NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 406/2010
ze dne 26. dubna 2010,
kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 79/2009 o schvalování typu vozidel na vodíkový pohon
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 79/2009 ze dne 14. ledna 2009 o schvalování typu vozidel na vodíkový pohon a o změně směrnice 2007/46/ES (1) a zejména s ohledem na článek 12 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 79/2009 je zvláštním nařízením pro účely postupu Společenství pro schvalování typu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (2).
(2)
Nařízení (ES) č. 79/2009 stanoví základní ustanovení o požadavcích na schvalování typu motorových vozidel, pokud jde o vodíkový pohon, na schvalování typu vodíkových konstrukčních částí a vodíkových systémů a na instalaci takových konstrukčních částí a systémů.
(3)
Po vstupu stávajícího nařízení v platnost by měli být výrobci schopni dobrovolně žádat o ES schválení typu celého vozidla s vodíkovým pohonem. Avšak některé samostatné směrnice v kontextu postupu Společenství pro schvalování typu podle směrnice 2007/46/ES nebo některé jejich požadavky by se neměly vztahovat na vozidla s vodíkovým pohonem, protože technické vlastnosti vozidel s vodíkovým pohonem se podstatně liší od konvenčních vozidel, pro něž byly tyto směrnice o schvalování typu v zásadě určeny. Do doby, než budou tyto směrnice novelizovány tak, aby obsahovaly specifická ustanovení a zkušební postupy pro vozidla s vodíkovým pohonem, je nezbytné stanovit přechodná ustanovení, která vyjmou vozidla s vodíkovým pohonem z působnosti těchto směrnic či některých jejich požadavků.
(4)
Je nezbytné přijmout harmonizovaná pravidla pro hrdla pro doplňování vodíku, aby byla zajištěna možnost doplňovat palivo do vodíkových vozidel bezpečně a spolehlivě v celém Společenství.
(5)
Opatření uvedená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Technického výboru - motorová vozidla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„vodíkovým čidlem“ čidlo používané pro detekci vodíku ve vzduchu;
2)
„konstrukční částí třídy 0“ vodíkové konstrukční části odolávající vysokému tlaku, včetně palivových vedení a upevňovacích dílů obsahujících vodík o jmenovitém pracovním tlaku vyšším než 3,0 MPa;
3)
„konstrukční částí třídy 1“ vodíkové konstrukční části odolávající střednímu tlaku, včetně palivových vedení a upevňovacích dílů obsahujících vodík o jmenovitém pracovním tlaku vyšším než 0,45 MPa a nižším než 3,0 MPa;
4)
„konstrukční částí třídy 2“ vodíkové konstrukční části odolávající nízkému tlaku, včetně palivových vedení a upevňovacích dílů obsahujících vodík o jmenovitém pracovním tlaku do 0,45 MPa včetně;
5)
„úplným ovinutím“ ovinutí s vlákny vinutými přes vložku jak ve směru obvodu, tak ve směru osy zásobníku;
6)
„obručovitým ovinutím“ ovinutí vlákny vinutými převážně po obvodu válcové části vložky tak, aby na vlákno nepůsobilo významné napětí ve směru rovnoběžném s podélnou osou zásobníku;
7)
výrazem „Nm3“ či „Ncm3“ objem suchého plynu, který zabírá objem 1 m3 nebo 1 cm3 při teplotě 273,15 K (0 °C) a při absolutním tlaku 101,325 kPa (1 atm);
8)
„životností“ počet let, během kterých je možné zásobníky bezpečně používat v souladu s provozními podmínkami;
9)
„typem vodíkového systému“ skupina vodíkových systémů, které se neliší, buď pokud jde o jejich obchodní název či značku výrobce, nebo pokud jde o vodíkové konstrukční části v nich obsažené;
10)
„typem vozidla, pokud jde o vodíkový pohon“ skupina vozidel, která se neliší, pokud jde o skupenství použitého vodíku nebo o hlavní charakteristiky vodíkového systému či vodíkových systémů;
11)
„typem vodíkové konstrukční části“ skupina vodíkových konstrukčních částí, které se neliší v žádném z následujících aspektů:
a)
obchodní název či značka výrobce;
b)
klasifikace;
c)
hlavní funkce;
12)
„elektronickým řídicím systémem“ kombinace jednotek, jejichž účelem je vzájemně spolupracovat při zajišťování řídicí funkce uvedeného vozidla pomocí elektronického zpracování dat;
13)
„komplexními elektronickými řídicími systémy vozidel“ elektronické řídicí systémy, které jsou uspořádány hierarchicky a v jejichž rámci může být jedna elektronicky řízená funkce potlačena systémem/funkcí vyšší úrovně a může se stát součástí komplexního systému;
14)
„zásobníkem“ jakýkoli systém používaný pro skladování kryogenního vodíku či stlačeného (plynného) vodíku, s vyloučením jakýchkoli jiných vodíkových konstrukčních částí, které mohou být k zásobníku připojeny či instalovány uvnitř zásobníku;
15)
„sestavou zásobníku“ dva či více zásobníků s integrálním spojovacím palivovým vedením umístěných z ochranných důvodů uvnitř skříňového pouzdra nebo ochranného rámu;
16)
„pracovním cyklem“ jeden cyklus zapnutí a vypnutí systému/systémů konverze vodíku;
17)
„cyklem plnění“ nárůst tlaku o více než 25 procent pracovního tlaku zásobníku působením vnějšího zdroje vodíku;
18)
„regulátorem tlaku“ zařízení, které se používá k řízení tlaku plynného paliva přiváděného do systému konverze vodíku;
19)
„prvním regulátorem tlaku“ regulátor tlaku, jehož vstupním tlakem je tlak zásobníku;
20)
„nevratným ventilem“ ventil, který umožňuje tok vodíku pouze jedním směrem;
21)
„tlakem“ přetlak měřený v MPa oproti atmosférickému tlaku, není-li uvedeno jinak;
22)
„upevňovacím dílem“ konektor použitý v systému potrubí nebo hadic;
23)
„ohebným palivovým vedením“ ohebné potrubí nebo ohebná hadice, kterými protéká vodík;
24)
„výměníkem tepla“ zařízení pro zahřívání vodíku;
25)
„vodíkovým filtrem“ filtr používaný pro oddělování oleje, vody a nečistot od vodíku;
26)
„automatickým ventilem“ ventil, který se neobsluhuje ručně, ale pomocí spouštěče, s výjimkou nevratných ventilů, jak jsou definovány v bodě 20;
27)
„přetlakovým zařízením“ opětně nezapínající zařízení, které, když je za stanovených podmínek aktivováno, se používá pro uvolnění kapaliny z vodíkového systému vystaveného tlaku;
28)
„přetlakovým ventilem“ opětně zapínající zařízení aktivované tlakem, které, když je za stanovených podmínek aktivováno, se používá pro uvolnění kapaliny z vodíkového systému vystaveného tlaku;
29)
„spojem pro doplňování paliva“ nebo „hrdlem pro doplňování paliva“ zařízení používané pro doplňování zásobníku u čerpací stanice;
30)
„snímatelným systémem pro uchovávání“ snímatelný systém uvnitř vozidla, který obsahuje a chrání jeden či více zásobníků či sestav zásobníku;
31)
„konektorem snímatelného systému pro uchovávání“ spojovací vodíkové zařízení mezi snímatelným systémem pro uchovávání a částí vodíkového systému, jež je trvale instalována ve vozidle;
32)
„autofretáží“ postup aplikace tlaku, který se používá při výrobě kompozitních zásobníků s kovovými vložkami, při němž se vložka namáhá až za mez pevnosti v tahu, a to dostatečně k tomu, aby došlo k trvalé plastické deformaci, což má za následek, že při nulovém vnitřním tlaku je ve vložce napětí v tlaku a ve vláknech napětí v tahu;
33)
„vložkou“ část nádoby, která se používá jako plynotěsný vnitřní plášť, na který jsou navíjena výztužná vlákna, aby se dosáhlo potřebné pevnosti;
34)
„teplotou okolí“ rozsah teplot 20 °C ± 10 °C;
35)
„jednotkami“ nejmenší části jednotlivých součástí systému, jimiž se příloha VI zabývá, protože tyto kombinace součástí budou pro účely identifikace, analýzy či výměny považovány za samostatné objekty;
36)
„světlou výškou vozidla“ vzdálenost mezi rovinou vozovky a spodní stranou vozidla;
37)
„bezpečnostním zařízením“ zařízení zajišťující bezpečný provoz v běžném provozním rozsahu nebo v přípustném chybovém rozsahu systému;
38)
„systémem konverze vodíku“ systém navržený pro konverzi vodíku na elektrickou, mechanickou či termální energii, jenž zahrnuje například pohonný systém či pohonné systémy nebo pomocnou pohonnou jednotku či jednotky;
39)
„nepřípustným chybovým rozsahem“ procesní proměnné rozsah, v němž je třeba očekávat nežádoucí událost;
40)
„plynem pro zkoušku těsnosti“ vodík, helium či směs inertních plynů obsahující prokazatelně zjistitelné množství helia nebo plynného vodíku;
41)
„běžným provozním rozsahem“ procesní proměnné rozsah plánovaný pro její hodnoty;
42)
„vnějším tlakem“ tlak působící na konvexní straně vnitřního zásobníku nebo vnějšího pláště;
43)
„vnějším pláštěm“ část zásobníku, v níž se nachází vnitřní zásobník(y) a jeho uzavírací systém;
44)
„pevným palivovým vedením“ potrubí, které za běžného provozu není určeno k ohybu a kterým proudí vodík;
45)
„systémem řízení odpařování“ systém, který za běžných podmínek zneškodňuje odpařovaný plyn;
46)
„zabezpečenými systémy instrumentace“ systémy řízení procesů bránící dosažení nepřípustného chybového rozsahu automatickým zásahem v procesu;
47)
„šarží“ množství zásobníků vyrobených postupně za sebou, které mají stejné jmenovité rozměry, konstrukci, stanovený konstrukční materiál, výrobní postup, výrobní zařízení a, kde je to vhodné, časové, teplotní a atmosférické podmínky během tepelného zpracování;
48)
„vybavením zásobníku“ veškerá zařízení připevněná přímo k vnitřnímu zásobníku nebo k vnějšímu plášti zásobníku;
49)
„dokončeným zásobníkem“ zásobník, typický pro normální výrobu, kompletní s vnějším povlakem, včetně integrální izolace stanovené výrobcem, ale bez neintegrální izolace nebo ochrany;
50)
„tlakem při roztržení“ tlak, při kterém dojde k roztržení zásobníku;
51)
„přípustným chybovým rozsahem“ procesní proměnné rozsah mezi běžným provozním rozsahem a nepřípustným chybovým rozsahem;
52)
„systémem odpařování“ systém, který za běžných podmínek odvádí odpar, než se otevře přetlakové zařízení zásobníku či zásobníků;
53)
„ručním ventilem“ ručně obsluhovaný ventil;
54)
„bezpečnostní koncepcí“ opatření navrhovaná za účelem zajištění bezpečného provozu i v případě selhání či náhodných chyb;
55)
„systémem sledování a kontroly použití“ systém, který počítá cykly plnění a zabrání dalšímu použití vozidla, když je překročen předem stanovený počet cyklů plnění;
56)
„vedením přívodu paliva“ vedení, které přivádí vodík do systému či systémů konverze vodíku;
57)
„kompozitním zásobníkem“ zásobník sestrojený z více než jednoho materiálu;
58)
„ovinutím“ spojitá vlákna impregnovaná pryskyřicí použitá jako vyztužení navinutá na vložku;
59)
„tlakem při autofretáži“ tlak uvnitř ovinutého zásobníku, při kterém je dosaženo požadovaného rozdělení napětí mezi vložku a ovinutí;
60)
„hranicí funkčního provozu“ hranice vnějších fyzických možností, v rámci nichž je systém schopen udržet kontrolu;
61)
„rozsahem ovládání“ rozsah, v rámci něhož systém pravděpodobně uplatní funkce ovládání ve vztahu k výstupní veličině;
62)
„přenosovými spoji“ prostředky využívané k propojení různě rozmístěných jednotek za účelem přenosu signálů, provozních dat či přívodu energie;
63)
„systémy/funkcemi vyšší úrovně“ ovládací prvky, jež využívají přídavných opatření pro zpracování a/nebo snímání za účelem úpravy chování vozidla pomocí změn povelů v rámci běžné funkce/běžných funkcí řídicího systému vozidla.
Článek 2
Správní předpisy pro ES schvalování typu vozidel, pokud jde o vodíkový pohon
1. Výrobce či jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu vozidla, pokud jde o vodíkový pohon.
2. Žádost musí být vypracována podle vzoru informačního dokumentu uvedeného v části 1 přílohy I.
Výrobce předloží informace stanovené v části 3 přílohy I ohledně periodického ověřování technické způsobilosti během životnosti vozidla.
3. Pokud budou splněny příslušné požadavky uvedené v části 1 přílohy III nebo v části 1 přílohy IV, v příloze V a v příloze VI, schvalovací orgán udělí ES schválení typu a vydá číslo schválení typu odpovídající systému číslování stanovenému v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vozidla.
4. Pro účely odstavce 3 vydá schvalovací orgán certifikát ES schválení typu vyhotovený v souladu se vzorem uvedeným v části 2 přílohy I.
Článek 3
Správní předpisy pro ES schvalování typu vodíkových konstrukčních částí a systémů
1. Výrobce či jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu konstrukční části pro typ vodíkové konstrukční části či vodíkového systému
Žádost musí být vypracována podle vzoru informačního dokumentu uvedeného v části 1 přílohy II.
2. Pokud budou splněny příslušné požadavky uvedené v příloze III nebo v příloze IV, schvalovací orgán udělí ES schválení typu konstrukční části a vydá číslo schválení typu odpovídající systému číslování stanovenému v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vodíkové konstrukční části nebo vodíkového systému.
3. Pro účely odstavce 2 vydá schvalovací orgán certifikát ES schválení typu vyhotovený v souladu se vzorem uvedeným v části 2 přílohy II.
Článek 4
Pro účely ES schválení typu celého vozidla s vodíkovým pohonem v souladu s články 6 a 9 směrnice 2007/46/ES se nepoužijí tyto předpisy:
1)
směrnice Rady 80/1268/EHS (3);
2)
směrnice Rady 80/1269/EHS (4), pokud jde o vozidla s vodíkovým pohonem poháněná spalovacím motorem;
3)
příloha I směrnice Rady 70/221/EHS (5);
4)
oddíl 3.3.5 přílohy II a oddíl 4.3.2 dodatku 1 k příloze II směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/27/ES (6);
5)
oddíl 3.2.6 přílohy II a oddíl 1.4.2.2 dodatku 1 k příloze II směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/79/ES (7).
Článek 5
Značka ES schválení typu konstrukční části
Všechny vodíkové konstrukční části či vodíkové systémy shodující se s typem, pro který bylo vydáno ES schválení typu konstrukční části v souladu s tímto nařízením, budou opatřeny značkou ES schválení typu konstrukční části, jak je stanoveno v části 3 přílohy II.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. dubna 2010.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 406/2010,
annettu 26 päivänä huhtikuuta 2010,
vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 79/2009 täytäntöönpanosta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta 14 päivänä tammikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 79/2009 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetus (EY) N:o 79/2009 on erillisasetus, joka on annettu puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (2) (puitedirektiivi) mukaisen yhteisön tyyppihyväksyntämenettelyn soveltamiseksi.
(2)
Asetuksessa (EY) N:o 79/2009 vahvistetaan perussäännökset moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnälle, kun käyttövoimana käytetään vetyä, sekä vetykomponenttien ja -järjestelmien tyyppihyväksynnälle ja tällaisten komponenttien ja järjestelmien asentamiselle.
(3)
Kun nyt käsillä oleva asetus on tullut voimaan, valmistajien olisi voitava vapaaehtoisesti hakea koko ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää vetykäyttöisille ajoneuvoille. Joitakin direktiivin 2007/46/EY mukaiseen yhteisön tyyppihyväksyntämenettelyyn liittyviä erillisdirektiivejä tai niiden vaatimuksia ei kuitenkaan ole syytä soveltaa vetykäyttöisiin ajoneuvoihin, sillä vetykäyttöisten ajoneuvojen tekniset ominaispiirteet eroavat merkittävästi sellaisista tavanomaisista ajoneuvoista, joita varten mainitut tyyppihyväksyntädirektiivit olennaisilta osin on laadittu. Ennen kuin kyseisiin direktiiveihin on tehty muutokset, joilla niihin sisällytetään vetykäyttöisiä ajoneuvoja koskevia erityissäännöksiä ja testimenettelyitä, on tarpeen antaa siirtymäsäännöksiä, jotta vetykäyttöiset ajoneuvot voidaan vapauttaa näiden direktiivien tai joidenkin niiden vaatimusten soveltamisesta.
(4)
On tarpeen vahvistaa vetysäiliöitä, myös nestemäistä vetyä varten tarkoitettuja säiliöitä, koskevia yhdenmukaisia sääntöjä, jotta varmistetaan, että vetyajoneuvot voidaan turvallisesti ja luotettavasti täyttää polttoaineella kaikkialla yhteisön alueella.
(5)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja käsittelevän teknisen komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)
’vetyanturilla’ anturia, jonka avulla havaitaan ilmassa oleva vety;
2)
’luokan 0 komponentilla’ korkeapainevetykomponentteja, joihin sisältyvät polttoainejohdot ja -liitokset, jotka sisältävät vetyä yli 3,0 MPa:n nimelliskäyttöpaineessa;
3)
’luokan 1 komponentilla’ keskipainevetykomponentteja, joihin sisältyvät polttoainejohdot ja -liitokset, jotka sisältävät vetyä yli 0,45 MPa:n ja enintään 3,0 MPa:n nimelliskäyttöpaineessa;
4)
”luokan 2 komponentilla” pienpainevetykomponentteja, joihin sisältyvät polttoainejohdot ja -liitokset, jotka sisältävät vetyä enintään 0,45 MPa:n nimelliskäyttöpaineessa;
5)
’kokonaan päällystetyllä’ päällystettä, jossa filamenttikuidut on puolattu vuorauksen ympärille sekä säiliön poikittais- että pituussuunnassa;
6)
’lieriöosan päällysteellä’ päällystettä, jossa filamenttikuidut on puolattu pääasiassa poikittaissuunnassa vuorauksen lieriöosan ympärille siten, että filamenttikuituihin ei kohdistu merkittävää kuormaa säiliön pituussuunnassa;
7)
’Nm3:llä’ tai ’Ncm3:llä’ kuivan kaasun tilavuutta, joka vastaa tilavuudeltaan 1 m3:ä tai 1 cm3:ä 273,15 K:n lämpötilassa (0 °C) ja 101,325 kPa:n absoluuttisessa paineessa (1 ilmakehä);
8)
’käyttöiällä’ vuosina ilmaistua aikaa, jona säiliöitä voidaan käyttää turvallisesti käyttöolosuhteissa;
9)
’vetyjärjestelmän tyypillä’ sellaisten vetyjärjestelmien ryhmää, jotka eivät eroa toisistaan valmistajan toiminimen tai merkin tai niissä käytettyjen vetykomponenttien osalta;
10)
’ajoneuvotyypillä sen vetykäytön osalta’ sellaisten ajoneuvojen ryhmää, jotka eivät eroa toisistaan käytetyn vedyn tilan tai sen vetyjärjestelmän (-järjestelmien) keskeisten piirteiden osalta;
11)
’vetykomponentin tyypillä’ sellaisten vetykomponenttien ryhmää, jotka eivät eroa toisistaan missään seuraavista suhteista:
a)
niiden valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki;
b)
luokittelu;
c)
keskeinen toiminne;
12)
’elektronisella hallintajärjestelmällä’ niiden yksiköiden yhdistelmää, jotka yhdessä huolehtivat kyseisestä ajoneuvon hallintatoiminteesta sähköisen tietojenkäsittelyn avulla;
13)
’kompleksisilla elektronisilla ajoneuvonhallintajärjestelmillä’ elektronisia hallintajärjestelmiä, jotka kuuluvat sellaiseen komentoketjuun, jossa valvottu toiminne voidaan ohittaa korkeammantasoisella elektronisella ohjausjärjestelmällä tai -toiminteella ja siitä voi tulla osa kompleksista järjestelmää;
14)
’säiliöllä’ järjestelmää, jota käytetään kryogeenisen vedyn tai paineistetun kaasumaisen vedyn varastointiin, lukuun ottamatta muita vetykomponentteja, joita voidaan liittää säiliöön tai asentaa säiliön sisään;
15)
’säiliöasennelmalla’ kahta tai useampaa säilötä, jotka on rakenteellisesti liitetty toisiinsa polttoainejohdoilla ja jotka suojattu sulkemalla ne ulkokuoren tai suojakehikon sisään;
16)
’käyttöjaksolla’ vedyn muuntojärjestelmän (-järjestelmien) yhtä käynnistys- ja pysäytysjaksoa;
17)
’täyttökerralla’ säiliön käyttöpaineen yli 25 prosentin lisäystä ulkoisen vedynlähteen kautta;
18)
’paineensäätimellä’ laitetta, jolla säädellään kaasumaisen polttoaineen painetta johdettaessa sitä vedyn muuntojärjestelmään;
19)
’ensimmäisellä paineensäätimellä’ paineensäädintä, jonka tulopaineena on säiliön paine;
20)
’vastaventtiilillä’ venttiiliä, jonka kautta vety voi virrata vain yhteen suuntaan;
21)
’paineella’ manometripainetta ilmankehän paineeseen nähden mitattuna MPa:ina ilmaistuna, ellei toisin ole mainittu;
22)
’liitoksella’ putkissa tai letkuissa käytettävää liitintä;
23)
’taipuisalla polttoainejohdolla’ taipuisaa putkea tai letkua, jossa vety virtaa;
24)
’lämmönvaihtimella’ laitetta, jolla vetyä lämmitetään;
25)
’vetysuodattimella’ suodatinta, jolla vedystä erotetaan öljy, vesi ja lika;
26)
’automaattiventtiilillä’ venttiiliä, joka ei toimi manuaalisesti vaan ohjaimen avulla, poikkeuksena tästä 20 kohdassa määritelty vastaventtiili;
27)
’paineenrajoituslaitteella’ uudelleen sulkeutumatonta laitetta, joka määräolosuhteissa aktivoiduttuaan vapauttaa nestettä paineistetusta vetyjärjestelmästä;
28)
’paineenrajoitusventtiilillä’ uudelleen sulkeutuvaa laitetta, joka määräolosuhteissa paineen aktivoimana vapauttaa nestettä paineistetusta vetyjärjestelmästä;
29)
’täyttöliittimellä’ tai ’täyttölaitteella’ laitetta, jota käytetään säiliön täyttämiseen huoltoasemalla;
30)
’irrotettavalla varastointijärjestelmällä’ irrotettavaa ajoneuvon sisäistä järjestelmää, joka ympäröi ja suojaa yhtä tai useampaa säiliötä tai säiliöasennelmaa;
31)
’irrotettavan varastointijärjestelmän liittimellä’ vetyliitinlaitetta, joka on irrotettavan varastointijärjestelmän ja ajoneuvoon pysyvästi asennetun vetyjärjestelmän osan välissä;
32)
’armeerauksella’ paineen kohdistusmenetelmää, jota käytetään valmistettaessa metallivuorattuja komposiittisäiliöitä; menetelmässä vuoraus venytetään myötörajansa ylitse niin, että venytys riittää aiheuttamaan pysyvän plastisen muodonmuutoksen, minkä seurauksena vuorauksessa on puristusjännityksiä ja kuiduissa on vetojännityksiä sisäisen paineen ollessa nolla;
33)
’vuorauksella’ sitä säiliön osaa, jota käytetään kaasutiiviinä sisäkuorena ja jonka ympärille vahvistefilamenttikuidut puolataan tarvittavan lujuuden saavuttamiseksi;
34)
’huoneenlämpötilalla’ lämpötila-aluetta 20 °C ± 10 °C;
35)
’yksiköillä’ pienimpiä liitteessä VI tarkasteltavia järjestelmän osia, sillä näitä osien yhdistelmiä pidetään yksittäisinä yksiköinä tunnistamista, analysointia ja vaihtamista varten;
36)
’ajoneuvon maavaralla’ etäisyyttä maanpinnan tason ja ajoneuvojen pohjan välillä;
37)
’varolaitteella’ laitetta, jolla varmistetaan turvallinen toiminta järjestelmän normaalilla toiminta-alueella tai järjestelmän sallitulla virhealueella;
38)
’vedyn muuntojärjestelmällä’ kaikki järjestelmiä, jotka on tarkoitettu vedyn muuntamiseen sähköiseksi, mekaaniseksi tai lämpöenergiaksi ja joihin sisältyvät esimerkiksi käyttövoimajärjestelmä(t) tai apuvoimalaite (-laitteet);
39)
’kielletyllä virhealueella’ prosessimuuttujan aluetta, jolla epätoivottu tapahtuma on odotettavissa;
40)
’vuototestikaasulla’ vetyä, heliumia tai inerttiä kaasuseosta, johon sisältyy varmistetusti todennettavissa oleva määrä helium- tai vetykaasua;
41)
’normaalilla toiminta-alueella’ prosessimuuttujan arvoille suunniteltua aluetta;
42)
’ulkoisella paineella’ painetta, joka kohdistuu sisäsäiliön tai ulkovaipan kuperaan puoleen;
43)
’ulkovaipalla’ säiliön osaa, joka sulkee sisäänsä sisäsäiliön (-säiliöt) eristysjärjestelmineen;
44)
’jäykällä polttoainejohdolla’ putkea, jonka ei ole normaalissa käytössä tarkoitus taipua ja jossa vety virtaa;
45)
’höyrystymishävikin hallintajärjestelmällä’ järjestelmää, jolla höyrystymiskaasu tehdään vaarattomaksi tavanomaisissa olosuhteissa;
46)
’turvavälineillä varustetuilla järjestelmillä’ prosessin valvontajärjestelmiä, joilla estetään kielletylle virhealueelle siirtyminen prosessiin sisältyvällä automaattisella interventiolla;
47)
’erällä’ tiettyä määrää valmiita säiliöitä, jotka on valmistettu perättäin ja joiden nimellismitat, malli, eritellyt valmistusmateriaalit, tuotantoprosessi ja valmistukseen käytetyt laitteet ovat samat sekä soveltuvin osin lämpökäsittelyssä sovellettu aika, lämpötila ja ilmakehän paine ovat samat;
48)
’säiliön varusteilla’ kaikkia laitteita, jotka on kiinnitetty suoraan säiliön sisäsäiliöön tai ulkovaippaan;
49)
’valmiilla säiliöllä’ normaalia tuotantoa edustavaa säiliötä, johon on liitetty ulkopinnoite, mukaan luettuna valmistajan määrittelemä kiinteä eristys, mutta jossa ei ole muuta eristystä tai suojausta kuin siihen kiinteästi kuuluvat;
50)
’murtopaineella’ painetta, jossa säiliö repeää;
51)
’sallitulla virhealueella’ prosessimuuttujan aluetta, joka on tavanomaisen toiminta-alueen ja kielletyn virhealueen välissä;
52)
’höyrystymishävikkijärjestelmällä’ järjestelmää, joka tavanomaisissa olosuhteissa johtaa höyrystymishävikin pois, ennen kuin säiliön tai säiliöiden paineenrajoituslaite avautuu;
53)
’käsikäyttöisellä venttiilillä’ venttiiliä, jota käytetään manuaalisesti;
54)
’turvajärjestelyllä’ toimenpiteitä, joilla on tarkoitus varmistaa turvallinen toiminta myös häiriön tai ennakoimattoman vian ilmetessä;
55)
’käytön seuranta- ja valvontajärjestelmällä’ järjestelmää, joka laskee täyttökerrat ja estää ajoneuvon käytön jatkamisen, kun ennalta määritetty täyttökertojen lukumäärä ylitetään;
56)
’polttoaineen syöttöjohdolla’ johtoa, jolla syötetään vetyä vedyn muuntojärjestelmään (-järjestelmiin);
57)
’komposiittisäiliöllä’ säiliötä, joka on rakennettu useammasta kuin yhdestä materiaalista;
58)
’päällysteellä’ hartsikyllästettyjä jatkuvia filamenttikuituja, joita käytetään vuorauksen ympärillä vahvistuksena;
59)
’armeerauspaineella’ päällystetyssä säiliössä vallitsevaa painetta, jossa vaadittu jännitysten jakautuminen vuorauksen ja päällysteen välillä on saatu aikaan;
60)
’toimintarajalla’ niitä ulkoisia fyysisiä äärirajoja, joiden välillä järjestelmä pysyy hallinnassa;
61)
’valvonta-alueella’ aluetta, jolle järjestelmän valvonta ulostulomuuttujaan nähden todennäköisesti ulottuu;
62)
’siirtoyhteyksillä’ järjestelyjä, joilla erilliset yksiköt liitetään toisiinsa signaalien, toimintadatan tai energian siirtoa varten;
63)
’korkeammantasoisilla ohjausjärjestelmillä ja -toiminteilla’ valvontaa, jossa lisäprosessoinnin ja/tai mittausten avulla muutetaan ajoneuvon käyttäytymistä muuttamalla ajoneuvon hallintajärjestelmän tavanomaisia toimintoja.
2 artikla
Ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää sen vetykäytön osalta koskevat hallinnolliset säännökset
1. Valmistajan on itse tai edustajansa välityksellä toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää sen vetykäytön osalta.
2. Hakemus on laadittava tämän asetuksen liitteessä I olevassa 1 osassa annetun ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti.
Valmistajan on toimitettava liitteessä I olevassa 3 osassa tarkoitetut tiedot ajoneuvon käyttöiän aikana tehtäviä määräaikaisia lisätarkastuksia varten.
3. Jos asiaankuuluvat liitteessä III olevassa 1 osassa tai liitteessä IV olevassa 1 osassa, liitteessä V ja liitteessä VI vahvistetut vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomainen myöntää EY-tyyppihyväksynnän ja antaa tyyppihyväksyntänumeron direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn numerointijärjestelmän mukaisesti.
Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.
4. Edellä olevan 3 kohdan soveltamista varten tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka on laadittu tämän asetuksen liitteessä I olevassa 2 osassa annetun mallin mukaisesti.
3 artikla
Osan EY-tyyppihyväksyntämerkkiä koskevat hallinnolliset säännökset vetykomponenttien ja -järjestelmien osalta
1. Valmistajan on itse tai edustajansa välityksellä toimitettava vetykomponenttia tai -järjestelmää koskeva osan EY-tyyppihyväksyntähakemus tyyppihyväksyntäviranomaiselle.
Hakemus on laadittava liitteessä I olevassa 1 osassa annetun ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti.
2. Jos asiaankuuluvat liitteessä III tai liitteessä IV vahvistetut vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomainen myöntää osan EY-tyyppihyväksynnän ja antaa tyyppihyväksyntänumeron direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn numerointijärjestelmän mukaisesti.
Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle vetykomponentti- tai vetyjärjestelmätyypille.
3. Edellä olevan 2 kohdan soveltamista varten tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka on laadittu liitteessä II olevassa 2 osassa annetun mallin mukaisesti.
4 artikla
Direktiivin 2007/46/EY 6 ja 9 artiklan mukaista vetykäyttöisiä ajoneuvoja koskevaa koko ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntään sovelleta seuraavia:
1)
neuvoston direktiivi 80/1268/ETY; (3)
2)
neuvoston direktiivi 80/1269/ETY (4) siltä osin kuin se koskee polttomoottoria voimanlähteenään käyttäviä vetykäyttöisiä ajoneuvoja;
3)
neuvoston direktiivin 70/221/ETY liite I; (5)
4)
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/27/EY liitteen II kohta 3.3.5 ja liitteen II lisäyksen 1 kohta 4.3.2; (6)
5)
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/79/EY liitteen II kohta 3.2.6 ja liitteen II lisäyksen 1 kohta 1.4.2.2 (7).
5 artikla
Osan EY-tyyppihyväksyntämerkki
Jokaisessa vetykomponentissa tai vetyjärjestelmässä, joka vastaa tämän asetuksen mukaisesti hyväksyttyä osatyyppiä mukainen, on oltava tämän asetuksen liitteessä I olevassa 3 osassa vahvistettu osan EY-tyyppihyväksyntämerkki.
6 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 26 päivänä huhtikuuta 2010.