PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. května 2012
o určení doby uvádění do provozu a ukončování provozu pro účely směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích
(oznámeno pod číslem C(2012) 2948)
(Text s významem pro EHP)
(2012/249/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (1), a zejména na čl. 41 první pododstavec písm. a) uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve směrnici 2010/75/EU není určena doba uvádění do provozu a ukončování provozu, i když se tyto doby týkají několika ustanovení uvedené směrnice.
(2)
U spalovacích zařízení, na něž se vztahuje kapitola III směrnice 2010/75/EU, je určení doby uvádění do provozu a ukončování provozu nutné pro posouzení dodržování mezních hodnot emisí stanovených v příloze V směrnice 2010/75/EU, přičemž se přihlédne k části 4 uvedené přílohy, a je též nezbytné pro stanovení počtu provozních hodin spalovacích zařízení, pokud to je důležité pro provádění uvedené směrnice.
(3)
V čl. 14 odst. 1 písm. f) směrnice 2010/75/EU se požaduje, aby byla v povolení obsažena opatření pro případ jiných než běžných provozních podmínek, jako je spouštění a odstavování. Uvedená opatření lze v souladu s článkem 6 směrnice 2010/75/EU zařadit do obecně závazných pravidel.
(4)
Koncentrace emisí ze spalovacích zařízení jsou během doby uvádění do provozu a ukončování provozu oproti běžným provozním podmínkám obvykle vyšší. S ohledem na cíl směrnice 2010/75/EU, jímž je prevence emisí, by tyto doby měly být co možná nejkratší.
(5)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 75 směrnice 2010/75/EU,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto rozhodnutí stanoví pravidla pro určení doby uvádění do provozu a ukončování provozu uvedených v čl. 3 bodě 27 a v příloze V části 4 bodě 1 směrnice 2010/75/EU.
Toto rozhodnutí se použije na spalovací zařízení, na něž se vztahuje kapitola III směrnice 2010/75/EU.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:
1)
„minimálním zatížením při uvádění do provozu v zájmu stabilní výroby“ se rozumí minimální zatížení slučitelné s ustáleným provozem výrobního spalovacího zařízení v návaznosti na zahájení provozu, po kterém je zařízení schopno bezpečně a spolehlivě dodávat výstupy do sítě, soustavy, tepelného akumulátoru nebo průmyslové lokality;
2)
„minimálním zatížením při ukončování provozu v zájmu stabilní výroby“ se rozumí minimální zatížení, při němž již zařízení není schopno bezpečně a spolehlivě dodávat výstupy do sítě, soustavy, tepelného akumulátoru nebo průmyslové lokality, a má se za to, že se provoz daného zařízení ukončuje.
Článek 3
Obecná pravidla pro určení doby uvádění do provozu a ukončování provozu
Pro určení konce doby uvádění do provozu a začátku ukončování provozu se použijí tato pravidla:
1)
kritéria nebo parametry použité pro určení doby uvádění do provozu a ukončování provozu jsou transparentní a externě ověřitelné;
2)
určení doby uvádění do provozu a ukončování provozu musí vycházet z podmínek umožňujících stabilní výrobní proces, při němž je chráněno zdraví a zaručena bezpečnost;
3)
doby, během nichž je spalovací zařízení po uvedení do provozu provozováno s dodávkami paliva stabilně a bezpečně, ovšem bez výdeje tepla nebo elektřiny či mechanické energie, nesmí být zahrnuty do doby uvádění do provozu nebo ukončování provozu.
Článek 4
Určení doby uvádění do provozu a ukončování provozu v rámci povolení
1. Pro účely určení doby uvádění do provozu a ukončování provozu v rámci povolení pro zařízení sestávající ze spalovacího zařízení zahrnují opatření uvedená v čl. 14 odst. 1 písm. f) směrnice 2010/75/EU:
a)
alespoň jednu z těchto náležitostí:
i)
koncový bod doby uvádění do provozu a počáteční bod doby ukončování provozu vyjádřené jako prahové hodnoty zatížení, a to v souladu s články 6, 7 a 8 a vzhledem k tomu, že minimální zatížení při ukončování provozu v zájmu stabilní výroby může být nižší než minimální zatížení při uvádění do provozu v zájmu stabilní výroby, neboť spalovací zařízení může být provozováno stabilně při nižším zatížení, jakmile dosáhlo dostatečné teploty v návaznosti na dobu provozu,
ii)
samostatné procesy nebo prahové hodnoty pro provozní parametry, jež jsou spojené s koncem doby uvádění do provozu a se začátkem doby ukončování provozu a které jsou jasné, snadno monitorovatelné a poplatné použité technologii; jak je uvedeno v článku 9;
b)
opatření, která zajistí, aby byla doba uvádění do provozu a ukončování provozu co nejkratší;
c)
opatření, která zajistí, aby byla uvedena do provozu všechna zařízení na snižování emisí, jakmile je to technicky možné.
Pro účely prvního pododstavce se zohlední technické a provozní vlastnosti spalovacího zařízení a jeho jednotek a technické požadavky na fungování zavedených technik ke snižování emisí.
2. Pokud dojde ke změně jakýchkoli aspektů týkajících se zařízení, které ovlivňují dobu uvádění do provozu a ukončování provozu, včetně instalovaného zařízení, druhu paliva, úlohy zařízení v systému a zavedených technik ke snižování emisí, musí příslušný orgán přezkoumat a v případě nutnosti aktualizovat podmínky povolení vztahující se k době uvádění do provozu a ukončování provozu.
Článek 5
Určení doby uvádění spalovacích zařízení sestávajících ze dvou nebo více jednotek do provozu a ukončování jejich provozu
1. Pro účely výpočtu průměrných hodnot emisí stanovených v příloze V části 4 bodě 1 směrnice 2010/75/EU se pro určení doby uvádění spalovacích zařízení sestávajících ze dvou nebo více jednotek do provozu a ukončování jejich provozu použijí tato pravidla:
a)
hodnoty naměřené během doby uvádění první jednotky do provozu a během doby ukončování provozu poslední spalovací jednotky se neberou v úvahu;
b)
hodnoty určené během dalších dob uvádění jednotlivých jednotek do provozu a ukončování jejich provozu se neberou v úvahu, pouze pokud jsou naměřeny, nebo není-li měření technicky ani ekonomicky proveditelné, spočítány odděleně pro každou příslušnou jednotku.
2. Pro účely čl. 3 bodu 27 směrnice 2010/75/EU je doba uvádění spalovacích zařízení sestávajících ze dvou nebo více jednotek do provozu a ukončování jejich provozu tvořena pouze dobou uvádění první spalovací jednotky do provozu a ukončování provozu poslední spalovací jednotky.
Pro spalovací zařízení, u nichž je podle přílohy V části 1 bodů 2, 4 a 6 směrnice 2010/75/EU pro část spalovacího zařízení, která vypouští odpadní plyny jedním či více samostatnými průduchy v rámci společného komína, povoleno použít mezní hodnotu emisí, se může doba uvádění do provozu a ukončování provozu určit samostatně pro každou z uvedených částí spalovacího zařízení. Doba uvádění části zařízení do provozu a ukončování jejího provozu pak sestává z doby uvádění první spalovací jednotky do provozu v dané části zařízení a doby ukončování provozu poslední spalovací jednotky v dané části zařízení.
Článek 6
Určení doby uvádění spalovacích zařízení pro výrobu elektřiny nebo spalovacích zařízení dodávajících energii pro mechanický pohon do provozu a ukončování jejich provozu prostřednictvím prahových hodnot zatížení
1. U spalovacích zařízení pro výrobu elektřiny a u spalovacích zařízení pro mechanický pohon se má za to, že doba uvádění do provozu končí v okamžiku, kdy zařízení dosáhne minimálního zatížení při uvádění do provozu v zájmu stabilní výroby.
2. Má se za to, že doba ukončování provozu začíná zahájením ukončení dodávek paliva poté, co bylo dosaženo bodu minimálního zatížení při ukončování provozu v zájmu stabilní výroby, od něhož již není vyrobená elektřina k dispozici pro soustavu nebo vyrobená mechanická energie se již nevyužije pro mechanické zatížení.
3. Prahové hodnoty zatížení, které by se měly použít k určení konce doby uvádění spalovacích zařízení pro výrobu elektřiny do provozu a začátku doby ukončování jejich provozu a jež mají být zahrnuty do povolení pro tato zařízení, jsou pevně stanoveným procentem jmenovitého elektrického výkonu spalovacího zařízení.
4. Prahové hodnoty zatížení, které se mají použít k určení konce doby uvádění spalovacích zařízení pro mechanický pohon do provozu a začátku doby ukončování jejich provozu a jež mají být zahrnuty do povolení pro tato zařízení, jsou pevně stanoveným procentem mechanického energetického výkonu spalovacího zařízení.
Článek 7
Určení doby uvádění spalovacích zařízení pro výrobu tepla do provozu a ukončování provozu prostřednictvím prahových hodnot zatížení
1. U spalovacích zařízení pro výrobu tepla se má za to, že doba uvádění do provozu končí v okamžiku, kdy zařízení dosáhne minimálního zatížení při uvádění do provozu v zájmu stabilní výroby a teplo lze bezpečně a spolehlivě dodávat do distribuční sítě, tepelného akumulátoru nebo ho lze využít přímo v místní průmyslové lokalitě.
2. Má se za to, že doba ukončování provozu začíná poté, co bylo dosaženo minimálního zatížení při ukončování provozu v zájmu stabilní výroby, kdy již teplo nelze bezpečně a spolehlivě dodávat do sítě ani ho nelze využít přímo v místní průmyslové lokalitě.
3. Prahové hodnoty zatížení, které se mají použít k určení konce doby uvádění spalovacích zařízení pro výrobu tepla do provozu a začátku doby ukončování jejich provozu a jež mají být zahrnuty do povolení pro tato zařízení, jsou pevně stanoveným procentem jmenovitého tepelného výkonu spalovacího zařízení.
4. Doby, ve kterých zařízení pro výrobu tepla vyhřívají akumulátor nebo akumulační nádrž bez výdeje tepla, se považují za provozní hodiny, a nikoli za dobu uvádění do provozu nebo ukončování provozu.
Článek 8
Určení doby uvádění spalovacích zařízení pro výrobu tepla a elektřiny do provozu a ukončování jejich provozu prostřednictvím prahových hodnot zatížení
U spalovacích zařízení pro výrobu elektřiny a tepla se doba uvádění do provozu a ukončování provozu určí podle článků 6 a 7, přičemž se zohlední jak vyrobená elektřina, tak teplo.
Článek 9
Určení doby uvádění do provozu a ukončování provozu prostřednictvím provozních parametrů nebo samostatných procesů
Pro určení minimálního zatížení při uvádění do provozu a minimálního zatížení při ukončování provozu v zájmu stabilní výroby se vymezí alespoň tři kritéria, přičemž konce doby uvádění do provozu a začátku doby ukončování provozu bude dosaženo, pokud byla splněna alespoň dvě kritéria.
Tato kritéria se vyberou:
1.
ze samostatných procesů uvedených v příloze nebo rovnocenných procesů, které vyhovují technické charakteristice zařízení;
2.
z prahových hodnot pro provozní parametry uvedené v příloze nebo rovnocenné provozní parametry, které vyhovují technické charakteristice zařízení.
Článek 10
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 7. května 2012.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,
annettu 7 päivänä toukokuuta 2012,
teollisuuden päästöistä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/75/EU tarkoitettujen käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittelemisestä
(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 2948)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2012/249/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (1) ja erityisesti sen 41 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Direktiivissä 2010/75/EU ei määritellä käynnistys- ja pysäytysjaksoja, vaikka nämä jaksot mainitaan useissa direktiivin säännöksissä.
(2)
Direktiivin 2010/75/EU III luvun soveltamisalaan kuuluvien polttolaitosten käynnistys- ja pysäytysjaksot olisi määriteltävä, jotta direktiivin 2010/75/EU liitteessä V säädettyjen päästöjen raja-arvojen noudattamista voidaan arvioida, ottaen huomioon kyseisen liitteen 4 osa, ja jotta polttolaitosten käyttötuntien määrä voidaan määritellä, kun se on merkityksellistä direktiivin täytäntöönpanon kannalta.
(3)
Direktiivin 2010/75/EU 14 artiklan 1 kohdan f alakohdassa edellytetään, että lupa käsittää toimenpiteet, jotka liittyvät muihin olosuhteisiin kuin normaaleihin toimintaolosuhteisiin, kuten laitoksen käynnistys- ja pysäytystoimet. Direktiivin 2010/75/EU 6 artiklan mukaan tällaisista toimenpiteistä voidaan määrätä yleisesti sitovissa säännöissä.
(4)
Polttolaitosten päästöjen pitoisuudet ovat käynnistys- ja pysäytysjaksojen aikana yleensä suuremmat kuin normaaleissa toimintaolosuhteissa. Koska direktiivin 2010/75/EU tavoitteena on päästöjen ehkäiseminen, olisi näiden jaksojen oltava mahdollisimman lyhyitä.
(5)
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EY 75 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
Tässä päätöksessä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 27 kohdassa ja liitteessä V olevan 4 osan 1 kohdassa tarkoitettujen käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittelyä.
Tätä päätöstä sovelletaan direktiivin 2010/75/EU III luvun soveltamisalaan kuuluviin polttolaitoksiin.
2 artikla
Määritelmät
Tässä päätöksessä tarkoitetaan:
1.
’vakaan tuotannon vähimmäiskäynnistyskuormalla’ käynnistyksen aloittamista seuraavaa tuotantopolttolaitoksen vakaan toiminnan edellyttämää vähimmäiskuormaa, jonka saavuttamisen jälkeen laitos pystyy turvallisesti ja luotettavasti toimittamaan tuotantonsa verkkoon, kantaverkkoon, lämpöakkuun tai teollisuusalueelle;
2.
’vakaan tuotannon vähimmäispysäytyskuormalla’ vähimmäiskuormaa, jolla laitos ei enää kykene turvallisesti ja luotettavasti toimittamaan tuotantoaan verkkoon, kantaverkkoon, lämpöakkuun tai teollisuusalueelle ja jolla sen katsotaan olevan pysähtymässä.
3 artikla
Käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittelyä koskevat yleiset säännöt
Käynnistysjakson päättymisen ja pysäytysjakson alkamisen määrittelemiseksi sovelletaan seuraavia sääntöjä:
1.
käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittelyssä käytettyjen arviointiperusteiden tai parametrien on oltava läpinäkyviä ja ulkoisesti varmennettavissa;
2.
käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittelyn on perustuttava olosuhteisiin, jotka mahdollistavat vakaan, terveyttä ja turvallisuutta suojaavan tuotantoprosessin;
3.
käynnistys- ja pysäytysjaksoihin ei sisällytetä käynnistyksen jälkeisiä jaksoja, joiden aikana polttolaitos toimii vakaasti ja turvallisesti käyttäen polttoainetta mutta toimittamatta lämpöä, sähköä tai mekaanista energiaa ulos laitokselta.
4 artikla
Käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittely luvassa
1. Kun polttolaitoksen sisältävän laitoksen luvassa määritellään käynnistys- ja pysäytysjaksot, direktiivin 2010/75/EU 14 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin on kuuluttava
a)
vähintään toinen seuraavista:
i)
käynnistysjakson päättymispiste ja pysäytysjakson alkupiste ilmaistuina kuorman kynnysarvoina 6, 7 ja 8 artiklan mukaisesti, ottaen huomioon, että vakaan tuotannon vähimmäispysäytyskuorma saattaa olla pienempi kuin vakaan tuotannon vähimmäiskäynnistyskuorma, koska polttolaitos saattaa toimia vakaasti pienemmällä kuormalla, kun se on saavuttanut riittävän lämpötilan tietyn toimintajakson jälkeen,
ii)
käynnistysjakson päättymiseen ja pysäytysjakson alkamiseen liittyvät erillisprosessit tai toimintaparametrien kynnysarvot, jotka ovat selkeitä, helposti valvottavia ja sovellettavissa käytettyyn teknologiaan, kuten 9 artiklassa säädetään,
b)
toimenpiteet, joilla varmistetaan, että käynnistys- ja pysäytysjaksot pidetään niin lyhyinä kuin käytännössä mahdollista,
c)
toimenpiteet, joilla varmistetaan, että kaikki puhdistinlaitteet otetaan käyttöön niin pian kuin teknisesti on mahdollista.
Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi otetaan huomioon polttolaitoksen ja sen yksiköiden tekniset ja toiminnalliset ominaisuudet sekä asennettujen puhdistintekniikoiden käyttämisen tekniset vaatimukset.
2. Jos käynnistys- tai pysäytysjaksoihin vaikuttavat, laitokseen liittyvät näkökohdat, mukaan luettuina asennetut laitteet, polttoainetyyppi, laitoksen tehtävä järjestelmässä tai asennetut puhdistintekniikat, muuttuvat, käynnistys- ja pysäytysjaksoihin liittyviä lupaehtoja on harkittava uudelleen, ja tarvittaessa toimivaltaisen viranomaisen on saatettava ne ajan tasalle.
5 artikla
Kahdesta tai useammasta yksiköstä koostuvien polttolaitosten käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittely
1. Direktiivin 2010/75/EU liitteessä V olevan 4 osan 1 kohdassa säädettyjä keskimääräisiä päästöarvoja laskettaessa sovelletaan kahdesta tai useammasta yksiköstä koostuvien polttolaitosten käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittelemiseksi seuraavia sääntöjä:
a)
ei oteta huomioon ensimmäisen käynnistyvän yksikön käynnistysjakson aikana mitattuja arvoja eikä viimeisen pysähtyvän polttoyksikön pysäytysjakson aikana mitattuja arvoja;
b)
yksittäisten yksiköiden muiden käynnistys- ja pysäytysjaksojen aikana määritettyjä arvoja ei oteta huomioon, jos ne mitataan erikseen, tai jos mittaus ei ole teknisesti tai taloudellisesti toteutettavissa, lasketaan erikseen kunkin kyseisen yksikön osalta.
2. Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 27 kohdan soveltamiseksi kahdesta tai useammasta yksiköstä koostuvien polttolaitosten käynnistys- ja pysäytysjaksot koostuvat ainoastaan ensimmäisen käynnistyvän polttoyksikön käynnistysjaksosta ja viimeisen pysähtyvän polttoyksikön pysäytysjaksosta.
Sellaisten polttolaitosten, joiden osalta direktiivin 2010/75/EU liitteessä V olevan 1 osan 2, 4 ja 6 kohdassa sallitaan päästöjen raja-arvon soveltaminen laitoksen osaan, joka päästää savukaasunsa ilmaan yhteisessä piipussa olevan yhden tai useamman erillisen hormin kautta, käynnistys- ja pysäytysjaksot voidaan määritellä kullekin polttolaitoksen osalle erikseen. Tällöin laitoksen osan käynnistys- ja pysäytysjaksot koostuvat laitoksen kyseisen osan ensimmäisen käynnistyvän polttoyksikön käynnistysjaksosta ja laitoksen kyseisen osan viimeisen pysähtyvän polttoyksikön pysäytysjaksosta.
6 artikla
Sähköä tuottavien tai mekaaniseen käyttöön energiaa toimittavien polttolaitosten käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittely käyttäen kuorman kynnysarvoja
1. Sähköä tuottavien tai mekaaniseen käyttöön energiaa toimittavien polttolaitosten käynnistysjakson katsotaan päättyvän laitoksen saavuttaessa vakaan tuotannon vähimmäiskäynnistyskuorman.
2. Pysäytysjakson katsotaan alkavan aloitettaessa polttoaineen syötön päättäminen vakaan tuotannon vähimmäispysäytyskuormapisteen saavuttamisen jälkeen, mistä lähtien tuotettu sähkö ei ole enää kantaverkon käytettävissä tai tuotettu mekaaninen energia ei ole enää käyttökelpoista mekaaniselle kuormalle.
3. Kuorman kynnysarvojen, joita käytetään sähköä tuottavien polttolaitosten käynnistysjakson päättymisen ja pysäytysjakson alkamisen määrittelemiseksi ja jotka mainitaan laitoksen luvassa, on oltava kiinteitä prosenttiosuuksia polttolaitoksen nimellisestä sähköntuotantotehosta.
4. Kuorman kynnysarvojen, joita käytetään mekaaniseen käyttöön energiaa tuottavien polttolaitosten käynnistysjakson päättymisen ja pysäytysjakson alkamisen määrittelemiseksi ja jotka mainitaan laitoksen luvassa, on oltava kiinteitä prosenttiosuuksia polttolaitoksen mekaanisen energian tuotantotehosta.
7 artikla
Lämpöä tuottavien polttolaitosten käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittely käyttäen kuorman kynnysarvoja
1. Lämpöä tuottavien polttolaitosten käynnistysjakson katsotaan päättyvän, kun laitos saavuttaa vakaan tuotannon vähimmäiskäynnistyskuorman ja lämpöä voidaan turvallisesti ja luotettavasti toimittaa jakeluverkkoon tai lämpöakkuun taikka sitä voidaan käyttää suoraan paikallisella teollisuusalueella.
2. Pysäytysjakson katsotaan alkavan vakaan tuotannon vähimmäispysäytyskuorman saavuttamisen jälkeen, kun lämpöä ei enää voida turvallisesti ja luotettavasti toimittaa verkkoon tai sitä ei voida enää käyttää suoraan paikallisella teollisuusalueella.
3. Kuorman kynnysarvojen, joita käytetään lämpöä tuottavien polttolaitosten käynnistysjakson päättymisen ja pysäytysjakson alkamisen määrittelemiseksi ja jotka on mainittava laitoksen luvassa, on oltava kiinteitä prosenttiosuuksia polttolaitoksen nimellisestä lämpötehosta.
4. Jaksot, joiden aikana lämpöä tuottavat laitokset lämmittävät akkua tai varastoivat lämpöä toimittamatta lämpöä ulos laitokselta, katsotaan käyttötunneiksi, ei käynnistys- tai pysäytysjaksoiksi.
8 artikla
Lämpöä ja sähköä tuottavien polttolaitosten käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittely käyttäen kuorman kynnysarvoja
Lämpöä ja sähköä tuottavien polttolaitosten käynnistys- ja pysäytysjaksot määritellään 6 ja 7 artiklan mukaisesti ottaen huomioon sekä tuotettu sähkö että lämpö.
9 artikla
Käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittely käyttäen toimintaparametreja tai erillisprosesseja
Vakaan tuotannon vähimmäiskäynnistyskuorman ja vakaan tuotannon vähimmäispysäytyskuorman määrittämiseksi määritellään vähintään kolme kriteeriä, joista vähintään kahden täyttyessä käynnistysjakson katsotaan päättyvän tai pysäytysjakson alkavan.
Nämä kriteerit valitaan seuraavista:
1.
liitteessä mainitut erillisprosessit tai vastaavat prosessit, jotka sopivat laitoksen teknisiin ominaisuuksiin;
2.
liitteessä mainitut toimintaparametrien kynnysarvot tai vastaavat toimintaparametrit, jotka sopivat laitoksen teknisiin ominaisuuksiin.
10 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 2012.