NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 978/2011
ze dne 3. října 2011,
kterým se mění přílohy II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro acetamiprid, bifenyl, kaptan, chlorantraniliprol, cyflufenamid, cymoxanil, dichlorprop-P, difenokonazol, dimethomorf, dithiokarbamáty, epoxikonazol, ethefon, flutriafol, fluxapyroxad, isopyrazam, propamokarb, pyraklostrobin, pyrimethanil a spirotetramat v některých produktech a na jejich povrchu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Maximální limity reziduí (MLR) pro acetamiprid, kaptan, dithiokarbamáty, ethefon, pyraklostrobin a pyrimethanil byly stanoveny v příloze II a příloze III části B nařízení (ES) č. 396/2005. Maximální limity reziduí (MLR) pro bifenyl, chlorantraniliprol, cyflufenamid, cymoxanil, dichlorprop-P, difenokonazol, dimethomorf, epoxikonazol, flutriafol, isopyrazam, propamokarb a spirotetramat byly stanoveny v příloze III části A nařízení (ES) č. 396/2005. Pro fluxapyroxad doposud nebyly žádné MLR stanoveny v žádné z příloh nařízení (ES) č. 396/2005, proto se použila standardní hodnota 0,01 mg/kg.
(2)
V rámci postupu v souladu se směrnicí Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (2) týkajícího se povolení použití přípravku na ochranu rostlin obsahujícího účinnou látku acetamiprid k ošetření švestek, melounů, fíků, květáku, ostatní košťálové zeleniny vytvářející růžice (s výjimkou brokolice), salátu hlávkového, endivie, rokety seté, listů a výhonků druhu Brassica, fazolových a hrachových lusků, (vyluštěných) hrachových zrn, artyčoků, suchých fazolí a hrachu, semen řepky a pšenice byla podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 396/2005 podána žádost o změnu stávajících MLR.
(3)
V případě kaptanu byla taková žádost podána pro meruňky, broskve a švestky. V případě cymoxanilu byla taková žádost podána pro špenát. V případě chlorantraniliprolu byla taková žádost podána pro květák a ostatní košťálovou zeleninu vytvářející růžice a fazolové lusky. V případě dichlorpropu-P byla taková žádost podána pro pomeranče a ledviny a játra, s přihlédnutím ke stávajícímu používání u obilovin a píce určených jako krmivo pro přežvýkavce. V případě cyflufenamidu byla taková žádost podána pro jablka, hrušky, hrozny stolní a moštové, okurky, cukety a melouny. V případě difenokonazolu byla taková žádost podána pro mangold, artyčoky, brokolici, kardy a jahody. V případě dimethomorfu byla taková žádost podána pro pomeranče, endivie, řeřichu setou, barborku jarní, červenou hořčici a listy a výhonky druhu Brassica. V případě dithiokarbamátů byla taková žádost podána pro ředkve. V případě epoxikonazolu byla taková žádost podána pro některé obiloviny a pro ledviny a mléko, s přihlédnutím k používání u obilovin určených jako krmivo pro přežvýkavce. V případě spirotetramatu byla taková žádost podána pro bylinky. V případě propamokarbu byla taková žádost podána pro pór, špenát, čekanku salátovou a polníček. V případě pyraklostrobinu byla taková žádost podána pro citrusové plody, jádra podzemnice olejné, bavlníková semena, lněná semena, mák, sezamová semena, semena řepky, hořčičná semena, světlici barvířskou, brutnák, lničku setou, skočec obecný, slunečnicová semena a sójové boby. V případě pyrimethanilu byla taková žádost podána pro salát hlávkový a endivie.
(4)
V souladu s čl. 6 odst. 2 a 4 nařízení (ES) č. 396/2005 byla podána žádost pro použití acetamipridu k ošetření jádrového ovoce, hroznů stolních a moštových, jahod, borůvek, cibule kuchyňské, rajčat, lilku, brokolice, zelí hlávkového, špenátu, celeru řapíkatého a bavlníkových semen. Povolené použití acetamipridu u těchto plodin v USA vede k vyšším reziduím, než jsou MLR stanovené nařízením (ES) č. 396/2005. Aby se zabránilo vzniku překážek obchodu pro dovoz těchto plodin, je zapotřebí MLR zvýšit.
(5)
V případě chlorantraniliprolu byla podána taková žádost o zvýšení stávajících MLR pro pomeranče z Brazílie a Jižní Afriky, hrozny stolní a moštové a ředkve z USA a ovoce z keřů, borůvky a klikvy z Kanady a USA. Pro stejnou účinnou látku byla podána taková žádost o zvýšení stávajících MLR pro rýži, maso, játra, ledviny a mléko přežvýkavců a vejce z USA, s přihlédnutím ke stávajícímu používání u produktů, kterými jsou dotčená zvířata krmena. V případě flutriafolu byla podána taková žádost o zvýšení stávajícího MLR pro sójové boby z USA. V případě isopyrazamu byla podána taková žádost o zvýšení stávajícího MLR pro banány ze Střední Ameriky. V případě fluxapyroxadu byla podána taková žádost o zvýšení stávajících MLR pro jádrové ovoce, peckové ovoce (třešně, broskve, švestky, meruňky a nektarinky), brambory, ostatní kořenovou zeleninu, cibulovou zeleninu, kukuřici cukrovou, košťálovou zeleninu, listovou zeleninu a čerstvé bylinky, hrachové a fazolové lusky a vyluštěná hrachová zrna a fazolová semena, luštěniny (suché), olejnatá semena, obiloviny (pšenici, tritikale, žito, ječmen, oves, kukuřici a čirok) a cukrovou řepu a pro tuk, játra, vejce a mléko z USA, Kanady a Brazílie, s přihlédnutím k používání u obilovin, kterými jsou krmena zvířata určená k produkci potravin. Ve všech těchto případech je zvýšení MLR nezbytné, by se zabránilo vzniku překážek obchodu pro dovoz dotčených produktů.
(6)
V případě ethefonu odůvodňují nedávno předložené údaje, které vyžadují další vyhodnocení, prodloužení platnosti MLR u stolních oliv a bavlníkových semen.
(7)
V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 396/2005 dotčené členské státy tyto žádosti vyhodnotily a hodnotící zprávy byly předloženy Komisi.
(8)
Komise obdržela informace od Německa a od Evropského sdružení pro koření (European Spice Association) o reziduích bifenylu u muškátových oříšků a muškátového květu, které přesahují stávající MLR. Německo oznámilo, že vzhledem k všudypřítomnosti bifenylu pocházejícího z neznámých zdrojů není možné produkovat muškátové oříšky a muškátový květ, které by byly v souladu s MLR pro bifenyl. Německo podalo v souladu s čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 396/2005 žádost o změnu uvedených MLR a předložilo hodnotící zprávu.
(9)
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) žádosti a hodnotící zprávy posoudil, přičemž zkoumal zejména rizika pro spotřebitele a v příslušném případě pro zvířata, a k navrhovaným MLR vydal odůvodněná stanoviska (3). Tato stanoviska předal Komisi a členským státům a zpřístupnil veřejnosti.
(10)
Úřad dospěl ve svých odůvodněných stanoviscích k závěru, že v případě použití acetamipridu k ošetření melounů a hrachových lusků a vyluštěných hrachových zrn údaje nepostačují ke zdůvodnění požadovaných MLR. V případě použití acetamipridu k ošetření endivie doporučil úřad na základě návrhu obsaženého v hodnotící zprávě MLR snížit, aby se předešlo překračování akutní referenční dávky (ARfD). V případě chlorantraniliprolu dospěl úřad k závěru, že v případě jeho použití k ošetření pomerančů a rýže údaje nepostačují ke zdůvodnění požadovaných MLR. Pokud jde o hrozny stolní a moštové, dospěl úřad k závěru, že MLR již byly stanoveny na úrovních, které odpovídají určenému povolenému použití. V případě použití dimethomorfu k ošetření endivie poukázal úřad na obavy spojené u požadovaného MLR s krátkodobým příjmem a doporučil MLR zachovat na stávající úrovni. V případě propamokarbu dospěl úřad k závěru, že v případě jeho použití k ošetření polníčku údaje nepostačují ke zdůvodnění požadovaného MLR. Pokud jde o špenát a pór, poukázal úřad na obavy spojené u požadovaného MLR s krátkodobým příjmem a doporučil MLR zachovat na stávající úrovni. V případě pyraklostrobinu dospěl úřad k závěru, že v případě jeho použití k ošetření grapefruitů, citrónů, kyselých lajm a mandarinek údaje nepostačují ke zdůvodnění požadovaných MLR. Pokud jde o slunečnicová semena a sóju, dospěl úřad k závěru, že MLR již byly stanoveny na úrovních, které odpovídají určenému povolenému použití. V případě fluxapyroxadu dospěl úřad k závěru, že v případě jeho použití k ošetření třešní a bavlny údaje nepostačují ke zdůvodnění požadovaných MLR. Pokud jde o brambory, dospěl úřad k závěru, že MLR již byl stanoven na úrovni, která odpovídá určenému povolenému použití.
(11)
V případě všech ostatních žádostí dospěl úřad k závěru, že všechny požadavky na údaje byly splněny a že změny MLR, o které žadatelé žádají, jsou přijatelné, pokud jde o bezpečnost spotřebitelů, na základě hodnocení expozice spotřebitelů pro 27 konkrétních evropských skupin spotřebitelů. Úřad zohlednil nejnovější informace o toxikologických vlastnostech látek. Ani celoživotní expozice těmto látkám prostřednictvím konzumace všech potravinářských výrobků, které tyto látky mohou obsahovat, ani krátkodobá expozice v důsledku extrémní konzumace příslušných plodin a produktů neprokázaly riziko, že by byl překročen přijatelný denní příjem (ADI) nebo akutní referenční dávka (ARfD).
(12)
Na základě odůvodněných stanovisek úřadu a s přihlédnutím k faktorům významným pro danou záležitost splňují příslušné změny MLR požadavky čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 396/2005.
(13)
Nařízení (ES) č. 396/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy II a III nařízení (ES) č. 396/2005 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. října 2011.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 978/2011,
annettu 3 päivänä lokakuuta 2011,
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II ja III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse asetamipridin, bifenyylin, kaptaanin, kloroantraniiliprolin, syflufenamidin, symoksaniilin, diklorproppi-P:n, difenokonatsolin, dimetomorfin, ditiokarbamaattien, epoksikonatsolin, etefonin, flutriafolin, fluksapyroksadin, isopyratsaamin, propamokarbin, pyraklostrobiinin, pyrimetaniilin ja spirotetramaatin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta 23 päivänä helmikuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetamipridin, kaptaanin, ditiokarbamaattien, etefonin, pyraklostrobiinin ja pyrimetaniilin jäämien enimmäismäärät vahvistettiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II ja liitteessä III olevassa B osassa. Bifenyylin, kloroantraniiliprolin, syflufenamidin, symoksaniilin, diklorproppi-P:n, difenokonatsolin, dimetomorfin, epoksikonatsolin, flutriafolin, isopyratsaamin, propamokarbin ja spiroteramaatin jäämien enimmäismäärät vahvistettiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä III olevassa A osassa. Fluksapyroksadin osalta ei ole aiemmin vahvistettu jäämien enimmäismääriä asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteissä, joten on sovellettu oletusarvoa 0,01 mg/kg.
(2)
Asetamipridia tehoaineena sisältävän kasvinsuojeluaineen käyttöä luumuihin, meloneihin, viikunoihin, kukkakaaliin, muihin kukinnon muodostaviin kaaleihin (paitsi parsakaaliin), lehtisalaattiin, endiiviin, sinappikaaliin, Brassica spp:n lehtiin ja ituihin, papuihin ja herneisiin (silpimättömiin), herneisiin (silvittyihin), latva-artisokkiin, kuivattuihin papuihin ja herneisiin, rapsinsiemeniin ja vehnään koskevan, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (2) mukaisen hyväksymismenettelyn yhteydessä tehtiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 6 artiklan 1 kohdan mukainen hakemus voimassa olevien jäämien enimmäismäärien muuttamiseksi.
(3)
Kaptaanin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä aprikooseihin, persikoihin ja luumuihin. Symoksaniilin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä pinaattiin. Kloroantraniiliprolin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä kukkakaaliin ja muihin kukinnon muodostaviin kaaleihin sekä silpimättömiin papuihin. Diklorproppi-P:n osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä appelsiineihin sekä munuaisiin ja maksaan ottaen huomioon sen nykyiset käyttötavat märehtijöiden ruokinnassa käytetyissä viljakasveissa ja ruohossa. Syflufenamidin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä omenoihin, päärynöihin, syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitettuihin viinirypäleisiin, kurkkuihin, kesäkurpitsoihin ja meloniin. Difenokonatsolin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä juurikkaan lehtiin, latva-artisokkiin, parsakaaliin, kardoniin ja mansikoihin. Dimetomorfin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä appelsiineihin, endiiviin, vihanneskrassiin, krassikanankaaliin, mustasinappiin sekä Brassica spp:n lehtiin ja ituihin. Ditiokarbamaattien osalta tällainen hakemus tehtiin niiden käytöstä retiisiin ja retikkaan. Epoksikonatsolin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä tiettyihin viljoihin sekä munuaisiin ja maitoon ottaen huomioon sen nykyiset käyttötavat märehtijöiden ruokinnassa käytetyissä viljakasveissa. Spirotetramaatin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä yrtteihin. Propamokarbin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä purjoon, pinaattiin, sikuriin ja vuonankaaliin. Pyraklostrobiinin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä sitrushedelmiin, maapähkinöihin, puuvillansiemeniin, pellavansiemeniin, unikonsiemeniin, seesaminsiemeniin, rapsinsiemeniin, sinapinsiemeniin, safloriin, kurkkuyrttiin, ruistankioon, risiiniin, auringonkukansiemeniin ja soijapapuihin. Pyrimetaniilin osalta tällainen hakemus tehtiin sen käytöstä lehtisalaattiin ja endiiveihin.
(4)
Asetamipridin osalta tehtiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 6 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaisesti hakemus sen käytöstä siemenhedelmiin, syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitettuihin viinirypäleisiin, mansikoihin, mustikoihin, sipuleihin, tomaatteihin, munakoisoihin, parsakaaliin, keräkaaliin, pinaattiin, selleriin ja puuvillansiemeniin. Asetamipridin hyväksytty käyttö näihin kasveihin Yhdysvalloissa johtaa asetuksessa (EY) N:o 396/2005 vahvistettuja jäämien enimmäismääriä suurempiin jäämiin. Olisi vahvistettava suuremmat jäämien enimmäismäärät, jotta vältetään kyseisten kasvien tuontia koskevat kaupan esteet.
(5)
Kloroantraniiliprolin osalta tehtiin tällainen hakemus nykyisten jäämien enimmäismäärien korottamiseksi Brasiliasta ja Etelä-Afrikasta peräisin olevien appelsiinien, Yhdysvalloista peräisin olevien syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitettujen rypäleiden sekä retiisien samoin kuin Kanadasta ja Yhdysvalloista peräisin olevien vadelmien ja vatukoiden, mustikoiden ja karpaloiden osalta. Saman tehoaineen osalta tehtiin tällainen hakemus nykyisten jäämien enimmäismäärien korottamiseksi Yhdysvalloista peräisin olevien riisin, märehtijöiden lihan, maksan, munuaisten ja maidon sekä munien osalta ottaen huomioon nykyiset käyttötavat kyseisten eläinten ruokinnassa käytettävissä tuotteissa. Flutriafolin osalta tehtiin tällainen hakemus nykyisten jäämien enimmäismäärien korottamiseksi Yhdysvalloista peräisin olevien soijapapujen osalta. Isopyratsaamin osalta tehtiin tällainen hakemus nykyisten jäämien enimmäismäärien korottamiseksi Keski-Amerikasta peräisin olevien banaanien osalta. Fluksapyroksadin osalta tehtiin tällainen hakemus nykyisten jäämien enimmäismäärien korottamiseksi Yhdysvalloista, Kanadasta ja Brasiliasta peräisin olevien siemenhedelmien, kivellisten hedelmien (kirsikan, persikan, luumun, aprikoosin ja nektariinin), perunoiden, muiden juurikasvien, sipulikasvien, sokerimaissin, kaalikasvien, lehtivihannesten ja tuoreiden yrttien, silpimättömien ja silvittyjen herneiden ja papujen, palkokasvien (kuivattujen), öljysiementen, viljakasvien (vehnän, ruisvehnän, rukiin, ohran, kauran, maissin ja durran) ja sokerijuurikkaan sekä rasvan, maksan, munien ja maidon osalta ottaen huomioon käyttötavat elintarviketuotantoon käytettävien eläinten ruokinnassa käytettävissä viljakasveissa. Kaikissa näissä tapauksissa olisi vahvistettava suuremmat jäämien enimmäismäärät, jotta vältetään kyseisten tuotteiden tuontia koskevat kaupan esteet.
(6)
Etefonin osalta hiljattain toimitetut tiedot, jotka edellyttävät lisäarviointia, antavat perustan jatkaa syötäviksi tarkoitettuja oliiveja ja puuvillansiemeniä koskevien jäämien enimmäismäärien voimassaoloaikaa.
(7)
Asetuksen (EY) N:o 396/2005 8 artiklan mukaisesti asianomaiset jäsenvaltiot arvioivat nämä hakemukset, ja arviointiraportit toimitettiin komissiolle.
(8)
Komissio on saanut Saksalta ja Euroopan mausteyhdistykseltä tietoja muskottipähkinöissä ja muskottikukissa olevista bifenyylijäämistä, jotka ylittävät nykyiset jäämien enimmäismäärät. Saksa totesi, että koska tuntemattomista lähteistä peräisin olevaa bifenyyliä esiintyy kaikkialla, on mahdotonta tuottaa muskottipähkinöitä ja muskottikukkia, joissa bifenyylijäämät olisivat jäämien enimmäismäärien rajoissa. Saksa toimitti asetuksen (EY) N:o 396/2005 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti hakemuksen kyseisten jäämien enimmäismäärien muuttamiseksi sekä arviointiraportin.
(9)
Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, tutki hakemukset ja arviointiraportit, tarkasteli etenkin kuluttajille ja tarpeen mukaan eläimille aiheutuvia riskejä ja antoi perustellut lausunnot (3) ehdotetuista jäämien enimmäismääristä. Se toimitti lausunnot komissiolle ja jäsenvaltioille sekä asetti ne yleisesti saataville.
(10)
Elintarviketurvallisuusviranomainen päätteli perustelluissa lausunnoissaan, että siltä osin kuin on kyse asetamipridin käytöstä meloneihin ja silpimättömiin ja silvittyihin herneisiin, jäämiä koskevat tiedot eivät olleet riittäviä haettujen jäämien enimmäismäärien tukemiseksi. Endiiveissä esiintyvän asetamipridin osalta elintarviketurvallisuusviranomainen suositteli arviointiraportissa olevan ehdotuksen perusteella, että jäämien enimmäismäärää pienennettäisiin, jottei akuutin altistumisen viiteannos (ARfD) ylittyisi. Kloroantraniiliprolin osalta elintarviketurvallisuusviranomainen päätteli, että aineen käyttöä appelsiineissa ja riisissä koskevat tiedot eivät olleet riittäviä tukemaan haettuja jäämien enimmäismääriä. Syötäviksi ja viinin valmistamiseen tarkoitettujen rypäleiden osalta elintarviketurvallisuusviranomainen päätteli, että jäämien enimmäismäärät oli jo vahvistettu tasolle, joka vastaa suunniteltua hyväksyttyä käyttöä. Endiiveissä esiintyvän dimetomorfin osalta elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että haettuun jäämien enimmäismäärään liittyy lyhytaikaista saantia koskevia huolestuttavia seikkoja, joiden vuoksi se suositteli, että jäämien enimmäismäärä pysytetään nykytasolla. Propamokarbin osalta elintarviketurvallisuusviranomainen päätteli, että aineen käyttöä vuonankaalissa koskevat tiedot eivät olleet riittäviä tukemaan haettua jäämien enimmäismäärää. Pinaatin ja purjon osalta elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että haettuun jäämien enimmäismäärään liittyy lyhytaikaista saantia koskevia huolestuttavia seikkoja, joiden vuoksi se suositteli, että jäämien enimmäismäärä pysytetään nykytasolla. Pyraklostrobiinin osalta elintarviketurvallisuusviranomainen päätteli, että aineen käyttöä greipeissä, sitruunoissa, limeteissä ja mandariineissa koskevat tiedot eivät olleet riittäviä tukemaan haettuja jäämien enimmäismääriä. Auringonkukansiementen ja soijan osalta elintarviketurvallisuusviranomainen päätteli, että jäämien enimmäismäärät oli jo vahvistettu tasolle, joka vastaa suunniteltua hyväksyttyä käyttöä. Fluksapyroksadin osalta elintarviketurvallisuusviranomainen päätteli, että aineen käyttöä kirsikoissa ja puuvillassa koskevat tiedot eivät olleet riittäviä tukemaan haettuja jäämien enimmäismääriä. Perunoiden osalta elintarviketurvallisuusviranomainen päätteli, että jäämien enimmäismäärät oli jo vahvistettu tasolle, joka vastaa suunniteltua hyväksyttyä käyttöä.
(11)
Kaikista muista hakemuksista elintarviketurvallisuusviranomainen päätteli, että kaikki toimitettavia tietoja koskevat vaatimukset täyttyivät ja että hakijoiden pyytämät muutokset jäämien enimmäismääriin olivat kuluttajien turvallisuuden kannalta hyväksyttäviä 27 erityiselle kuluttajaryhmälle Euroopassa tehdyn kuluttajien altistumisen arvioinnin perusteella. Elintarviketurvallisuusviranomainen otti huomioon aineiden toksikologisia ominaisuuksia koskevat uusimmat tiedot. Näitä aineita mahdollisesti sisältävien elintarvikkeiden kulutuksesta johtuva elinikäinen altistuminen näille aineille taikka asianomaisten kasvien erittäin suuresta kulutuksesta johtuva lyhytaikainen altistuminen eivät kumpikaan osoita, että hyväksyttävä päiväsaanti (ADI) tai akuutin altistumisen viiteannos (ARfD) olisivat vaarassa ylittyä.
(12)
Elintarviketurvallisuusviranomaisen perusteltujen lausuntojen pohjalta ja tarkasteltavana olevan asian kannalta merkitykselliset tekijät huomioon ottaen asianmukaiset muutokset jäämien enimmäismääriin ovat asetuksen (EY) N:o 396/2005 14 artiklan 2 kohdan vaatimusten mukaiset.
(13)
Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 396/2005 olisi muutettava.
(14)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto ole vastustaneet niitä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteet II ja III tämän asetuksen liitteen mukaisesti.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 3 päivänä lokakuuta 2011.