaneet kyseisiä takauksia markkinoilta vastaavin ehdoin.
(126)
Samoista kuin johdanto-osan 100 kappaleessa esitetyistä syistä toimenpiteet 2 ja 3 ovat omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan kauppaan.
6.4 Päätelmä tukien olemassaolosta
(127)
Komissio päättelee tämän vuoksi, että äänetön osakkuus ja molemmat takaukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja että niitä ei myönnetty hyväksytyn tukiohjelman mukaisesti. Toimenpiteet 1, 2 ja 3 ovat siksi uutta tukea, ja ne on arvioitava sen mukaisesti.
6.5 Tukiosuuden laskeminen
(128)
Takauksia koskevan tiedonannon 4.1 kohdan mukaan lähtökohtana on, että yksittäinen takaus tai takausjärjestelmä on valtiontukea, ellei se ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Siten valtiontuen osuus on määriteltävä, jotta voidaan tarkistaa, voidaanko tuki katsoa tiettyjen valtiontukia koskevien poikkeusten perusteella sisämarkkinoille soveltuvaksi. Sen vuoksi komission on laskettava tukiosuus, ennen kuin se voi tarkastella tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.
(129)
Komissio on määritellyt tukiosuuden laskemisen yleiset periaatteet takauksia koskevassa tiedonannossa.
(130)
Komissio katsoo, että valtiontakauksen tukiosuus voi periaatteessa osoittautua jopa yhtä suureksi kuin sen perustana olevan lainan kokonaismäärä, ellei tuensaaja pysty omin voimin saamaan rahoitusta markkinoilta (ks. takauksia koskevan tiedonannon 2.2 kohta ja 4.1 kohdan a alakohta).
(131)
Tukiosuuden laskemista koskevat säännöt esitetään takauksia koskevan tiedonannon 4.1 kohdassa (Yleistä), 4.2 kohdassa (Tukiosuus yksittäisissä takauksissa) ja 4.4 kohdassa (Tukiosuus takausjärjestelmissä). Jäljempänä komissio soveltaa näitä sääntöjä nyt käsiteltävänä olevaan asiaan.
(132)
Takauksia koskevan tiedonannon 4.2 kohdan mukaan silloin, kun takauksen markkinahintaa ei ole saatavilla vertailukohdaksi, verrataan markkinaehtoisen lainan kokonaisrahoituskustannuksia takauksen kanssa ja ilman takausta (toisin sanoen on verrattava vastaavan ilman takausta olevan lainan korkoa valtiontakauksen saaneen lainan korkoon, johon on lisätty takausmaksut).
(133)
Monissa tapauksissa tällaista markkinakorkoa ei ole käytettävissä. Sen vuoksi komissio on kehittänyt viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetuissa tiedonannoissa menetelmän, jota voidaan takauksia koskevan tiedonannon 4.2 kohdassa esitetyistä syistä käyttää korvaavana muuttujana markkinakorolle.
(134)
Viitekorkoja koskevan vuoden 1997 tiedonannon mukaan komissio määrittää viitekorot, joiden tulisi heijastaa markkinoilla tavanomaisin vakuuksin myönnettyihin keskipitkiin ja pitkiin lainoihin sovellettavaa korkotasoa. Lisäksi viitekorkoja koskevassa vuoden 1997 tiedonannossa viitataan siihen, että tämä viitekorko on alin käytetty korko ja sitä voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski (esimerkiksi vaikeuksissa olevan yrityksen kohdalla tai pankkien yleensä vaatimien vakuuksien puuttuessa). Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai enemmän. Viitekorkoja koskevassa vuoden 1997 tiedonannossa ei selvennetä, saako eri riskien huomioonottamiseksi käytettyjä riskipreemioita kumuloida. Kumulointia ei ole suljettu pois, mutta komission on päätöksessään perusteltava eri riskipreemioiden kumuloimiseksi käyttämänsä menetelmä ja sitä varten tukeuduttava rahoitusmarkkinoilla sovellettuihin menetelmiin (20).
(135)
Deloitte & Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH teki vuonna 2004 selvityksen Euroopan komission kilpailupääosastolle, jäljempänä ’selvitys’. Selvityksessä (21) havaittiin empiiristen tutkimusten perusteella mm. riskipreemioita, joita markkinoilla käytettiin eri riskiluokkiin kuuluville yrityksille ja erilaisin vakuuksin toteutetuissa liiketoimissa. Selvityksestä käy yksiselitteisesti ilmi, että erilaisten riskinäkökohtien yhdistäminen (lainanottajan luottokelpoisuus, vakuudet) heijastuu peruskorkoon erilaisina preemioina.
(136)
Selvityksen pohjalta komissio kehitti edelleen lähestymistapaansa lainojen tukiosuuden laskemiseen tiedonannossaan viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (22) (jäljempänä ’viitekorkoja koskeva vuoden 2008 tiedonanto’). Viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa heijastuu selvityksessä noudatettu lähestymistapa: Peruskorkoon sovelletaan preemiota yrityksen luottokelpoisuuden ja vakuuksien mukaan.
(137)
Lisäksi komissio katsoo, että arvioitavina olevien toimenpiteiden tukiosuuden laskenta on yhteydessä tuen käsitteeseen. Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan on selvää, että kysymykseen siitä, onko jokin tuki perussopimuksessa tarkoitettua valtiontukea, on vastattava objektiivisten seikkojen perusteella, jotka on arvioitava ajankohtana, jolloin komissio tekee päätöksensä (23).
(138)
Näin ollen komissio katsoo, että viitekorkoja koskeva vuoden 2008 tiedonanto on asianmukainen perusta tukiosuuden laskemiselle. Sen vuoksi käsiteltävinä olevien toimenpiteiden tukiosuus lasketaan seuraavassa tämän tiedonannon pohjalta.
(139)
Komissio katsoo, että äänettömän osakkuuden tukiosuus on sen korvauksen, jonka Bike Systems olisi joutunut maksamaan äänettömästä osakkuudesta vapailla markkinoilla, ja tosiasiallisesti maksetun korvauksen välinen erotus. Koska Bike Systems oli äänettömän osakkuuden toteutuksen aikaan vaikeuksissa ja osakkuuteen liittyi sen vuoksi suuri riski, tuen osuus äänettömässä osakkuudessa voidaan katsoa 100 prosentiksi, sillä markkinataloussijoittaja ei mahdollisesti olisi lainkaan toteuttanut tämänkaltaista osakkuutta (24).
(140)
Komission mielestä äänetön osakkuus ei ole laina, mutta sitä voidaan verrata lainaan, johon liittyy erityisen suuri riski, sillä se on maksukyvyttömyystilanteessa etuoikeudeltaan huonompi kuin kaikki muut saatavat, myös etuoikeusasemaltaan heikommassa asemassa olevat lainat.
(141)
Kuten johdanto-osan 92 kappaleessa todetaan, äskettäin maksukyvyttömyysmenettelystä selviytyneen Bike Systemsin tilanteen on komission mielestä katsottava olleen epävakaa. Sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat, sillä siinä toteutettiin vain suppea rakenneuudistus. Kuten mainitussa johdanto-osan kappaleessa todetaan, yritys on sen vuoksi katsottava vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Äänettömälle osakkuudelle ei myöskään annettu lainkaan vakuuksia, mikä lisäsi tappioriskiä. Tämän vuoksi komissio katsoo, että takaus on katsottava viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa tarkoitetuksi liiketoimeksi, jolla on heikot vakuudet. Vakuuksien puuttumisen lisäksi äänetön osakkuus on maksukyvyttömyystilanteessa etuoikeudeltaan kaikkia muita lainoja huonompi, mikä kasvattaa tappioriskiä entisestään. Komission näkemyksen mukaan viimeksi mainittua seikkaa on pidettävä lisäriskinä riittävien vakuuksien puuttumisen ohella, sillä vakuuksien heikkous lisää riskiä, että lainanottajan päätyessä maksukyvyttömyyteen velkojan saamisia ei voida hoitaa suoraan vakuuksia rahaksi muuttamalla. Vaateen etuoikeudeltaan heikompi asema taas merkitsee sitä, että maksukyvyttömyystilanteessa tällaisen velkojan vaateet hoidetaan vasta muiden velkojien jälkeen eikä se sen vuoksi todennäköisesti saa mitään takaisin.
(142)
Komission näkemyksen mukaan Bike Systemsille on annettava luottoluokitus ”huono”, koska toimenpiteen myöntämisen aikaan se oli vaikeuksissa. Viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa määritetään, että tämän luottoluokituksen saaneisiin yrityksiin, joiden vakuustaso on heikko, voi olla tarpeen soveltaa jopa 1 000 peruspisteen marginaalia, jotta tuen olemassaolo voidaan sulkea pois. Komissio katsoo, että vakuuksien puuttumisen ja äänettömän osakkuuden alhaisen etuoikeusaseman johdosta 1 000 peruspisteen marginaali on perusteltu.
(143)
Tästä seuraa, että äänettömän osakkuuden tukiosuus on 1 000 peruspisteellä lisätyn viitekoron ja äänettömästä osakkuudesta maksetun korvauksen välinen erotus.
(144)
Lisäksi komissio katsoo, että muuttuva 3,5 prosentin korvaus voidaan ottaa tukiosuuden laskennassa huomioon vain osittain, sillä se riippuu siitä, tuottaako yritys voittoa. Yrityksen tilanne oli kuitenkin heikko ja sen tuottonäkymät epävarmat. Komission mielestä onkin kohtuullista, että muuttuvasta korvauksesta otetaan huomioon vain puolet eli 1,75 prosentin osuus. Tukiosuuden laskennassa käytettävänä tosiasiallisena korvauksena olisi tämän mukaisesti otettava huomioon 8,75 prosentin kiinteä korko ja puolet muuttuvasta 3,5 prosentin korvauksesta eli yhteensä 10,5 prosentin kokonaiskorvaus. Tukiosuus vastaa siis 1 000 peruspisteellä korotetun viitekoron ja 10,5 prosentin korvauksen erotusta.
(145)
Toimenpiteet 2 ja 3 muodostavien takausten ansiosta Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH saivat lainaa rahoitusmarkkinoilla yleensä tarjottavia ehtoja edullisemmin ehdoin. Toimenpiteen 2 muodostavaan takaukseen ja toimenpiteen 3 muodostavaan takaukseen sisältyvä tukiosuus vastaa erotusta sen koron välillä, jonka Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olisivat joutuneet maksamaan markkinaehtoisesta lainasta (eli takauksettomasta lainasta), ja sen koron välillä, jolla taattu laina todellisuudessa myönnettiin. Erotus vastannee preemiota, jonka markkinataloussijoittaja olisi vaatinut näille takauksille. Koska Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat takauksien ja niitä vastaavien lainojen myöntämisen aikaan vaikeuksissa, tuen osuus takauksista saattaa olla jopa 100 prosenttia, sillä yksikään lainanantaja ei olisi myöntänyt lainoja ilman takausta (25).
(146)
Komission mielestä Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnettyyn lainaan ja takaukseen liittyi erityisen pienten vakuuksien vuoksi tavanomaista suurempi riski. Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnetyn lainan vakuutena oli vain konserniin kuuluvien yritysten omavelkainen takaus. Tällaisen takauksen taloudellinen arvo on erittäin pieni. Tämän vuoksi komissio katsoo, että takaus on katsottava viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa tarkoitetuksi liiketoimeksi, jolla on heikot vakuudet.
(147)
Biria GmbH:lle myönnetyn lainan ja takauksen vakuuksien taloudellinen arvo oli suurempi kuin Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnetyn takauksen tapauksessa. Vakuudet olivat kuitenkin edelleen pienemmät kuin yleensä vaaditaan. Biria GmbH:n takauksen vakuutena on 15 miljoonan euron ensisijainen kiinnitysluotto Bike Systemsin omaisuuteen. Kiinnitysluotto on kuitenkin toiseen 2 miljoonan euron lainaan verrattuna etuoikeusasemaltaan heikompi. Tämä ensisijainen kiinnitysluotto kattoi näin ollen ainoastaan hiukan yli 50 prosenttia lainan kokonaissummasta. Kiinnitysluoton asianmukaisen likvidaatioarvon suuruudesta ei ole kuitenkaan mitään viitteitä. Muiden vakuuksien (kiinnitysluotot, saatavien siirto, konserniin kuuluvien yritysten omistuksessa olevien tavaroiden omistuksenpidätys ja Biria GmbH:n omistajien omavelkainen takaus) arvo oli vähäinen. Asetetuista vakuuksista huolimatta takaus on komission näkemyksen mukaan katsottava viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa tarkoitetuksi liiketoimeksi, jolla on heikot vakuudet.
(148)
Kuten edellä esitettiin, Biria GmbH ja Sachsen Zweirad GmbH olivat takauksien myöntämisaikaan vaikeuksissa, joten niiden luottokelpoisuudeksi on määriteltävä ”huono”. Jotta voitaisiin sulkea pois se mahdollisuus, että tähän luottokelpoisuusluokkaan kuuluvan yrityksen kohdalla on kyse valtiontuesta, viitekorkoja koskevan vuoden 2008 tiedonannon mukaan vakuuksien ollessa heikkoja marginaali voi olla jopa 1 000 peruspistettä. Komission näkemyksen mukaan Sachsen Zweirad GmbH:n osalta on vähäisten vakuuksien vuoksi perusteltua soveltaa 800 peruspisteen marginaalia. Biria GmbH:lla oli hiukan paremmat vakuudet. Tämän vuoksi sen osalta on perusteltua soveltaa 700 peruspisteen marginaalia. Se, että kumpaankin yritykseen sovelletaan äänettömään osakkuuteen verrattuna matalampaa marginaalia, johtuu osakkuuden alhaisemmasta etuoikeusasemasta.
(149)
Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnetyn takauksen (toimenpide 2) tukiosuus on 800 peruspisteellä lisätyn viitekoron ja taatun lainan kokonaisrahoituskustannusten (lainan korko, johon on lisätty mahdolliset takauksesta perityt preemiot) välinen erotus.
(150)
Biria GmbH:lle myönnetyn takauksen (toimenpide 3) tukiosuus on vastaavasti 700 peruspisteellä lisätyn viitekoron ja taatun lainan kokonaisrahoituskustannusten (lainan korko, johon on lisätty mahdolliset takauksesta perityt preemiot) välinen erotus.
6.6 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaiset poikkeukset
(151)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista kyseisen artiklan 1 kohdan mukaiseen yleiseen tukikieltoon.
(152)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa tähän asiaan, sillä kyse ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävästä sosiaalisesta tuesta, luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettävästä tuesta eikä tuesta talouden tukemiseen Saksan liittotasavallan alueilla, joihin Saksan jako on vaikuttanut.
(153)
Myöskään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdan poikkeuksia ei voida soveltaa. Ne liittyvät yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden sekä kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen.
(154)
Jäljelle jäävät siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa ja niihin perustuvissa yhteisön suuntaviivoissa määrätyt poikkeukset.
(155)
Komissio toteaa aluksi, että Bike Systemsin kotipaikka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella, joka on oikeutettu aluetukiin. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä, Saksa ei ole toimittanut mitään tietoja, joista voitaisiin päätellä, että alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa (26) aluetukien myöntämiselle asetetut edellytykset täyttyvät.
(156)
Myös yhteisön suuntaviivat sisältävät poikkeusmääräyksiä. Koska tuki myönnettiin maaliskuussa 2001, siihen sovelletaan pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoja. Komission hallussa ei ole tietoja, joiden perusteella tuen voitaisiin näiden suuntaviivojen perusteella katsoa olevan SEUT-sopimuksen mukainen. Pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetaan rakenneuudistustuen myöntämisen ehdoksi toteuttamiskelpoisen rakenneuudistussuunnitelman noudattaminen siten, että vältetään kohtuuttomia kilpailunvääristymiä ja tuet rajataan vähimmäismäärään. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti menettelyn aloittamisen yhteydessä, Saksa ei ole toimittanut sille mitään tietoja, joiden perusteella näiden ehtojen voitaisiin todeta täyttyvän. Komissio katsoo sen vuoksi, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty.
(157)
Tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen ei voida soveltaa myöskään muita suuntaviivoja ja asetuksia, jotka koskevat muun muassa tutkimuksen ja kehittämisen tukia, ympäristönsuojelun tukia, tukia pienille ja keskisuurille yrityksille sekä tukia työllisyyden, koulutuksen ja riskipääoman alalla. Koska toimenpiteellä ei ole yhteisen edun mukaisia tavoitteita, se katsotaan SEUT-sopimuksen vastaiseksi toimintatueksi.
(158)
Komissio toteaa, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria GmbH:n kotipaikka sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella. Kyseisen alakohdan mukaisia poikkeuksia ja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia poikkeuksia ei kuitenkaan voida soveltaa niihin, sillä Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat vaikeuksissa eikä tukitoimenpiteitä ollut tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen tietyllä alueella.
(159)
Komissio tulee siihen tulokseen, että tähän asiaan voidaan soveltaa ainoastaan valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuja yhteisön suuntaviivoja. Koska tuki myönnettiin maaliskuussa ja joulukuussa 2003, siihen sovelletaan pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoja.
(160)
Tuen myöntäminen edellyttää, että tuensaaja toteuttaa rakenneuudistussuunnitelman, jonka kesto on mahdollisimman lyhyt ja jolla yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus voidaan palauttaa kohtuullisen ajan kuluessa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen olettamusten perusteella. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti menettelyn aloittamisen aikaan, Saksa ei ole toimittanut mitään tietoja, jotka osoittaisivat, että takausten myöntäminen perustui toteuttamiskelpoiseen rakenneuudistussuunnitelmaan, joka olisi mahdollistanut konsernin toiminnan muuttumisen jälleen kannattavaksi.
(161)
Lisäksi tukien haitalliset vaikutukset kilpailijoihin on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti. Tämä merkitsee useimmiten sitä, että rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen yritysten osuutta merkityksellisillä markkinoilla rajoitetaan. Komissiolla ei ole hallussaan tietoja merkityksellisistä markkinoista eikä Biria-konsernin osuudesta merkityksellisillä markkinoilla. Sillä ei ole myöskään tietoja yrityksen markkinaosuutta rajoittavista tasoitustoimenpiteistä. Näyttää päinvastoin siltä, että Biria-konserni on kasvattanut markkinaosuuttaan hankkimalla vuonna 2001 omistukseensa Checker Pigin ja Bike Systemsin.
(162)
Tuen määrä on pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen mukaan rajattava rakenneuudistuksen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään, kun otetaan huomioon yrityksen ja sen osakkaiden käytettävissä olevat taloudelliset resurssit. Tuensaajan odotetaan lisäksi osallistuvan rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Koska tukea ei myönnetty rakenneuudistussuunnitelman perusteella, komissiolla ei ole mitään tietoa tuensaajan rahoitusosuudesta eikä siitä, rajattiinko tuki välttämättömään vähimmäismäärään.
(163)
Pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen mukaan rakenneuudistustukia voidaan myöntää vain kerran. Jos kyseinen yritys on saanut jo aiemmin rakenneuudistustukea ja rakenneuudistuksen päättymisestä on kulunut alle kymmenen vuotta, komissio sallii yleensä uuden rakenneuudistustuen myöntämisen vain poikkeuksellisten ja odottamattomien seikkojen perusteella.
(164)
Sachsen Zweirad GmbH sai huhtikuussa 1996 ja maaliskuussa 1998 julkisen osakkuuden muodossa yhteensä 1 278 200 euron rakenneuudistustuen, joka perustui hyväksyttyyn tukiohjelmaan. Koska Sachsen Zweirad GmbH:n rakenneuudistuksen päättymisestä on kulunut alle kymmenen vuotta eikä komission tiedossa ole poikkeuksellisia tai odottamattomia seikkoja, joiden perusteella tuen myöntäminen voitaisiin hyväksyä, takausten myöntämisessä ei ole noudatettu tuen ainutkertaisuuden periaatetta.
(165)
Komissio katsoo sen vuoksi, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty.
(166)
Komission näkemyksen mukaan toimenpiteisiin 2 ja 3 ei voida soveltaa myöskään muita yhteisön suuntaviivoja eikä asetuksia, jotka koskevat muun muassa tutkimuksen ja kehittämisen tukia, ympäristönsuojelun tukia, pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettäviä tukia sekä tukia työllisyyden ja koulutuksen tai riskipääoman alalle. Koska toimenpiteillä ei ole yhteisen edun mukaisia tavoitteita, ne katsotaan SEUT-sopimuksen vastaisiksi toimintatuiksi.
VII PÄÄTELMÄ
(167)
Komissio toteaa, että gbb:n 1 070 732 euron osakkuus Bike Systemsissä, Sachsen Zweirad GmbH:n 5,6 miljoonan euron lainalle myönnetty 80-prosenttinen takaus ja Biria GmbH:n (myöhemmin Biria AG) 24 875 000 euron lainalle myönnetty 80-prosenttinen takaus ovat valtiontukia, jotka eivät täytä sisämarkkinoille soveltuvuudelle asetettuja edellytyksiä.
(168)
Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissiolla on periaatteessa velvollisuus määrätä nämä sisämarkkinoille soveltumattomat tuet perittäviksi takaisin tuensaajalta,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG:n (nykyinen MB System), Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria GmbH:n (myöhemmin Biria AG, nykyinen MB Immobilien) hyväksi, ei sovellu sisämarkkinoille. Tuki kattaa seuraavat toimenpiteet:
a)
Toimenpide 1: 2 070 732 euron äänetön osakkuus Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG:ssä (nykyinen MB System). Tukiosuus vastaa erotusta 1 000 peruspisteellä korotetun viitekoron ja äänettömästä osakkuudesta maksetun korvauksen (kiinteä osuus ja 50 prosenttia muuttuvasta korvauksesta) välillä.
b)
Toimenpide 2: Sachsen Zweirad GmbH:n (myöhemmin Biria AG, nykyinen MB Immobilien) hyväksi myönnetty 4 480 000 euron takaus. Tukiosuus vastaa erotusta 800 peruspisteellä korotetun viitekoron ja kokonaisrahoituskustannusten (lainan korko sekä mahdolliset takauksesta perityt preemiot), joilla taattu laina myönnettiin, välillä.
c)
Toimenpide 3: Biria GmbH:n (myöhemmin Biria AG, nykyinen MB Immobilien) hyväksi myönnetty 19 900 000 euron takaus. Tukiosuus vastaa erotusta 700 peruspisteellä korotetun viitekoron ja kokonaisrahoituskustannusten (lainan korko sekä mahdolliset takauksesta perityt preemiot), joilla taattu laina myönnettiin, välillä.
2 artikla
1. Saksan on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajalta.
2. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano.
3. Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä alkaen, kun tuki on saatettu tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintäajankohtaan asti.
4. Korko lasketaan asetuksen (EY) N:o 794/2004 (27) V luvussa esitetyn koronlaskentatavan mukaisesti.
5. Saksan on peruutettava kaikki 1 artiklassa tarkoitetun tuen maksamatta olevat maksut tämän päätöksen tiedoksiantamisesta alkaen.
3 artikla
1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.
2. Saksan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.
4 artikla
1. Saksan on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:
a)
tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);
b)
yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;
c)
asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.
2. Saksan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Saksan on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Saksan on myös annettava yksityiskohtaiset tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
5 artikla
Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.
Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2010.