NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 402/2012
ze dne 10. května 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 12. srpna 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo mezinárodní sdružení výrobců hliníkových radiátorů AIRAL S.c.r.l (International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium, dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových radiátorů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců, dovozců a vyvážejících výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem (jak je popsán v oddíle 3 níže) v období od července 2010 do června 2011.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásila se pouze jedna skupina společností, kam patří společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (dále jen „skupina Sira“), která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství. O individuální zacházení požádaly společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd.
(7)
Pokud jde o výrobce v Unii a jak je řádně uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii Komise vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii, a to podle objemu výroby/prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Dva z těchto dovozců však dotčený výrobek nedováželi/nenakupovali. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, tj. vyvážejícím výrobcům v ČLR, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a Evropské organizaci spotřebitelů (BEUC); Komise tuto organizaci požádala, aby svým přidruženým společnostem zaslala dotazníky pro uživatele.
(11)
Odpovědi poskytli dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a jeden dovozce, který není ve spojení. Na dotazník neodpověděl žádný uživatel.
(12)
Kromě toho jedna skupina vyvážejících výrobců ve spojení předložila žádost o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Přezkoumání takových žádostí v předběžné fázi by však znamenalo příliš velké zatížení. O žádosti této skupiny společností o individuální zjišťování bude proto rozhodnuto v konečné fázi.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polsko,
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Itálie,
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Itálie,
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Itálie.
Dovozci v Unii
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polsko.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (Zhejiang Flyhigh), Jinyun,
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem jsou hliníkové radiátory a jejich součásti a díly smontované do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu (dále jen „dotčený výrobek“). Dotčený výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90.
(16)
Na základě údajných rozdílů mezi oběma existujícími postupy výroby radiátorů skupina Sira popis výrobku zpochybnila. Ve skupině Sira jsou dva čínští vyvážející výrobci, z nichž jeden používá technologii lití pod tlakem a druhý technologii průtlačného lisování. Tato skupina uvedla, že výrobky vyrobené metodou průtlačného lisování by měly být vzhledem k údajným rozdílům ve fyzikálních a technických vlastnostech, surovinách, výrobních nákladech a prodejních cenách a také vzhledem k tomu, že metoda průtlačného lisování není v EU a v ČLR běžná, vyloučeny z popisu dotčeného výrobku.
(17)
Jiná čínská zúčastněná strana, čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických produktů (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, CCCME), požádala o objasnění tohoto bodu vzhledem k rozdílům ve výrobních nákladech a v cenách radiátorů, které jsou vyráběny za použití dvou výše uvedených technologií.
(18)
Přestože v tomto ohledu existují drobné rozdíly, je zřejmé, že radiátory vyrobené uvedenými postupy mají shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a jsou určeny ke stejnému použití. Radiátory vyrobené oběma metodami jsou do značné míry zaměnitelné. Základními vlastnostmi jsou v prvé řadě lehkost, nízká tepelná setrvačnost a vysoká tepelná vodivost. Rozdíly v nákladech a cenách a rovněž skutečnost, že technologie průtlačného lisování může zahrnovat použití mírně odlišné slitiny hliníku, tyto základní vlastnosti nemění. Pokud jde o srovnání cen, veškeré rozdíly jsou řádně zohledněny ve struktuře systému srovnávání druhů výrobku, který byl pro toto šetření použit (dále jen „systém PCN“), což znamená, že se provádí srovnání pouze podobných výrobků.
(19)
Dále by měly být hliníkové radiátory pokládány za jediný výrobek nezávisle na výrobním postupu proto, že jsou prodávány prostřednictvím stejných distribučních cest a koneční uživatelé a spotřebitelé je vnímají jako vyrobené z hliníku (s dobře známými vlastnostmi, jež jsou uvedeny výše) a nečiní mezi nimi rozdíl podle výrobního postupu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se toto tvrzení zamítá.
(20)
Komora CCCME rovněž zpochybnila skutečnost, že radiátory z ocelového plechu či dokonce z litiny nejsou zařazeny do popisu výrobku. Avšak přestože se takové výrobky používají k podobným účelům, mají odlišné základní fyzikální a technické vlastnosti, neboť základní surovina (hliníková slitina) se nahrazuje ocelí či železem, které mají jiné fyzikální a technické vlastnosti, pokud jde o hmotnost, tepelnou setrvačnost a vodivost. Toto tvrzení se proto zamítá.
(21)
Komora CCCME vyjádřila další připomínky k odkazům v podnětu, které se týkají prodeje prostřednictvím výzvy k předkládání nabídek. Její připomínky ukázaly, že předpokládala, že se jedná o veřejné zakázky. Výzva k předkládání nabídek, na niž se v podnětu odkazuje, se však týkala běžné obchodní praxe, v rámci níž odběratel radiátorů z EU žádá potenciální dodavatele, aby ho seznámili s cenami před tím, než objedná zboží. Veřejná zakázka nebyla součástí žádného dovozu z ČLR, který byl při výpočtech použit.
(22)
Komora CCCME také vyjádřila připomínky k odkazům v podnětu, které se týkaly „designových radiátorů“; domnívala se, že takové radiátory byly vyloučeny z popisu výrobku. Tyto připomínky však opět vyplynuly z nedorozumění, neboť popis výrobku tyto radiátory zahrnuje. Uvedené připomínky byly proto zamítnuty.
2. Obdobný výrobek
(23)
Šetřením se prokázalo, že hliníkové radiátory vyráběné v ČLR a z této země vyvážené a hliníkové radiátory vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(24)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(25)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek tvořily čtyři společnosti vybrané z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a to na základě objemu prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v rámci Unie. Tyto společnosti představovaly 66 % celkové odhadované výroby v Unii v průběhu období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení. Jedna ze zúčastněných stran požádala, aby se při výběru vzorku zohlednil též objem výroby. Bylo rozhodnuto vzorek odpovídajícím způsobem změnit. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla námitky proti konečnému vzorku sestávajícímu ze čtyř společností.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(26)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(27)
Pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Vzhledem k tomu, že dva z těchto dovozců nevykázali dovoz ani nákup dotčeného výrobku, se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(28)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo všech osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 5 milionů součástí (3), což je o něco méně než 50 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na oba vyvážející výrobce, společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd., připadalo přibližně 62 % objemu prodeje všech osmnácti vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
(29)
Jedna skupina vyvážejících výrobců (skupina Sira) zpochybnila své nezařazení do vzorku na základě skutečnosti, že vyrábí určitý druh radiátorů (výroba technologií průtlačného lisování) a její zařazení do vzorku by proto zvýšilo reprezentativnost vzorku. Avšak zařazení jedné zvláštní skupiny nebylo nutné, neboť původně vybraný vzorek již představoval více než 60 % vývozu vykázaného spolupracujícími společnostmi. Kromě toho není nezbytné, aby ve vzorku byly obsaženy všechny typy dotčeného výrobku. Žádost skupiny Sira o zařazení byla proto zamítnuta a původně vybraný vzorek byl potvrzen.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(31)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali však pouze o individuální zacházení. Splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství nebylo proto zjišťováno.
1.2. Individuální zacházení
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(33)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o individuální zacházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření prokázalo, že společnosti zařazené do vzorku splnily veškeré podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Oběma vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku bylo proto přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Rusko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(37)
Ohledně Ruska jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ze srovnatelné země navíc k těm, kteří byli uvedeni v podnětu v průběhu šetření.
(38)
Ze strany Ruska nebyla poskytnuta žádná spolupráce, přestože všichni známí ruští výrobci byli v průběhu šetření opakovaně kontaktováni a obdrželi dotazníky pro srovnatelnou zemi.
(39)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí.
(40)
Byly proto zaslány dopisy a dotazníky všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (tj. Turecku, Íránu, Chorvatsku, Indii, Jižní Africe a Švýcarsku). Avšak přes podniknuté kroky nakonec k žádné spolupráci nedošlo.
(41)
Jak je uvedeno v 38., 39. a 40. bodě odůvodnění, šetření neodhalilo žádnou třetí zemi s tržním hospodářstvím, která mohla být v řízení použita jakou srovnatelná země. V případě neexistence takové třetí země s tržním hospodářstvím se proto v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení předběžně došlo k závěru, že není možné určit běžnou hodnotu pro výrobce zařazené do vzorku na základě cen na domácím trhu nebo početně zjištěné běžné hodnoty v třetí zemi s tržním hospodářstvím, včetně Unie, a proto je nutné určit běžnou hodnotu na základě jiného přiměřeného základu, v tomto případě na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. To se považovalo za vhodné vzhledem k nedostatečné spolupráci uvedené výše, ale rovněž s ohledem na velikost trhu EU, dovoz dotčeného výrobku a silnou vnitřní hospodářskou soutěž s uvedeným výrobkem na trhu EU.
3. Běžná hodnota
(42)
Vzhledem k tomu, že obě společnosti zařazené do vzorku nepožádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena, jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo které je třeba zaplatit v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v provozovnách výrobců v Unii zařazených do vzorku a uvedených v 13. bodě odůvodnění.
(43)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v EU nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej v Unii uskutečněný výrobci obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(44)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje v EU nezávislým odběratelům. Transakce v rámci prodeje v EU byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na trhu Unie v období šetření. Uvedená analýza prokázala, že prodej v EU určitých druhů výrobku byl ziskový, to znamená, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(45)
Běžná hodnota každého druhu výrobku byla založena na skutečných prodejních cenách (ze závodu), pokud jde o ziskový prodej, a na vypočtené běžné hodnotě, pokud jde o neziskový prodej.
(46)
Běžná hodnota byla stanovena tak, že se k výrobním nákladům výrobního odvětví EU přičetly prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk ve výši 4,43 % stanoveny na základě skutečných údajů, které výrobci v EU skutečně zaznamenali při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní ceny
(47)
Jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen za dotčený výrobek skutečně zaplacených nebo cen, které je za něj třeba zaplatit.
5. Srovnání
(48)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, balení, manipulaci a úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady.
(49)
U jednoho z vyvážejících výrobců se ukázalo, že příslušná společnost nezařadila při použití dotazníkem požadovaného systému dotčený výrobek správně. Jedna z charakteristik dotčeného výrobku se týkala tepelného výkonu radiátorů. Příslušná společnost však nedisponovala důkazy, které by podpořily údaje o tepelném výkonu vyvážených modelů. Skutečně udaný tepelný výkon nebyl uveden správně a neodpovídal dalším charakteristikám, jako je hmotnost a rozměry. Proto bylo pro účely srovnání nutné použít pouze zbývající charakteristiky.
(50)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u jednoho z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna vysoká shoda. U druhého vyvážejícího výrobce však byla použita metoda podobnosti, neboť nebylo možné zjistit žádnou přímou shodu. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Výpočet váženého průměru těchto dvou dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(53)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (méně než 50 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingové transakce s určitým odběratelem spolupracujících vývozců.
(54)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Tabulka č. 1
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Flyhigh
Individuální zacházení
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Individuální zacházení
70,8 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
E. ÚJMA
1. Celková výroba v Unii
(55)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(56)
Hliníkové radiátory byly během období šetření vyráběny osmi výrobci v Unii. K zjištění celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm.
(57)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii, posuzovaná podle množství součástí, odhadnuta na přibližně 64 milionů součástí během období šetření. Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět, tvořili celkovou výrobu v Unii, představují tito výrobci výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Spotřeba v Unii
(58)
Pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, obsahují rovněž jiné výrobky z hliníku, např. elektrické radiátory.
(59)
Spotřeba v Unii byla proto stanovena na základě údajů obsažených v podnětu, které se týkaly zejména objemu prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie a dovozu ze strany vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly prověřeny obdrženými odpověďmi na výběrové dotazníky a informacemi získanými a ověřenými v prostorách výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců v ČLR.
(60)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v součástech)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Index (2009 = 100)
114
100
96
109
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(61)
Celková spotřeba na trhu EU se v průběhu posuzovaného období snížila o 3,8 %. V souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo v letech 2008-2009 k poklesu přibližně o 12 %, a poté o dalších 3,7 %. Od roku 2010 do období šetření se však spotřeba zvýšila o 13,5 %, ale nedosáhla počáteční úrovně z roku 2008. Tabulka č. 2 rovněž ukazuje, že od roku 2009 do období šetření se spotřeba zvýšila o 9 %.
3. Dovoz z dotčené země
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v součástech)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Index (2009 = 100)
86
100
114
152
Podíl na trhu
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Index (2009 = 100)
75
100
119
139
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(63)
Bez ohledu na vývoj spotřeby objem dovozu z ČLR v posuzované období výrazně narostl o 77 %. Tento nárůst byl nepřetržitý, nejvýraznější pak byl mezi rokem 2010 a obdobím šetření (zvýšení o 33 %). Podobně i podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu vykazuje v posuzovaném období trvale rostoucí trend, kdy během období šetření dosahuje 24 % oproti 13 % v roce 2008. Uvedený nárůst by měl být posuzován v souvislosti s celkovým snížením spotřeby o 3,8 % v témže období.
3.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka č. 4
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (v EUR/součást)
4,06
3,25
4,07
4,02
Index (2009 = 100)
125
100
125
123
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(64)
Tabulka č. 4 ukazuje, že průměrná dovozní cena z ČLR se během posuzovaného období mírně snížila. Nejprve se mezi lety 2008 a 2009 značně snížila o 20 %, poté se mezi lety 2009 a 2010 zvýšila o 25 %. Ke konci posuzovaného období pak opět poklesla.
(65)
Z šetření rovněž vyplynulo, že dovozní ceny z ČLR byly setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Propad cen v roce 2009 se kryl s výrazným nárůstem čínského podílu na trhu EU, který stoupl z 13 % na 17,3 %, a trvající cenové podbízení vysvětluje nepřetržitý nárůst podílu čínských vyvážejících výrobců na trhu zejména mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 6,1 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(68)
Jak je uvedeno v 24. a 25. bodě odůvodnění, byl za účelem posouzení možné podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku. Je třeba uvést, že jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil výrobu hliníkových radiátorů teprve v roce 2009. Za účelem konzistentní analýzy tendencí v posuzovaném období se považovalo za vhodné stanovit rok 2009 jako referenční rok pro přezkum újmy, tj. jako index 100. Pro úplnost byl na základě dostupných údajů stanoven rovněž index pro rok 2008.
(69)
Za účelem stanovení mikroukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a zásoby, byly čtyřmi výrobci v EU zařazenými do vzorku poskytnuty a ověřeny potřebné údaje. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro tři výrobce působící v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto třech výrobcích z roku 2009 (index 100).
(70)
Ke stanovení makroukazatelů, jako jsou výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a zaměstnanost, byly použity údaje poskytnuté osmi výrobci hliníkových radiátorů v EU. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro sedm výrobců působících v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto sedmi výrobcích z roku 2009 (index 100).
(71)
V souvislosti s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období posouzení všech hospodářských činitelů uvedených ve zmíněném článku.
4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (součásti)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Index (2009 = 100)
116
100
108
115
Objem výroby (součásti)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Index využití kapacity
70 %
59 %
63 %
60 %
Index (2009 = 100)
119
100
106
101
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(72)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(73)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla. Zároveň se snížením poptávky v roce 2009 výroba prudce poklesla, načež vzrostla v roce 2010 během období šetření. I při nárůstu spotřeby o 9 % byla výroba mezi rokem 2009 a obdobím šetření poměrně stabilní. Výroba je rovněž závislá na vývozní činnosti výrobního odvětví EU, a ta byla během posuzovaného období významná.
(74)
Přestože spotřeba poklesla pouze mírně, využití kapacity se ze 70 % v roce 2008 snížilo na 60 % během období šetření. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření bylo poměrně stálé.
4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (součásti)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Index (2009 = 100)
119
100
93
100
Podíl na trhu
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Index (2009 = 100)
105
100
96
92
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(75)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 16 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 87 % v roce 2008 na 76 % v průběhu období šetření. V roce 2009 se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 16 % a to ztratilo tedy více než čtyři procentní body podílu na trhu. V roce 2010 se objem prodeje propadl o dalších 7 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zmenšil z 82,7 % na 79,5 %. V období šetření, za zvyšující se spotřeby (nárůst o 13,5 %), došlo k dalšímu zmenšení podílu na trhu výrobního odvětví Unie na 76 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřebu a získat zpět část podílu na trhu, který ztratilo.
4.4. Růst
(76)
V průběhu posuzovaného období se ukázalo, že spotřeba v Unii mírně poklesla o 3,8 %, přičemž se ve stejném období objem prodeje výrazně snížil o 15,9 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 12,6 %. Zároveň se v posuzovaném období značně zvýšil dovoz z ČLR, a to o 76,9 %. V důsledku toho se během téhož období zmenšil podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 11 procentních bodů.
4.5. Zaměstnanost
Tabulka č. 7
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 598
1 642
1 641
Index (2009 = 100)
102
100
103
103
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
Index (2009 = 100)
114
100
105
112
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(77)
Počet zaměstnanců v posuzovaném období mírně vzrostl, což však vedlo k poklesu výroby. Je však třeba poznamenat, že vzrůstající tendence, pokud jde o zaměstnanost, je výhradně důsledkem toho, že jedna ze společností zařazených do vzorku, konkrétně nejmenší ze společností ve vzorku, zahájila výrobu v roce 2009. V opačném případě by zaměstnanost vykazovala negativní vývoj.
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala, nedosáhla však své počáteční úrovně. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření produktivita vzrostla o 12 %.
4.6. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 8
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/součást)
5,31
5,47
5,62
Index (2009 = 100)
113
100
103
106
Jednotkové výrobní náklady (EUR/součást)
4,92
5,34
5,61
Index (2009 = 100)
113
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(79)
Vývoj průměrných prodejních cen zaznamenal v posuzovaném období výrazný pokles o 6 %. Od roku 2009 do období šetření se ceny zvedly o 6 %, zároveň se zvýšením spotřeby a zlepšením situace na trhu, nedosáhly však výše z roku 2008.
(80)
Současně se v posuzovaném období mírně snížily poměrné výrobní a prodejní náklady na obdobný výrobek, výrobní odvětví Unie však v roce 2010 a v období šetření nadále nebylo ziskové. V roce 2009 se náklady snížily o 11,5 %, což ovlivnilo snížení prodejních cen o 11,5 % v roce 2010 a v období šetření, poté výrobní odvětví Unie zaznamenalo strmý růst nákladů a mohlo pouze mírně zvýšit ceny k pokrytí mimořádných nákladů. Tento vývoj vedl k dalšímu snížení ziskovosti a ke zmenšení podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než čínské dovozní ceny.
4.7. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 9
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Index (2009 = 100)
99
100
32
2
Peněžní tok
27 712 871
14 228 145
843 570
Index (2009 = 100)
112
100
51
3
Investice (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Index (2009 = 100)
165
100
78
58
Návratnost investic
36 %
49 %
21 %
2 %
Index (2009 = 100)
73
100
43
4
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období a rovněž od roku 2009 do období šetření se ziskovost výrobního odvětví Unie výrazně snížila, a to téměř až na samou svou hranici.
(82)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odrážel do velké míry negativní vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v období šetření. Obdobně i návratnost investic klesla z 36 % v roce 2008 na 2 % v období šetření.
(83)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na počátku posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo významně investovat a modernizovat strojní zařízení, a tak vyrábět efektivněji, poté se však investice trvale snižovaly, až ve zbytku posuzovaného období snížení dosáhlo 64,7 %.
4.8. Zásoby
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie Index (2009 = 100)
137
100
131
299
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(84)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období značně vzrostl V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 27 %; následně se v roce 2010 zvýšila o 30,8 % a v období šetření o 128,4 %.
5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(85)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
6. Závěr ohledně újmy
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršila, nebo se nevyvíjela v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2009 do konce období šetření.
(87)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 16 % a jeho podíl na trhu se z 87 % v roce 2008 propadl na 76 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nezdařilo opět nabýt podílu na trhu, který ztratilo. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období nepřetržitě rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(88)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 3,8 % a objem dumpingového dovozu z ČLR výrazně vzrostl o přibližně 77 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu rovněž vzrostl, a to z 13 % v roce 2008 na 24 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 16 % a zmenšil se jeho podíl na trhu, a to z 87 % v roce 2008 na 76 % v období šetření.
(92)
Od roku 2009 do období šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však opět zmenšil, a to na rozdíl od ročního nárůstu dumpingového dovozu z ČLR o 52 % v uvedeném období.
(93)
S ohledem na silný tlak na ceny je třeba zdůraznit, že v roce 2009 klesly průměrné dovozní ceny z ČLR o 20 %, což přinutilo výrobní odvětví Unie výrazně snížit své prodejní ceny o přibližně 11,5 %. V roce 2010 a během období šetření se z důvodu zvýšení nákladů výrobní odvětví Unie pokusilo zvýšit své ceny. Tento vývoj vedl k další ztrátě podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než ceny dumpingového dovozu z ČLR. Tento stav vedl zejména k výraznému zhoršení, pokud jde o ziskovost, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(94)
V posuzovaném období se ceny dumpingového dovozu z ČLR snížily. Přestože se ceny dovozu z ČLR od roku 2009 do období šetření zvýšily o 23 %, zůstávaly během posuzovaného období a zejména v průběhu období šetření setrvale nižší než prodejní ceny účtované výrobním odvětvím Unie, a tak se na trhu Unie udržovaly na stejné úrovni.
(95)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a zhoršení většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(96)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, jejich součásti a díly, obsahují všechny druhy výrobků z hliníku. Jelikož nebyly k dispozici žádné další spolehlivé informace, byl na základě podnětu vyvozen závěr, že kromě ČLR neexistuje žádná další země, která není členem Evropské unie, která během posuzovaného období vyráběla a vyvážela hliníkové radiátory do EU.
3.2. Hospodářská krize
(97)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby v Unii zejména v roce 2009 a 2010. Je však třeba uvést, že v situaci, kdy se snižovala spotřeba v posuzovaném období, a v situaci, kdy se mezi rokem 2009 a obdobím šetření spotřeba zvyšovala, objem dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, na trhu Unie stále rostl.
(98)
Výsledky levného dumpingového dovozu kontrastují s výsledky výrobního odvětví Unie. Šetření skutečně ukázalo, že přestože se spotřeba v Unii od roku 2009 do období šetření zvýšila v souvislosti s všeobecným hospodářským oživením, podíl výrobního odvětví Unie na trhu nadále klesal. Přestože objem produkce se spíše zvyšoval, část nadvýroby bylo nutné ponechat jako zásoby.
(99)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a prudkého nárůstu dovozu dumpingových výrobků by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Výsledky šetření však jednoznačně ukazují, že dumpingový dovoz z ČLR prohloubil účinky hospodářského propadu. Výrobní odvětví Unie se nevzpamatovalo ani v období všeobecného hospodářského oživení a nemohlo vykázat svůj původní objem prodeje a získat zpět podíl na trhu, který ztratilo během posuzovaného období.
(100)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize mohla celkově přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla tomuto výrobnímu odvětví způsobena.
3.3. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(101)
Šetřením se prokázalo, že náklady na výrobu hliníkových radiátorů jsou v přímé souvislosti s vývojem cen hliníku, což je hlavní surovina pro výrobu tohoto výrobku. Přestože se, jak ukazuje tabulka č. 8 výše, výrobní náklady v roce 2009 výrazně snížily, prodejní ceny se snižovaly stejným tempem. V roce 2010 a v období šetření náklady stouply více než prodejní ceny, a proto ve výrobním odvětví Unie nedošlo k oživení, zejména pokud jde o ziskovost. K tomu došlo v době, kdy dovozní ceny výrobku dováženého z ČLR v porovnání s cenami účtovanými výrobním odvětvím Unie setrvale vykazovaly podbízení.
(102)
V tržním hospodářství by bylo možné očekávat, že se ceny na trhu budou pravidelně přizpůsobovat tak, aby zohledňovaly vývoj různých složek výrobních nákladů. K tomu však nedošlo. Šetření potvrdilo, že dumpingový dovoz z ČLR, podbízivý ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie, nadále stlačoval ceny na trhu Unie, a tak zabránil tomuto výrobnímu odvětví, aby si udrželo svůj podíl na trhu a upravovalo ceny tak, aby mohlo pokrývat své náklady a dosahovat přiměřené úrovně zisku, a to zejména v období šetření.
(103)
Nárůst cen surovin proto nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie zejména v období šetření.
3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v součástech
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Index (2009 = 100)
126
100
111
94
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(104)
Vývozní činnost výrobního odvětví Unie představovala v posuzovaném období významný podíl jeho obchodních činností. Hlavním cílem vývozu výrobního odvětví Unie byly zejména trhy v Rusku a dalších zemích východní Evropy, kde měly prodávané výrobky poměrně nižší kvalitu, a proto byly levnější než radiátory prodávané na trhu Unie.
(105)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že vývozní obrat výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl. Jak naznačují dostupné informace, lze tuto situaci částečně vysvětlit tak, že na těchto vývozních trzích byl rovněž přítomen rostoucí objem vývozu hliníkových radiátorů z ČLR.
(106)
Je nicméně zřejmé, že uvedená vývozní činnost umožnila výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a tím snížit celkové výrobní náklady. Lze proto oprávněně uvažovat o tom, že vývozní činnost výrobního odvětví Unie nemohla být potenciální příčinou podstatné újmy, která byla tomuto odvětví způsobena zejména v období šetření. Ať měl pokles vývozního prodeje na výrobní odvětví Unie jakkoli negativní dopad, nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi uvedenou újmou a levným dumpingovým dovozem z ČLR.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(107)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že v posuzovaném období a od roku 2009 do období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(108)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu byl setrvalý a probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie nemohlo opět získat ztracený podíl na trhu a být znovu ziskové a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(109)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(112)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(114)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by výrobní odvětví Unie zůstalo i nadále ztrátové. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(115)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(116)
Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali.
(117)
Pokud jde o dovozce, v rámci tohoto šetření spolupracoval pouze jediný dovozce, působící v Polsku, který vyplnil dotazník a umožnil inspekci na místě. Tento dovozce utrpěl v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření drobné ztráty. Činnosti spojené s dotčeným výrobkem jsou však poměrně skromné ve srovnání s veškerými činnostmi této společnosti. Je proto pravděpodobné, že uložení opatření by nemělo závažný dopad na její celkový zisk.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(118)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(120)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(121)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2008. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 7,4 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(122)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.
(123)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(125)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(127)
Všechny stížnosti požadující použití těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (4) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, tuzemským obchodem a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(128)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů a součástí a dílů smontovaných do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu a jejich součástí a dílů, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (doplňkové kódy TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Všechny ostatní společnosti
61,4
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2012.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 402/2012,
annettu 10 päivänä toukokuuta 2012,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinista valmistettujen säteilylämmittimien tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä12 päivänä elokuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien alumiinista valmistettujen säteilylämmittimien tuonnissa unioniin.
(2)
Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun kansainvälinen alumiinisten säteilylämmittimien valmistajien järjestö (International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium, AIRAL S.c.r.l), jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka edustaa huomattavaa osaa eli tässä tapauksessa yli 25:tä prosenttia alumiinista valmistettujen säteilylämmittimien kokonaistuotannosta unionissa, oli tehnyt asiaa koskevan valituksen. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, vertailumaan tuottajille, tuojille, jakelijoille ja muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Valituksen tekijä, muut unionin tuottajat, vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, tuojat ja jakelijat ilmaisivat kantansa asiasta. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Koska unionin tuottajia, tuojia ja vientiä harjoittavia tuottajia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, tuojia ja vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen (sellaisena kuin se määritellään jäljempänä olevassa 3 jaksossa) liittyvästä toiminnastaan heinäkuun 2010 ja kesäkuun 2011 väliseltä ajalta.
(6)
Jotta vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Ainoastaan yksi yritysryhmä eli Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd ja Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd, jäljempänä ’Sira-ryhmä’, ilmoittautui ja pyysi markkinatalouskohtelua. Yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt vastaanotettiin yrityksiltä Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ja Metal Group Co., Ltd.
(7)
Kuten jäljempänä 24 kappaleessa selitetään, kahdeksan unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi neljä unionin tuottajaa käsittävän otoksen; valintaperusteena oli tuottajien myynti- ja tuotantomäärä, koko sekä maantieteellinen sijainti unionissa.
(8)
Kuten jäljempänä 27 kappaleessa selitetään, vain kolme etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kaksi tuojista ei kuitenkaan tuonut tai ostanut tarkasteltavana olevaa tuotetta. Näin ollen otantaa ei enää katsottu tarpeelliseksi tuojien vähäisen määrän vuoksi.
(9)
Kuten jäljempänä 28 kappaleessa selitetään, 18 vientiä harjoittavaa tuottajaa Kiinasta toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi kyseisiltä osapuolilta saatujen tietojen perusteella otoksen, johon kuului kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden vientimäärä unioniin oli suurin.
(10)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Näitä olivat vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, neljä otokseen valittua unionin tuottajaa, yhteistyössä toimineet tuojat unionissa sekä Euroopan kuluttajaliitto (BEUC), jota pyydettiin lähettämään käyttäjille tarkoitettu kysely jäsenyrityksilleen.
(11)
Vastaukset saatiin otokseen valituilta kahdelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, otokseen valituilta neljältä unionin tuottajalta ja yhdeltä etuyhteydettömältä tuojalta. Yksikään käyttäjä ei vastannut kyselyyn.
(12)
Lisäksi yksi etuyhteydessä olevien vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä pyysi yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Pyyntöjen tarkastelu menettelyn alustavassa vaiheessa olisi ollut liian työlästä. Päätös siitä, myönnetäänkö tälle yritysryhmälle yksilöllinen tarkastelu, tehdään menettelyn lopullisessa vaiheessa.
(13)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Unionin tuottajat
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakova, Puola;
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italia
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italia
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italia.
Unionin tuojat
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Puola.
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (”Zhejiang Flyhigh”), Jinyun
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Tutkimusajanjakso
(14)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämiseen tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2008 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(15)
Tarkasteltavana olevana tuotteena ovat alumiiniset säteilylämmittimet ja elementit tai osaryhmät, joista tällaiset säteilylämmittimet koostuvat, riippumatta siitä, onko kyseiset elementit tai osaryhmät koottu lohkoiksi, lukuun ottamatta sähköisiä säteilylämmittimiä ja niiden elementtejä ja osaryhmiä, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 ja ex 7616 99 90.
(16)
Sira-ryhmä kiisti tuotteen määritelmän sillä perusteella, että se katsoi säteilylämmittimien valmistuksessa käytettyjen kahden tuotantoprosessin olevan erilaiset. Sira-ryhmään kuuluu kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joista toinen käyttää tuotannossa painevalutekniikkaa ja toinen suulakepuristusmenetelmää. Sira-ryhmän esittämän mukaan suulakepuristusmenetelmä pitäisi jättää tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska fyysisten ja teknisten ominaisuuksien, raaka-aineiden, tuotantokustannusten ja myyntihintojen väitetään olevan erilaiset ja koska suulakepuristustekniikka on epätavallinen EU:ssa ja Kiinassa.
(17)
Toinen kiinalainen osapuoli eli Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamari (China Chamber of Commerce for Imports and Exports of Machinery and Electronic Products, CCCME) pyysi asian selvittämistä kyseisillä kahdella tuotantotekniikalla valmistettujen säteilylämmittimien kustannus- ja hintaerojen vuoksi.
(18)
Vaikka pieniä eroja esiintyy, kummallakin menetelmällä tuotetuilla säteilylämmittimillä on selvästi samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Molemmilla menetelmillä tuotetut säteilylämmittimet voidaan erittäin hyvin korvata keskenään. Perusominaisuuksia ovat ennen kaikkea keveys, alhainen lämpöhitaus ja suuri lämmönjohtavuus. Kustannus- ja hintaerot sekä se, että suulakepuristustekniikassa saatetaan käyttää hieman erilaista alumiiniseosta, eivät muuta näitä perusominaisuuksia. Tässä tutkimuksessa käytetyn tuotelajikohtaisen vertailujärjestelmän (tuotevalvontanumerojärjestelmä) rakenteessa otetaan asianmukaisesti huomioon mahdolliset hintaerot, mikä tarkoittaa sitä, että vain samanlaisia asioita verrataan keskenään.
(19)
Lisäksi alumiinisia säteilylämmittimiä olisi pidettävä yhtenä ja samana tuotteena niiden valmistusmenetelmästä riippumatta, koska niitä myydään samojen myyntikanavien kautta ja koska loppukäyttäjät ja kuluttajat käsittävät ne alumiinista valmistetuiksi (edellä mainitut hyvin tunnetut ominaisuudet omaaviksi) tekemättä niiden välille eroa tuotantomenetelmän mukaan. Edellä esitetyn perusteella pyyntö hylätään.
(20)
CCCME esitti vastaväitteen myös sille, etteivät teräslevystä tai edes valuraudasta valmistetut säteilylämmittimet sisälly tuotteen määritelmään. Vaikka kyseisillä tuotteilla on samanlaiset käyttötarkoitukset, niillä on kuitenkin erilaiset fyysiset ja tekniset perusominaisuudet, sillä niissä on perusraaka-aineena alumiiniseoksen sijasta teräs tai rauta, joilla on painon, lämpöhitauden ja lämmönjohtavuuden suhteen erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet. Tämän vuoksi väite hylätään.
(21)
CCCME esitti myös muita huomautuksia, jotka koskevat valituksessa olevia viittauksia tarjousmenettelyjen kautta tapahtuvaan myyntiin. Kyseisistä huomautuksista käy ilmi, että CCCME oletti, että oli kyse julkisista hankintamenettelyistä. Valituksessa tarkoitetut tarjousmenettelyt liittyvät kuitenkin tavanomaiseen liiketoimintakäytäntöön, jossa säteilylämmittimien hankkija EU:ssa pyytää mahdollisia toimittajia ilmoittamaan hinnat ennen tilausten tekemistä. Mihinkään laskelmissa käytettyyn Kiinasta tulevaan tuontiin ei liittynyt julkista hankintamenettelyä.
(22)
Lisäksi CCCME huomautti valituksessa olevista viittauksista ”design-säteilylämmittimiin” olettaen, että kyseiset säteilylämmittimet eivät kuulu tuotteen määritelmään. Myös nämä huomautukset johtuivat väärinkäsityksestä, sillä kyseisiä lämmittimiä ei ole jätetty pois tuotteen määritelmästä. Näin ollen huomautuksia ei otettu huomioon.
2. Samankaltainen tuote
(23)
Tutkimuksessa todettiin, että Kiinassa valmistetuilla ja sieltä viedyillä alumiinisilla säteilylämmittimillä sekä unionin tuottajien unionissa valmistamilla ja myymillä alumiinisilla säteilylämmittimillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä samat peruskäyttötarkoitukset, mistä syystä niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. OTANTA
1. Unionin tuottajia koskeva otanta
(24)
Koska unionin tuottajia on ilmeisen paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(25)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Otos koostui neljästä yrityksestä, jotka oli valittu kahdeksasta unionin tuottajasta, joiden tiedettiin tuottavan samankaltaista tuotetta ennen tutkimuksen käynnistämistä, niiden myyntimäärien, koon ja maantieteellisen sijainnin perusteella. Niiden osuus unionin arvioidusta kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla oli 66 prosenttia. Asianomaisia osapuolia pyydettiin tutustumaan asiakirjoihin ja esittämään valintaa koskevat huomautuksensa 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Yksi asianomainen osapuoli pyysi, että myös tuotantomäärä otetaan huomioon otosta valittaessa. Otoksen muuttaminen kyseisellä tavalla hyväksyttiin. Yksikään asianomaisista osapuolista ei vastustanut viidestä yrityksestä koostuvaa lopullista otosta.
2. Etuyhteydettömien tuojien otanta
(26)
Menettelyssä osallisina olevien tuojien mahdollisesti suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn soveltamista tuojiin.
(27)
Vain kolme etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui toimimaan yhteistyössä. Koska näistä tuojista kaksi ei ilmoittanut tuoneensa tai ostaneensa tarkasteltavana olevaa tuotetta, otantaa ei enää pidetty tarpeellisena.
3. Vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(28)
Kaikkiaan 18 vientiä harjoittavaa tuottajaa Kiinasta toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kyseiset yritykset veivät noin 5 miljoonaa elementtiä (3) eli hieman alle 50 prosenttia Kiinan EU:n markkinoille viemästä määrästä tutkimusajanjaksolla. Mainituilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otoksen, johon kuuluvien kahden vientiä harjoittavan tuottajan edustava tuotanto-, myynti- ja vientimäärä on suurin mahdollinen, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa määräajassa. Kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien - Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ja Metal Group Co., Ltd. - osuus otantaa varten tietoja toimittaneiden 18:n vientiä harjoittavan tuottajan myyntimäärästä oli noin 62 prosenttia.
(29)
Yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä (Sira-ryhmä) vastusti sen jättämistä otannan ulkopuolelle sillä perusteella, että se valmistaa erästä tiettyä säteilylämmitinlajia (käyttäen suulakepuristusmenetelmää), minkä vuoksi sen sisällyttäminen otokseen parantaisi otoksen edustavuutta. Lisäryhmän sisällyttäminen otokseen ei kuitenkaan ollut tarpeen, sillä alun perin valittu otos edusti joka tapauksessa yli 60:tä prosenttia yhteistyössä toimineiden yritysten ilmoittamasta viennistä. Otoksen ei myöskään välttämättä tarvitse kattaa kaikkia tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja. Sen vuoksi Sira-ryhmän pyyntö otokseen sisällyttämisestä hylättiin ja alkuperäinen otos vahvistettiin.
D. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu ja yksilöllinen kohtelu
1.1. Markkinatalouskohtelu
(30)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut perusteet.
(31)
Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät kuitenkin vain yksilöllistä kohtelua, minkä vuoksi markkinatalouskohtelun myöntämisperusteiden täyttymistä ei tutkittu.
1.2. Yksilöllinen kohtelu
(32)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut perusteet. Kyseiset perusteet, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta
-
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan ja
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(33)
Kumpikin otokseen kuuluva vientiä harjoittava tuottaja pyysi yksilöllistä kohtelua. Komissio tarkasteli pyyntöjä. Tutkimus osoitti, että otokseen kuuluvat yritykset täyttivät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset.
(34)
Näin ollen kummallekin otokseen kuuluvalle vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnettiin yksilöllinen kohtelu.
2. Vertailumaa
(35)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(36)
Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää Venäjää vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(37)
Ehdotukseen Venäjän valitsemiseksi vertailumaaksi ei saatu huomautuksia. Yksikään asianomaisista osapuolista ei ehdottanut tutkimuksen aikana vaihtoehtoisia vertailumaassa toimivia samankaltaisen tuotteen tuottajia valituksessa mainittujen tuottajien lisäksi.
(38)
Venäläisten yritysten kanssa ei päästy yhteistyöhön, vaikka kaikkiin tiedossa olleisiin venäläisiin tuottajiin oltiin toistuvasti yhteydessä tutkimuksen aikana ja niille lähetettiin vertailumaan kyselylomakkeet.
(39)
Komissio yritti omien selvitystensä avulla kartoittaa muita tuottajia kolmansissa maissa.
(40)
Sitä varten lähetettiin kirjeitä ja kyselyjä kaikille tiedossa olleille tuottajille muissa kolmansissa maissa (Turkissa, Iranissa, Kroatiassa, Intiassa, Etelä-Afrikassa ja Sveitsissä). Jatkotoimista huolimatta yhteistyöhalukkuutta ei ilmennyt.
(41)
Kuten edellä 38, 39 ja 40 kappaleessa selitetään, tutkimuksessa ei tullut esiin muita markkinataloutta toteuttavia kolmansia maita, joita olisi voitu käyttää vertailumaana tässä menettelyssä. Koska tällaista markkinataloutta toteuttavaa kolmatta maata ei ollut, pääteltiin alustavasti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti, ettei otokseen kuuluville tuottajille ollut mahdollista määrittää normaaliarvoa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella tai sellaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, vietäessä käytetyn hinnan perusteella ja että siksi normaaliarvo oli määritettävä jollakin muulla hyväksyttävällä perusteella eli tässä tapauksessa samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. Tämä katsottiin asianmukaiseksi niin edellä mainitun yhteistyöhaluttomuuden kuin EU:n markkinoiden koon, tuonnin harjoittamisen ja EU:n markkinoilla kyseisen tuotteen osalta vallitsevan voimakkaan kansainvälisen kilpailun vuoksi.
3. Normaaliarvo
(42)
Koska kumpikaan otokseen valittu yritys ei pyytänyt markkinatalouskohtelua, normaaliarvo kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin samankaltaisesta tuotteesta unionissa tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, kuten edellä 41 kappaleessa selitetään. Unionissa maksettua tai maksettavaa hintaa koskevan perusteen mukaisesti normaaliarvo laskettiin edellä 13 kappaleessa lueteltujen unionin tuottajien toimitiloissa tarkastettujen tietojen perusteella.
(43)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko samankaltaisen tuotteen EU-myynti riippumattomille asiakkaille edustavaa. Unionissa toimivien samankaltaisen tuotteen tuottajien myynnin EU:ssa todettiin olevan edustavaa verrattuna otokseen kuuluvien vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.
(44)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kyseisen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan EU-myynnin osuus. EU:n myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tämän vuoksi määritettiin tuotantokustannukset unionin markkinoilla tutkimusajanjakson aikana. Tarkastelussa kävi ilmi, että joidenkin tuotelajien EU-myynti oli kannattavaa eli nettomääräiset yksikkömyyntihinnat ylittivät lasketut yksikön tuotantokustannukset.
(45)
Kunkin tuotelajin normaaliarvo perustui tosiasiallisiin myyntihintoihin (noudettuna lähettäjältä -tasolla) kannattavan myynnin osalta ja laskennalliseen normaaliarvoon kannattamattoman myynnin osalta.
(46)
Normaaliarvo laskettiin lisäämällä EU:n tuotannonalan tuotantokustannuksiin sen myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voittomarginaali (4,43 %) perustuivat tosiasiallisiin tietoihin, jotka pohjautuivat EU:n tuottajien samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeseen myyntiin.
4. Vientihinnat
(47)
Koska otokseen kuuluville vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin yksilöllinen kohtelu ja ne harjoittivat vientimyyntiä suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
5. Vertailu
(48)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin välillisten verojen, kuljetus-, vakuutus-, pakkaus-, käsittely- ja luottokustannusten perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.
(49)
Toisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta oli selvää, että yritys ei ollut luokitellut tarkasteltavana olevaa tuotetta oikein käyttäessään kyselylomakkeessa edellytettyä järjestelmää. Yksi tarkasteltavana olevan tuotteen eritelmään sisältyvistä ominaisuuksista koski säteilylämmittimien lämpötehoa. Kyseinen yritys ei kuitenkaan esittänyt näyttöä, joka olisi tukenut yrityksen viemien mallien ilmoitettuja lämpötehoja. Tosiasiallisesti ilmoitettu lämpöteho ei ollut oikea eikä vastannut muita ominaisuuksia kuten painoa ja kokoa. Vertailussa voitiin sen vuoksi käyttää ainoastaan muita, jäljelle jääviä ominaisuuksia.
(50)
Kun tuotelajien luokitteluun käytettiin tuotevalvontanumerojärjestelmää, vastaavuus oli toisen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla hyvä. Koska otokseen kuuluvan toisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta suoraa vastaavuutta ei kuitenkaan todettu, käytettiin samankaltaisuuteen perustuvaa menetelmää. Kun käytettiin samankaltaisuuteen perustuvaa menetelmää, yksityiskohtaiset tiedot ilmoitettiin asianomaiselle taholle.
6. Polkumyyntimarginaalit
(51)
Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
(52)
Näiden kahden polkumyyntimarginaalin perusteella laskettiin painotettu keskiarvo otokseen kuulumattomille yhteistyössä toimineille yrityksille.
(53)
Koska kiinalaisten yritysten yhteistyöaste oli matala (alle 50 prosenttia), katsotaan asianmukaiseksi, että kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava, koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritetään yhteistyössä toimineiden viejien sellaisten tietylle asiakkaalle suuntautuneiden liiketoimien perusteella, joissa polkumyynti oli voimakkainta.
(54)
Tällä tavalla määritetyt väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:
Taulukko 1
Yrityksen nimi
Asema
Polkumyyntimarginaali
Zhejiang Flyhigh
Yksilöllinen kohtelu
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Yksilöllinen kohtelu
70,8 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
32,5 %
Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali
76,6 %
E. VAHINKO
1. Unionin kokonaistuotanto
(55)
Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia.
(56)
Tutkimusajanjaksolla alumiinisia säteilylämmittimiä valmisti unionissa kahdeksan tuottajaa. Tutkimusajanjakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja.
(57)
Tällä perusteella elementtien lukumäärällä mitatun unionin kokonaistuotannon tutkimusajanjakson aikana arvioitiin olevan noin 64 miljoonaa. Koska valitusta tukevat unionin tuottajat vastasivat unionin koko tuotannosta, ne muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
2. Unionin kulutus
(58)
Eurostatin tuontitilastoja ei voitu käyttää tässä tutkimuksessa, koska ne CN-koodit, joihin alumiiniset säteilylämmittimet kuuluvat, sisältävät myös muita alumiinituotteita, kuten sähköisiä säteilylämmittimiä.
(59)
Näin ollen unionin kulutus määritettiin valitukseen sisältyvien, erityisesti unionin tuotannonalan myyntimäärää unionissa sekä Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien vientiä koskevien tietojen perusteella. Tiedot tarkastettiin vertaamalla niitä otantakyselyyn saatuihin vastauksiin sekä otokseen valittujen unionin tuottajien ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tiloissa saatuihin, tarkastettuihin tietoihin.
(60)
Tämän perusteella unionin kulutuksen todettiin kehittyneen seuraavasti:
Taulukko 2
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin kulutus (elementtiä)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Indeksi (2009 = 100)
114
100
96
109
Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(61)
Kokonaiskulutus EU:n markkinoilla väheni tarkastelujakson aikana 3,8 prosenttia. Vuodesta 2008 vuoteen 2009 vähenemistä tapahtui 12 prosenttia, mikä johtui talouskriisin maailmanlaajuisista negatiivisista vaikutuksista, ja myöhemmin kulutus väheni vielä lisää 3,7 prosenttia. Vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana se kuitenkin elpyi, kun kasvua oli 13,5 prosenttia, mutta ei noussut takaisin vuoden 2008 lähtötasolle. Edellä olevan taulukon mukaan kulutus lisääntyi 9 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
3. Tuonti asianomaisesta maasta
(62)
Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:
Taulukko 3
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin määrä (elementtiä)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Indeksi (2009 = 100)
86
100
114
152
Markkinaosuus
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Indeksi (2009 = 100)
75
100
119
139
Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(63)
Kulutuksen kehittymisestä huolimatta Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi (77 %) tarkastelujaksolla. Kasvu oli jatkuvaa, ja se oli jyrkintä vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välillä (+ 33 %). Vastaavasti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi tasaisesti tarkastelujaksolla: vuonna 2008 osuus oli 13 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla 24 prosenttia. Tätä suuntausta olisi tarkasteltava pitäen mielessä kulutuksen yleinen väheneminen 3,8 prosentilla samalla ajanjaksolla.
3.1. Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
Taulukko 4
Tuonti Kiinasta
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen hinta (euroa/elementti)
4,06
3,25
4,07
4,02
Indeksi (2009 = 100)
125
100
125
123
Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(64)
Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskihinta laski hieman tarkastelujaksolla. Ensin vuodesta 2008 vuoteen 2009 hinta laski huomattavasti eli 20 prosenttia ja nousi sitten vuosien 2009 ja 2010 välillä 25 prosenttia. Tarkastelujakson loppua kohden se laski jälleen.
(65)
Tutkimus osoitti myös, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat pysyivät tarkastelujakson ajan jatkuvasti unionin tuotannonalan myyntihintoja alempina. Vuoden 2009 hintojen laskun kanssa samaan aikaan Kiinan markkinaosuus kasvoi rajusti eli 13 prosentista 17,3 prosenttiin unionin markkinoista, ja jatkuva hinnan alittavuus selittää kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuuden vakaan kasvun erityisesti vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
(66)
Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(67)
Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos osoitti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 6,1 prosenttia ilmaistuna osuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
4.1. Alustavat huomautukset
(68)
Kuten edellä 24 ja 25 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon tutkimiseen käytettiin otantamenetelmää. On syytä huomata, että yksi otokseen valituista unionin tuottajista aloitti alumiinisten säteilylämmittimien valmistuksen vasta vuonna 2009. Jotta tarkastelujakson aikaisista suuntauksista voitiin tehdä johdonmukainen analyysi, katsottiin asianmukaiseksi asettaa vuosi 2009 vahinkoanalyysin vertailuvuodeksi indeksillä 100. Kokonaiskuvan täydentämiseksi myös vuodelle 2008 vahvistettiin indeksi käytettävissä olevien tietojen perusteella.
(69)
Neljän otokseen valitun unionin tuottajan toimittamien ja todentamien tietojen perusteella vahvistettiin mikroindikaattoreita, kuten yksikköhinta, yksikkökohtaiset kustannukset, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti ja varastot. Indeksi vuodelle 2008 määritettiin vertaamalla vuonna 2008 toimineita kolmea tuottajaa koskevia saatavilla olleita tietoja samojen kolmen tuottajan tietoihin vuodelta 2009 (indeksi 100).
(70)
Alumiinisten säteilylämmittimien kahdeksan EU:ssa toimivan tuottajan toimittamien tietojen perusteella vahvistettiin mikroindikaattoreita, kuten unionin tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus ja työllisyys. Indeksi vuodelle 2008 määritettiin vertaamalla vuonna 2008 toimineita seitsemää tuottajaa koskevia saatavilla olleita tietoja samojen seitsemän tuottajan osalta saatavilla olleisiin tietoihin vuodelta 2009 (indeksi 100).
(71)
Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan tarkasteltaessa unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta tarkastelujaksolla on otettava huomioon kaikki kyseisessä artiklassa mainitut taloudelliset tekijät.
4.2. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 5
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (elementtiä)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Indeksi (2009 = 100)
116
100
108
115
Tuotantokapasiteetti (elementtiä)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Kapasiteetin käyttöaste
70 %
59 %
63 %
60 %
Indeksi (2009 = 100)
119
100
106
101
Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(72)
Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia.
(73)
Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että tuotanto väheni tarkastelujaksolla. Kysynnän vähenemistä vastaavasti tuotanto väheni huomattavasti vuonna 2009, minkä jälkeen se palautui vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla. Tuotanto pysyi melko vakaana vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä huolimatta kulutuksen 9 prosentin kasvusta. Tuotantotaso riippuu myös unionin tuotannonalan vientitoiminnasta, joka jatkui merkittävänä koko tarkastelujakson.
(74)
Vaikka kulutus väheni vain hieman, kapasiteetin käyttöaste laski 70 prosentista 60 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle se pysyi melko muuttumattomana.
4.3. Myyntimäärä ja markkinaosuus
Taulukko 6
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (elementtiä)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Indeksi (2009 = 100)
119
100
93
100
Markkinaosuus
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Indeksi (2009 = 100)
105
100
96
92
Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(75)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi 16 prosenttia, ja sen markkinaosuus supistui koko ajan 87 prosentista vuonna 2008 tutkimusajanjakson 76 prosenttiin. Vuonna 2009 unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi 16 prosenttia, joten sen markkinaosuus pieneni yli neljä prosenttiyksikköä. Vuonna 2010 myyntimäärä putosi vielä 7 prosenttia lisää ja markkinaosuus pieneni 82,7 prosentista 79,5 prosenttiin. Tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni edelleen 76 prosenttiin, vaikka samaan aikaan kulutus kasvoi (+ 13,5 %). Näin ollen unionin tuotannonala ei pystynyt hyödyntämään kulutuksen kasvua ja hankkimaan takaisin osaa aiemmin menettämästään markkinaosuudesta.
4.4. Kasvu
(76)
Kävi ilmi, että tarkastelujakson aikana unionin kulutus väheni hieman eli 3,8 prosenttia, mutta samana ajanjaksona heikkenivät huomattavasti sekä unionin tuotannonalan myyntimäärä (15,9 prosentilla) että markkinaosuus (12,6 prosentilla). Samaan aikaan tuonti Kiinasta kasvoi merkittävästi eli 76,9 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tästä syystä unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 11 prosenttiyksikköä saman jakson aikana.
4.5. Työllisyys
Taulukko 7
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
1 598
1 642
1 641
Indeksi (2009 = 100)
102
100
103
103
Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)
Indeksi (2009 = 100)
114
100
105
112
Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(77)
Työntekijämäärä kasvoi hieman tarkastelujaksolla, mutta se johti tuottavuuden laskuun. Olisi kuitenkin huomattava, että työllisyyden kasvusuuntaus johtuu ainoastaan siitä, että yksi otokseen kuulunut - otoksen pienin - yritys aloitti tuotannon vuonna 2009. Muussa tapauksessa työllisyys olisi kehittynyt kielteiseen suuntaan.
(78)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus (ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa) väheni tarkastelujaksolla hieman. Se oli alimmillaan vuonna 2009, minkä jälkeen se alkoi elpyä mentäessä kohti tutkimusajanjaksoa saavuttamatta kuitenkaan alkuperäistä tasoa. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tuottavuus kasvoi 12 prosenttia.
4.6. Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikköhinnat ja tuotantokustannukset
Taulukko 8
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Yksikköhinta EU:ssa etuyhteydettömille asiakkaille
(euroa/elementti)
5,31
5,47
5,62
Indeksi (2009 = 100)
113
100
103
106
Yksikkökustannukset (euroa/elementti)
4,92
5,34
5,61
Indeksi (2009 = 100)
113
100
109
114
Lähde: otokseen valittujen tuottajien kyselylomakevastaukset
(79)
Keskimääräisten myyntihintojen kehitys tarkastelujakson aikana on selvästi negatiivinen (lasku 6 prosenttia). Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat nousivat 6 prosenttia lisääntyvän kulutuksen ja markkinoiden elpymisen myötä mutta eivät palautuneet vuoden 2008 tasolle.
(80)
Samaan aikaan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä aiheutuvat suhteelliset kustannukset pienenivät hieman tarkastelujakson kuluessa, mutta se ei riittänyt alkuunkaan pitämään unionin tuotannonala kannattavana vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla. Kun vuonna 2009 kustannukset laskivat 11,5 prosenttia, myös myyntihinnat laskivat 11,5 prosenttia, mutta vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan kustannusten kasvaessa rajusti se pystyi nostamaan hintojaan vain hieman ylimääräisten kustannusten kattamiseksi. Tästä syystä kannattavuus ja markkinaosuus heikkenivät lisää, koska unionin tuotannonalan hinnat olivat jatkuvasti korkeampia kuin kiinalaistuonnin hinnat.
4.7. Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
Taulukko 9
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
EU-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Indeksi (2009 = 100)
99
100
32
2
Kassavirta
27 712 871
14 228 145
843 570
Indeksi (2009 = 100)
112
100
51
3
Investoinnit (euroa)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Indeksi (2009 = 100)
165
100
78
58
Investointien tuotto
36 %
49 %
21 %
2 %
Indeksi (2009 = 100)
73
100
43
4
Lähde: otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset
(81)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina kyseisen myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujaksolla samoin kuin vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonalan kannattavuus laski jyrkästi ja ylsi hädin tuskin kannattavuusrajaan.
(82)
Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi suurilta osin yhtä negatiivisesti kuin kannattavuus. Se saavutti aallonpohjan tutkimusajanjakson aikana. Myös investointien tuotto heikkeni: vuonna 2008 se oli 36 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla 2 prosenttia.
(83)
Kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton kehityssuunta tarkastelujaksolla rajoitti unionin tuotannonalan kykyä investoida omaan toimintaansa ja heikensi sen kehittymistä. Tarkastelujakson alussa unionin tuotannonala onnistui tekemään suuria investointeja ja modernisoimaan koneitaan tuotannon tehostamiseksi, mutta sen jälkeen investoinnit vähenivät tasaiseen tahtiin 64,7 prosentilla tarkastelujakson loppuaikana.
4.8. Varastot
Taulukko 10
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan loppuvarastot, indeksi (2009=100)
137
100
131
299
Lähde: otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset
(84)
Otokseen kuuluneen unionin tuotannonalan varastot kasvoivat huomattavasti tarkastelujakson aikana. Vuonna 2009 loppuvarastot pienenivät 27 prosenttia, minkä jälkeen ne kasvoivat vuoden 2010 aikana 30,8 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla 128,4 prosenttia.
5. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus
(85)
Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Kaikki vahvistetut marginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Kun otetaan lisäksi huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia EU:n markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä.
6. Vahinkoa koskevat päätelmät
(86)
Tutkimus osoitti, että useimmat unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit heikkenivät tai eivät kehittyneet kulutusta vastaavasti tarkastelujaksolla. Tämä koskee erityisesti vuodesta 2009 tutkimusajanjakson loppuun ulottuvaa aikaa.
(87)
Tarkastelujaksolla, jolloin kulutus väheni, tuontimäärät Kiinasta kasvoivat jatkuvasti ja merkittävästi. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä pieneni kaikkiaan 16 prosenttia, ja sen markkinaosuus putosi 87 prosentista 76 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Vielä sittenkin, kun kulutus kasvoi 9 prosentilla vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle tultaessa, unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni edelleen. Unionin tuotannonala ei pystynyt saamaan takaisin aiemmin menettämäänsä markkinaosuutta, koska polkumyynnillä EU:n markkinoille tuleva tuonti Kiinasta lisääntyi merkittävästi. Matalahintainen polkumyyntituonti, joka jatkuvasti alitti unionin tuotannonalan hinnat, lisääntyi tasaisesti tarkastelujakson ajan.
(88)
Vakavia vaikutuksia kohdistui myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan ja kannattavuuteen. Tästä syystä unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa ja tehdä investointeja heikkeni.
(89)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(90)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko polkumyynnillä Kiinasta tuleva tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Komissio tarkasteli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyyntituonnin aiheuttamaksi.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(91)
Tutkimus osoitti, että unionin kulutus väheni 3,8 prosenttia tarkastelujaksolla ja samaan aikaan Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä kasvoi rajusti, noin 77 prosenttia, samoin kuin sen markkinaosuus, joka nousi vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä 13 prosentista 24 prosenttiin. Samanaikaisesti unionin tuotannonalan myyntimäärä laski 16 prosenttia ja markkinaosuus putosi 87 prosentista 76 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.
(92)
Vuodesta 2009 tutkimusajanjaksoon ulottuvalla jaksolla unionin kulutus kasvoi 9 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni jälleen, päinvastoin kuin kiinalainen polkumyyntituonti, joka lisääntyi vuosittain 52 prosentilla kyseisenä ajanjaksona.
(93)
Hintapaineen osalta on syytä korostaa, että vuonna 2009 keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta laskivat 20 prosenttia, mikä pakotti unionin tuotannonalan laskemaan myyntihintojaan huomattavasti eli 11,5 prosenttia. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala yritti nostaa hintojaan kohonneiden kustannusten vuoksi. Tästä syystä sen markkinaosuus heikkeni lisää, koska unionin tuotannonalan hinnat olivat jatkuvasti korkeampia kuin polkumyynnillä tapahtuneen kiinalaistuonnin hinnat. Tämä tilanne aiheutti erityisesti unionin tuotannonalan kannattavuuden, myyntimäärän ja markkinaosuuden merkittävän heikkenemisen.
(94)
Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujakson aikana. Vaikka kiinalaistuonnin hinnat nousivat 23 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, ne pysyivät huomattavasti unionin tuotannonalan myyntihintoja matalampina koko tarkastelujakson ajan ja erityisesti tutkimusajanjaksolla, mikä piti hinnat alhaalla unionin markkinoilla.
(95)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että voimakkaasti kasvaneella Kiinasta tulleella polkumyyntituonnilla, jonka hinnat jatkuvasti alittivat unionin tuotannonalan hinnat, on ollut ratkaiseva osa unionin tuotannonalan kärsimässä merkittävässä vahingossa, josta on osoituksena erityisesti sen heikko taloudellinen tilanne, myyntimäärien ja markkinaosuuden pieneneminen ja useimpien vahinkoindikaattoreiden kehitys huonompaan suuntaan.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
3.1. Kolmansista maista tuleva tuonti
(96)
Kuten edellä 58 kappaleessa selvitetään, Eurostatin tuontitilastoja ei voitu käyttää tässä tutkimuksessa, sillä CN-koodeihin, joihin alumiiniset säteilylämmittimet ja niiden elementit ja osaryhmät kuuluvat, sisältyy kaikenlaisia alumiinituotteita. Koska muita luotettavia tietoja ei ollut, valituksen perusteella määritettiin, että Kiinan lisäksi ei ole muita EU:n ulkopuolisia maita, jotka olisivat valmistaneet alumiinisia säteilylämmittimiä ja vieneet niitä EU:hun tarkastelujaksolla.
3.2. Talouskriisi
(97)
Talouskriisi selittää osittain unionin kulutuksen supistumisen erityisesti vuosina 2009 ja 2010. On kuitenkin huomion arvoista, että sekä tarkastelujaksolla kulutuksen vähetessä että sen kasvaessa vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Kiinasta unionin markkinoille unionin tuotannonalan hinnat alittavilla polkumyyntihinnoilla tuleva tuonti lisääntyi jatkuvasti.
(98)
Matalahintainen polkumyyntituonti pääsi aivan erilaiseen tulokseen kuin unionin tuotannonala. Tutkimuksessa kävikin ilmi, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni jatkuvasti vuodesta 2009 alkaen tutkimusajanjaksoon asti, vaikka unionin kulutus lisääntyi yleisen talouden elpymisen myötä. Vaikka tuotantomäärä oli kasvussa, liikatuotantoa täytyi laittaa varastoon.
(99)
Tavanomaisissa taloudellisissa olosuhteissa ja ilman polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakasta lisääntymistä ja sen aiheuttamaa suurta hintapainetta unionin tuotannonalalla olisi saattanut olla jonkin verran vaikeuksia selviytyä kulutuksen laskusta ja kiinteiden yksikkökustannusten noususta, joka johtui alentuneesta kapasiteetin käyttöasteesta. Tutkimus kuitenkin osoittaa selvästi, että polkumyyntituonti Kiinasta on voimistanut talouden taantuman vaikutusta. Vaikka talous yleisesti alkoi elpyä, unionin tuotannonala ei pystynyt elpymään ja saamaan takaisin tarkastelujakson aikana menettämiään myyntimääriä ja markkinaosuutta.
(100)
Vaikka talouskriisi onkin osaltaan saattanut heikentää unionin tuotannonalan tulosta, sen vaikutus ei kokonaisuutena ole sellainen, että se poistaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle erityisesti tutkimusajanjaksolla aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.
3.3. Unionin tuotannonalan tuotantokustannusten kehittyminen
(101)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että alumiinisten säteilylämmittimien tuotantokustannukset ovat suoraan yhteydessä tuotteen valmistuksen pääraaka-aineen eli alumiinin hintakehitykseen. Vaikka unionin tuotannonalan tuotantokustannukset laskivat huomattavasti vuonna 2009, kuten edellä taulukossa 8 esitetään, myyntihinnat laskivat samaa tahtia. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla kustannukset nousivat enemmän kuin myyntihinnat, joten unionin tuotannonala ei pystynyt elpymään etenkään kannattavuuden osalta. Tämä tapahtui tilanteessa, jossa Kiinasta tuotujen tuotteiden tuontihinnat alittivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat.
(102)
Markkinataloudessa voitaisiin odottaa, että hinnat markkinoilla mukautuisivat säännöllisesti tuotantokustannusten eri osatekijöiden kehittymistä vastaavasti. Näin ei kuitenkaan tapahtunut. Tutkimuksessa varmistui, että Kiinasta tuleva, unionin tuotannonalan hinnat alittava polkumyyntituonti laski edelleen unionin markkinoiden hintoja ja esti siten unionin tuotannonalaa säilyttämästä markkinaosuuttaan ja mukauttamasta hintojaan siten, että se olisi saanut katettua kustannuksensa ja saanut kohtuullisen voiton, etenkin tutkimusajanjakson aikana.
(103)
Näin ollen raaka-aineen hintojen nousun ei voida katsoa poistavan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle erityisesti tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä.
3.4. Otokseen valitun unionin tuotannonalan vientitoiminta
Taulukko 11
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Vientimyynti (elementtiä)
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Indeksi (2009 = 100)
126
100
111
94
Lähde: otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset
(104)
Vientitoiminta oli tärkeä osa unionin tuotannonalan liiketoimintaa tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan keskeiset vientimarkkinat olivat Venäjä ja muut Itä-Euroopan maat, joilla myydyt tuotteet olivat suhteellisesti heikompilaatuisia ja siten halvempia kuin unionin markkinoilla myydyt säteilylämmittimet.
(105)
Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että unionin tuotannonalan vientiliikevaihto pieneni tarkastelujaksolla. Se voi osaltaan johtua siitä, että alumiinisten säteilylämmittimien vienti Kiinasta kyseisille vientimarkkinoille lisääntyi, kuten saatavilla olevista tiedoista voidaan päätellä.
(106)
On kuitenkin selvää, että vientitoiminnan ansiosta unionin tuotannonala saavutti mittakaavaetuja ja pystyi siten pienentämään yleisiä tuotantokustannuksiaan. Tästä syystä voidaan perustellusti katsoa, että unionin tuotannonalan erityisesti tutkimusajanjakson aikana kärsimä merkittävä vahinko ei voinut johtua sen vientitoiminnasta. Vaikka vientimyynnin vähenemisellä on mahdollisesti ollut kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan, vaikutus ei ole ollut sellainen, että se poistaisi vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen matalahintaisen tuonnin välisen syy-yhteyden.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(107)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi sekä tarkastelujaksolla että vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle ulottuvalla kaudella. Kyseisen tuonnin todettiin tapahtuneen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla jatkuvasti ja erityisesti tutkimusajanjaksolla.
(108)
Kiinasta tulevan matalahintaisen polkumyynnin määrän ja markkinaosuuden kasvu oli jatkuvaa ja tapahtui samanaikaisesti unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Tilanne huononi tutkimusajanjaksolla, jolloin unionin tuotannonala ei kyennyt saamaan takaisin menetettyä markkinaosuuttaan ja kannattavuus samoin kuin muut talousindikaattorit kuten kassavirta ja investointien tuotto vajosivat alimmilleen.
(109)
Muita tiedossa olleita tekijöitä, talouskriisi mukaan luettuna, koskeva analyysi osoitti, että kyseisten tekijöiden mahdollinen kielteinen vaikutus ei voinut olla sellainen, että se poistaisi vahvistetun syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
(110)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen viennin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että polkumyynnillä tapahtuva vienti Kiinasta on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
G. UNIONIN ETU
1. Alustavat huomautukset
(111)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntituontia koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut.
2. Unionin tuotannonalan etu
(112)
Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että useimpien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne vääjäämättä heikkenee edelleen.
(113)
Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tehokkaat kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnat vastaamaan eri komponenttien kustannuksia ja markkinaolosuhteita. Voidaan olettaa myös, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä puolestaan parantaisi sen kannattavuutta ja yleistä taloudellista tilannetta.
(114)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, voidaan odottaa markkinaosuuden vielä hupenevan ja unionin tuotannonalan pysyvän kannattamattomana. Tämä olisi kestämätöntä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Aiheutuneiden tappioiden ja tarkastelujakson alussa tuotantoon tehtyjen suurten investointien vuoksi voidaan olettaa, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, useimmat unionin tuottajista eivät pysty saamaan investointejaan takaisin.
(115)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.
3. Käyttäjien ja tuojien etu
(116)
Käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa.
(117)
Tuojista vain yksi Puolassa sijaitseva yritys toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa vastaamalla kyselyyn ja hyväksymällä tarkastuskäynnin. Kyseinen tuoja teki tarkasteltavana olevan tuotteen osalta hieman tappiota tutkimusajanjaksolla. Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä liiketoiminta on kuitenkin melko vähäistä suhteessa koko yrityksen toimintaan. Näin ollen toimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole voimakasta vaikutusta sen kokonaistulokseen.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(118)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.
H. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
1. Vahingon korjaava taso
(119)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.
(120)
Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä niin, ettei ylitetä todettuja polkumyyntimarginaaleja.
(121)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voi kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tällaisella tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka voitaisiin saada ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, pitäisi perustua otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiseen voittomarginaaliin (ennen veroja) vuonna 2008. Näin ollen katsotaan, että 7,4 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan olisi voitu odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä.
(122)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla otokseen kuuluvien unionin tuottajien myyntihinnat tutkimusajanjakson tosiasiallisella voitolla/tappiolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali.
(123)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin keskimääräisestä CIF-kokonaisarvosta.
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(124)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina, alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(125)
Edellä esitetyn perusteella polkumyyntitullit on vahvistettu vertaamalla vahingon poistavaa marginaalia ja tukimarginaalia keskenään. Ehdotetut polkumyyntitullit ovat näin ollen seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Väliaikainen tulli
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(127)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (4), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
I. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(128)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, nykyisin CN-koodeihin ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 ja ex 7616 99 90 (Taric-koodit 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 ja 7616999091) kuuluvia alumiinisia säteilylämmittimiä ja elementtejä tai osaryhmiä, joista tällaiset säteilylämmittimet koostuvat, riippumatta siitä, onko kyseiset elementit tai osaryhmät koottu lohkoiksi, lukuun ottamatta sähköisiä säteilylämmittimiä ja niiden elementtejä ja osaryhmiä.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6
B272
Metal Group Co., Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co., Ltd.
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co., Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd.
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd.
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd.
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd.
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd.
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd.
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd.
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd.
21,2
B291
Kaikki muut yritykset
61,4
B999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tullisäännöksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2012.