NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1008/2010
ze dne 9. listopadu 2010,
které se týká požadavků pro schvalování typu systémů stírání a ostřikování čelního skla některých motorových vozidel a kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 ze dne 13. července 2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 661/2009 je zvláštní nařízení pro účely schvalování typu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (2).
(2)
Nařízení (ES) č. 661/2009 ruší směrnici Rady 78/318/EHS ze dne 21. prosince 1977 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se systémů stírání a ostřikování čelních skel motorových vozidel (3). Požadavky stanovené v uvedené směrnici by měly být převzaty do tohoto nařízení a případně změněny tak, aby odpovídaly vývoji vědeckých a technických poznatků.
(3)
Oblast působnosti tohoto nařízení by se měla shodovat s oblastí působnosti směrnice 78/318/EHS, a je tedy omezena na vozidla kategorie M1.
(4)
Nařízení (ES) č. 661/2009 obsahuje základní ustanovení týkající se požadavků pro schvalování typu motorových vozidel, pokud jde o jejich systémy stírání a ostřikování čelního skla, a schvalování typu systémů stírání a ostřikování čelního skla jako samostatných technických celků. Je proto nutné pro takové schválení typu stanovit zvláštní postupy, zkoušky a požadavky.
(5)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Technického výboru - motorová vozidla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na motorová vozidla kategorie M1, jak jsou definována v příloze II směrnice 2007/46/ES, opatřená čelním sklem, a také na systémy stírání a ostřikování čelního skla určené k montáži do motorových vozidel kategorie M1.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
(1)
„typem vozidla z hlediska systému stírání a ostřikování čelního skla“ se rozumí vozidla, která se neliší v těchto zásadních hlediscích: vlastnosti systému stírání a ostřikování čelního skla nebo tvar, velikost a vlastnosti čelního skla a jeho upevnění;
(2)
„typem systému stírání a ostřikování čelního skla“ se rozumí skupina systémů stírání a ostřikování čelního skla, která se neliší v zásadních hlediscích, jako jsou výkon čerpadla, použité materiály, kapacita zásobníku, počet trysek, velikosti, tloušťka stěny nebo tvar systému ostřikování;
(3)
„motorem“ se rozumí spalovací motor na kapalné nebo plynné palivo;
(4)
„systémem stírání čelního skla“ se rozumí systém, který se skládá ze zařízení ke stírání vnější plochy čelního skla a z příslušenství a ovladačů potřebných ke spuštění a zastavení tohoto zařízení;
(5)
„stíranou plochou“ se rozumí plocha (plochy) na čelním skle, která je stírána (které jsou stírány stírátkem (stírátky) stěrače při činnosti systému stírání za normálních podmínek;
(6)
„přerušovanou činností systému stírání“ se rozumí automatický přerušovaný režim činnosti systému stírání, kdy po každém úplném cyklu následuje doba, během níž zůstávají stěrače v klidu v jedné určité stanovené poloze zastavení;
(7)
„systémem ostřikování čelního skla“ se rozumí systém, který se skládá ze zařízení pro uchovávání a přemístění kapaliny a její směrování na vnější povrch čelního skla a z ovladačů potřebných ke spuštění a zastavení tohoto zařízení;
(8)
„ovladačem ostřikovače“ se rozumí zařízení, kterým se systém ostřikování ručně aktivuje a deaktivuje;
(9)
„čerpadlem ostřikovače“ se rozumí zařízení k přemístění ostřikovací kapaliny ze zásobníku na vnější povrch čelního skla;
(10)
„tryskou“ se rozumí zařízení sloužící ke směrování kapaliny na čelní sklo;
(11)
„zcela naplněným systémem“ se rozumí systém, který byl po určitou dobu normálně aktivován a u kterého byla kapalina přemístěna čerpadlem a potrubím a vyšla tryskou (tryskami);
(12)
„očištěnou plochou“ se rozumí plocha, která byla dříve znečištěna a na níž po úplném uschnutí nejsou žádné stopy po kapkách a zbývající nečistoty;
(13)
„plochou výhledu A“ se rozumí zkušební oblast A, jak je definována v bodě 2.2 přílohy 18 předpisu EHK OSN č. 43 (4);
(14)
„plochou výhledu B“ se rozumí omezená zkušební oblast B, jak je definována v bodě 2.4 přílohy 18 předpisu EHK OSN č. 43, včetně plochy definované v bodě 2.4.1 uvedeného předpisu;
(15)
„konstrukčním úhlem trupu“ se rozumí úhel mezi svislicí procházející R-bodem neboli vztažným bodem místa k sezení a čárou trupu naměřený v poloze, která odpovídá konstrukční poloze opěradla udané výrobcem vozidla;
(16)
„R-bodem“ neboli „vztažným bodem místa k sezení“ se rozumí konstrukční bod určený výrobcem vozidla pro každé místo k sezení a stanovený vzhledem k trojrozměrné vztažné soustavě;
(17)
„trojrozměrnou vztažnou soustavou“ se rozumí referenční síť, která se skládá ze svislé podélné roviny X-Z, z vodorovné roviny X-Y a ze svislé příčné roviny Y-Z v souladu s ustanoveními přílohy III dodatku 2 tohoto předpisu;
(18)
„základními referenčními značkami“ se rozumí otvory, povrchy, značky nebo jiné identifikační znaky na karoserii nebo podvozku vozidla, jejichž souřadnice X, Y a Z vzhledem k trojrozměrné referenční síti stanoví výrobce vozidla;
(19)
„hlavním spínačem ovládání vozidla“ se rozumí zařízení, jímž se elektronický systém přístrojové desky vozidla přepíná z režimu, kdy je vypnutý, jako v případě, kdy je vozidlo zaparkované a řidič není přítomen, do běžného provozního režimu.
Článek 3
ES schválení typu vozidla z hlediska jeho systémů stírání a ostřikování čelního skla
1. Výrobce nebo jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu vozidla z hlediska jeho systémů stírání a ostřikování čelního skla.
2. Žádost musí být vyhotovena podle vzoru informačního dokumentu v příloze I části 1.
3. Jsou-li splněny příslušné požadavky stanovené v příloze III tohoto nařízení, udělí schvalovací orgán ES schválení typu a vydá číslo schválení typu v souladu se systémem číslování stanoveným v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Tentýž členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vozidla.
4. Pro účely odstavce 3 schvalovací orgán vyhotoví certifikát ES schválení typu podle vzoru uvedeného v příloze I části 2.
Článek 4
ES schválení typu samostatného technického celku systémů ostřikování čelního skla
1. Výrobce nebo jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu samostatného technického celku systému ostřikování čelního skla.
Žádost musí být vyhotovena podle vzoru informačního dokumentu v příloze II části 1.
2. Jsou-li splněny příslušné požadavky stanovené v příloze III tohoto nařízení, udělí schvalovací orgán ES schválení typu samostatného technického celku a vydá číslo schválení typu v souladu se systémem číslování stanoveným v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Tentýž členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu samostatného technického celku.
3. Pro účely odstavce 2 schvalovací orgán vyhotoví certifikát ES schválení typu podle vzoru uvedeného v příloze II části 2.
Článek 5
Značka ES schválení typu samostatného technického celku
Každý samostatný technický celek shodný s typem, pro který bylo podle tohoto nařízení uděleno ES schválení typu samostatného technického celku, musí být opatřen značkou ES schválení typu samostatného technického celku podle přílohy II části 3.
Článek 6
Platnost a rozšíření schválení udělených podle směrnice 78/318/EHS
Vnitrostátní orgány povolí prodej a uvedení do provozu u vozidel a samostatných technických celků, pro něž bylo schválení typu uděleno před datem uvedeným v čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 661/2009, a nadále budou pro tato vozidla a samostatné technické celky udělovat prodloužení schválení v souladu s podmínkami směrnice 78/318/EHS.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. listopadu 2010.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1008/2010,
annettu 9 päivänä marraskuuta 2010,
tiettyjen moottoriajoneuvojen tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmien tyyppihyväksynnästä sekä moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 661/2009 täytäntöönpanosta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetus (EY) N:o 661/2009 on erillisasetus, joka on annettu puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (2) (puitedirektiivi) mukaisen tyyppihyväksyntämenettelyn soveltamiseksi.
(2)
Asetuksella (EY) N:o 661/2009 kumotaan moottoriajoneuvojen pyyhin- ja pesinjärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1977 annettu neuvoston direktiivi 78/318/ETY (3). Kyseisessä direktiivissä säädetyt vaatimukset olisi siirrettävä tähän asetukseen, ja niitä olisi tarvittaessa muutettava niiden mukauttamiseksi tieteellisen ja teknisen tiedon kehitykseen.
(3)
Tämän asetuksen soveltamisalan olisi vastattava direktiivin 78/318/ETY soveltamisalaa: sen olisi siis koskettava ainoastaan luokan M1 ajoneuvoja.
(4)
Asetuksessa (EY) N:o 661/2009 vahvistetaan perussäännökset vaatimuksille, joita sovelletaan moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntään siltä osin kuin on kyse tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmistä, jotka ovat erillisiä teknisiä yksiköitä. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa kyseisessä tyyppihyväksynnässä sovellettavat menettelyt, testit ja vaatimukset.
(5)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja käsittelevän teknisen komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Soveltamisala
Tätä asetusta sovelletaan luokan M1 moottoriajoneuvoihin, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 2007/46 liitteessä II, jotka on varustettu tuulilasilla, sekä tuulilasinpesinjärjestelmiin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi luokan M1 moottoriajoneuvoihin.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:
(1)
”Ajoneuvotyypillä tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmien osalta” tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa seuraavien olennaisten ominaisuuksiensa suhteen: pyyhin- ja pesinjärjestelmän ominaisuudet taikka tuulilasin muoto, koko ja ominaisuudet sekä asennus.
(2)
”Tuulilasinpesinjärjestelmän tyypillä” tarkoitetaan tuulilasinpesinjärjestelmien ryhmää, johon kuuluvat järjestelmät eivät eroa seuraavien olennaisten ominaisuuksien suhteen: pumpun teho, käytetyt materiaalit, säiliön tilavuus, suutinten määrä, koot, seinämien paksuus taikka muoto.
(3)
”Moottorilla” tarkoitetaan polttomoottoria, joka käyttää joko nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta.
(4)
”Tuulilasinpyyhinjärjestelmällä” tarkoitetaan järjestelmää, joka koostuu tuulilasin ulkopintaa pyyhkivästä laitteesta sekä siihen liittyvistä järjestelmän käynnistämiseksi ja pysäyttämiseksi tarvittavista lisälaitteista ja ohjaimista.
(5)
”Pyyhkimen toiminta-alueella” tarkoitetaan alueita, jotka pyyhkimen sulat pyyhkivät, kun pyyhinjärjestelmä toimii normaaliolosuhteissa.
(6)
”Pyyhinjärjestelmän jaksoittaisella toiminnalla” tarkoitetaan pyyhinjärjestelmän automaattista ei-jatkuvaa toimintamuotoa, jossa pyyhkimet jäävät kunkin täyden pyyhkäisyn jälkeen paikoilleen tiettyyn erikseen määriteltyyn asentoon.
(7)
”Tuulilasinpesinjärjestelmällä” tarkoitetaan järjestelmää, joka koostuu nestettä varastoivasta ja tuulilasin ulkopinnalle siirtävästä laitteesta sekä siihen liittyvistä järjestelmän käynnistämiseksi ja pysäyttämiseksi tarvittavista säätimistä.
(8)
”Pesimen ohjauslaitteella” tarkoitetaan laitetta, jolla pesinjärjestelmä kytketään manuaalisesti käyttöön ja pois käytöstä.
(9)
”Pesimen pumpulla” tarkoitetaan laitetta, jolla pesinjärjestelmässä oleva neste siirretään säiliöstä tuulilasin ulkopinnalle.
(10)
”Suuttimella” tarkoitetaan laitetta, jolla neste ohjataan tuulilasille.
(11)
”Täytetyllä järjestelmällä” tarkoitetaan järjestelmää, jota on käytetty tavanomaiseen tapaan tietyn ajan ja jossa neste on siirtynyt pumpun ja letkujen kautta suuttimiin ja niistä ulos.
(12)
”Puhdistetulla alueella” tarkoitetaan aiemmin likaista aluetta, jossa sen täysin kuivuttua ei ole jälkiä pisaroista tai likajäämiä.
(13)
”Näkyvyysalueella A” tarkoitetaan aluetta A sellaisena kuin se on määriteltynä UNECE-säännön nro 43 (4) liitteessä 18 olevassa 2.2 kohdassa.
(14)
”Näkyvyysalueella B” tarkoitetaan aluetta B sellaisena kuin se on määriteltynä UNECE-säännön nro 43 liitteessä 18 olevassa 2.4 kohdassa mukaan luettuna saman liitteen 2.4.1 kohdassa määritelty alue.
(15)
”Suunnitellulla ylävartalokulmalla” tarkoitetaan R-pisteen tai istuimen vertailupisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja ylävartalon linjan välistä mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa istuimen selkänojan suunniteltua asentoa.
(16)
”R-pisteellä” eli ”istuimen vertailupisteellä”’ tarkoitetaan valmistajan kullekin istuimelle määrittelemää kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaan määritettävää suunnittelupistettä.
(17)
”Kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä” tarkoitetaan pystysuoran pitkittäistason X-Z, vaakatason X-Y ja pystysuoran poikittaistason Y-Z muodostamaa, tämän asetuksen liitteen III lisäyksen 2 säännösten mukaista vertailujärjestelmää.
(18)
”Päävertailumerkeillä” tarkoitetaan ajoneuvon korissa tai alustassa olevia reikiä, pintoja, merkkejä tai muita tunnuksia, joiden x-, y- ja z-koordinaatit kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä ajoneuvon valmistaja määrittelee.
(19)
”Ajoneuvon pääkytkimellä” tarkoitetaan laitetta, jolla ajoneuvon elektroniikkajärjestelmä kytketään normaaliin käyttötilaan sen oltua kytkettynä pois käytöstä, kuten silloin, kun ajoneuvo on pysäköitynä ilman kuljettajaa.
3 artikla
Ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntä sen tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmien osalta
1. Valmistajan on itse tai edustajansa välityksellä toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmien osalta.
2. Hakemus on laadittava liitteessä I olevassa 1 osassa esitetyn ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti.
3. Jos asiaankuuluvat tämän asetuksen liitteessä III vahvistetut vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomaisen on myönnettävä EY-tyyppihyväksyntä ja annettava tyyppihyväksyntänumero direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn numerointijärjestelmän mukaisesti.
Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.
4. Edellä olevan 3 kohdan soveltamista varten tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka on laadittu tämän asetuksen liitteessä I olevassa 2 osassa annetun mallin mukaisesti.
4 artikla
Tuulilasinpesinjärjestelmän EY-tyyppihyväksyntä erillisenä teknisenä yksikkönä
1. Valmistajan on itse tai edustajansa välityksellä toimitettava tuulilasinpesinjärjestelmätyyppiä koskeva erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntähakemus tyyppihyväksyntäviranomaiselle.
Hakemus on laadittava liitteessä II olevassa 1 osassa esitetyn ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti.
2. Jos asiaankuuluvat tämän asetuksen liitteessä III vahvistetut vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomaisen on myönnettävä erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntä ja annettava tyyppihyväksyntänumero direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn numerointijärjestelmän mukaisesti.
Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle erillisen teknisen yksikön tyypille.
3. Edellä olevan 2 kohdan soveltamista varten tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka on laadittu liitteessä II olevassa 2 osassa esitetyn mallin mukaisesti.
5 artikla
Erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkki
Jokaisessa erillisessä teknisessä yksikössä, joka on tämän asetuksen mukaisesti hyväksytyn osatyypin mukainen, on oltava tämän asetuksen liitteessä II olevassa 3 osassa vahvistettu erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkki.
6 artikla
Direktiivin 78/318/ETY mukaisesti annettujen hyväksyntien voimassaolo ja laajentaminen
Kansallisten viranomaisten on sallittava sellaisten ajoneuvojen ja erillisten teknisten yksiköiden myynti ja käyttöönotto, jotka on tyyppihyväksytty ennen asetuksen (EY) N:o 661/2009 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua päivämäärää, ja edelleen myönnettävä hyväksyntien laajennuksia kyseisille ajoneuvoille ja erillisille teknisille yksiköille direktiivin 78/318/ETY mukaisesti.
7 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 9 päivänä marraskuuta 2010.