PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1186/2010
ze dne 13. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1629/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 0 %.
(2)
Na základě antisubvenčního šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 1628/2004 (3) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná vyrovnávací opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 15,7 %, kromě jedné společnosti, pro niž byla celní sazba stanovena na 7 %.
(3)
Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4). Sazby konečného vyrovnávacívh cla byly upraveny na 6,3 % a 7,0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 7,2 %. Sazby konečného antidumpingového cla byly upraveny na 9,4 % a 0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 8,5 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (5) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 18. června 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tři výrobci v Unii: společnosti Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 17. září 2009 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(7)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 17. září 2009 (7) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu konečných vyrovnávacích opatření podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8) před pozbytím platnosti.
5. Šetření
5.1 Období šetření
(8)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do patnácti dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(12)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří skupin výrobců v Unii (tj. žadatelů), jednoho vyvážejícího výrobce a sedmnácti uživatelů. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(13)
Pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců v Indii, jmenovitě společnost HEG Limited (dále jen „HEG“), při přezkumu plně spolupracoval a předložil odpovědi na dotazník. Zde je třeba poznamenat, že při původním šetření bylo plné úřední jméno této společnosti Hindustan Electro Graphite Limited. Společnost své jméno poté změnila na HEG Limited. Druhý vyvážející výrobce, který při původním šetření spolupracoval, jmenovitě společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), se při stávajícím přezkumu rozhodl odpověď na dotazník nepředložit.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci v Unii
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švýcarsko,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španělsko,
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Německo.
b)
Vyvážející výrobce v Indii
-
HEG Limited, Bhopál.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Dotčeným výrobkem, jehož se týká současný přezkum, je týž výrobek jako při původním šetření, totiž uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníky používané pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, ať už dovážené společně nebo odděleně, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
(16)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v Indii stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(17)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti stávajících opatření vedlo k přetrvání či obnovení dumpingu.
1. Všeobecně
(18)
Spolupracoval jeden vyvážející výrobce v Indii. Druhý známý vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval.
(19)
Ze srovnání údajů o objemu vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce a celkového objemu vývozu z Indie do Unie vyplynulo, že spolupracující vyvážející výrobce se na celkovém dovozu z Indie do Unie podílel v průběhu období přezkumného šetření z velké většiny. Úroveň spolupráce byla proto považována za vysokou.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Běžná hodnota
(20)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.
(21)
Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. Při stanovení druhů sad uhlíkových elektrod bylo vzato v úvahu i) zda byly prodávány se spojníky nebo ne, ii) jejich průměr a iii) jejich délka.
(22)
Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že by se při určování totožných nebo přímo srovnatelných druhů sad uhlíkových elektrod rovněž měla zohlednit skutečnost, že sady uhlíkových elektrod jsou vyráběny z koksu různé kvality (základní surovina). Bylo skutečně potvrzeno, že společnost ve výrobním procesu využívá dva různé druhy koksu: dovážený jehličkový koks, který má vyšší kvalitu, a normální koks získávaný na indickém trhu. Bylo rovněž potvrzeno, že druh používaného koksu určuje výrobní náklady a cenu konečného výrobku.
(23)
V zájmu spravedlivého srovnání a za účelem vypočítání dumpingu rozdělila Komise výrobky do dvou kategorií, na výrobky s nižší kvalitou a výrobky s vyšší kvalitou.
(24)
Potom bylo zjišťováno, zda prodej na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(25)
Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(26)
Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle čl. 2 odst. 6 první věty základního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(27)
Jelikož byl vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
2.3 Srovnání
(28)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byl provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, finančních nákladů, bankovních poplatků a antidumpingových cel, která žadatel v odůvodněných případech platí.
(29)
Spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že v jeho případě je režim Duty Entitlement Passbook (dále jen režim „DEPB“) skutečně režim vracení cla, jelikož licence na režim DEPB se používají pouze k zaplacení dovozních cel na suroviny používané při výrobě sad uhlíkových elektrod. Proto, je-li výrobek vyvážen za nižší vývozní cenu, jsou náklady na dovozní cla zaplacená za suroviny vraceny. Společnost proto tvrdila, že by mělo dojít k úpravě cen stanovených pro domácí trh, jelikož tyto ceny nejsou ovlivňovány vracením dovozních cel. Z šetření však vyplynulo, že v rozporu se svým tvrzením společnost využívá dovezené suroviny osvobozené od cla při výrobě sad uhlíkových elektrod určených nejen na vývoz, ale i na domácí trh. Z toho důvodu nemá režim DEPB žádný vliv na cenový rozdíl mezi výrobky prodávanými na domácím trhu a vyváženými výrobky, a požadovanou úpravu tudíž nelze provést.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Na základě této metody představuje dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce 11-12 %.
(31)
V připomínkách k poskytnutým informacím o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována („poskytnutí konečných informací“), daná společnost tvrdila, že vypočtení dumpingového rozpětí na základě čtyř ze dvanácti měsíců období přezkumného šetření představuje odchylku od metody použité při původním šetření, kde bylo zohledněno všech dvanáct měsíců období šetření. Společnost proto tvrdila, že metoda použitá při výpočtu dumpingové rozpětí zvyšuje.
(32)
Připomíná se, že výpočet dumpingového rozpětí na základě čtyř měsíců je metoda, kterou Komise běžně používá při přezkumu před pozbytím platnosti, kde je třeba rozhodnout, zda dumping přetrvává nebo zda existuje pravděpodobnost, že bude obnoven. Z šetření na místě vyplynulo, že uvedené čtyři měsíce byly reprezentativní pro celé dvanáctiměsíční období. Tento závěr byl učiněn na základě srovnání údajů o nákladech a cenách za uvedené čtyři měsíce s údaji za zbývajících osm měsíců. Čtyři vybrané měsíce byly navíc poslední měsíce každého čtvrtletí, a byly tudíž rovnoměrně rozvrženy po celém dvanáctiměsíčním období. Komise tudíž nesouhlasí s tvrzením, že použitá metoda má vliv na závěr, který byl učiněn ohledně výskytu dumpingu během období přezkumného šetření, a ani nezvyšuje dumpingové rozpětí.
(33)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci druhého známého vyvážejícího výrobce v Indii nemohlo být dumpingové rozpětí v jeho případě vypočítáno. Nicméně podle žádosti o přezkum probíhal vývoz této společnosti do Unie rovněž za dumpingové ceny. Jelikož většina vývozu z Indie připadá na spolupracujícího indického výrobce, u něhož byl zjištěn dumping, a průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Indie je podle Eurostatu nižší než průměrná vývozní cena spolupracující společnosti, je potvrzena existence dumpingu na úrovni celé země.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(34)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost obnovení dumpingu. Vzhledem k tomu, že na tomto šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce v Indii, vycházejí níže uvedené závěry z údajů jediné spolupracující společnosti a ze skutečností dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, konkrétně z údajů Eurostatu a z žádosti o přezkum.
(35)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících indických výrobců, přitažlivost trhu Unie pro indické výrobce a vývozní ceny do třetích zemí.
3.1 Volná kapacita vývozců
(36)
V případě spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii šetření ukázalo, že tato společnost má volnou kapacitu. Společnost kromě toho veřejně uvedla, že plánuje stávající kapacitu zvýšit. Je rovněž třeba zdůraznit, že společnost je orientovaná na vývoz, většina jejího obratu v období přezkumného šetření pocházela z prodeje na vývoz, a navzdory platným opatřením zůstává Unie i nadále důležitou destinací vývozu.
(37)
Pokud jde o druhého indického výrobce, uvádí se v žádosti o přezkum, že tato společnost svou kapacitu od uložení opatření výrazně zvýšila a plánuje ji nadále zvyšovat. Nelze proto vyloučit, že alespoň část této zvýšené kapacity by při absenci opatření mohla být namířena na trh Unie.
3.2 Přitažlivost trhu Unie
(38)
Přitažlivost trhu Unie lze ilustrovat na skutečnosti, že uložení antidumpingových a vyrovnávacích cel expanzi indického vývozu nezastavilo. Během posledních tří let naopak došlo k více než zdvojnásobení indického vývozu a jeho podíl na trhu Unie se více než ztrojnásobil. Je rovněž třeba zdůraznit, že během tohoto období vzrostly ceny na trhu Unie o 40 %.
3.3 Vývozní ceny do třetích zemí
(39)
Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že výše vývozních cen ze závodu spolupracující společnosti v období přezkumného šetření byla nižší než výše vývozních cen do Unie, u nichž byl zjištěn dumping. Lze tedy očekávat, že s ohledem na přitažlivost trhu Unie by spolupracující vyvážející výrobce při absenci opatření přesměroval alespoň část svého vývozu právě do Unie.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu
(40)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z Indie je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. Zdá se, že stávající volná kapacita v Indii a přitažlivost trhu Unie skutečně představuje pobídku pro vyvážející indické výrobce svůj vývoz do Unie za dumpingové ceny zvýšit, alespoň pokud jde o spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(41)
V Unii vyrábí obdobný výrobek pět společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(42)
Dvě z těchto pěti společností žádost nepodpořily a při přezkumném šetření nespolupracovaly, jelikož nepředložily odpovědi na dotazník. Žádost podaly tyto tři skupiny výrobců, které souhlasily, že budou při šetření spolupracovat: Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Tyto tři skupiny výrobců tvoří podstatnou část celkové výroby obdobného výrobku v Unii, jelikož představují více než 90 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(44)
Vzhledem k tomu, že při tomto šetření spolupracoval pouze jeden indický vyvážející výrobce, nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie do Evropské unie uvedeny v přesných číslech.
(45)
Situace v odvětví s uhlíkovými elektrodami úzce souvisí se situací v ocelářství, jelikož uhlíkové elektrody se využívají zejména v odvětví elektrooceli. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2007 a během prvních tří čtvrtletí roku 2008 převládaly v ocelářství velmi pozitivní tržní podmínky, což mělo příznivé důsledky i pro odvětví s uhlíkovými elektrodami.
(46)
Je třeba poznamenat, že objem prodeje uhlíkových elektrod víceméně kopíruje objem výroby oceli. Smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod, které zahrnují i ceny a množství, jsou však obvykle uzavírány na dobu šesti až dvanácti měsíců. Z toho důvodu dochází zpravidla k prodlevě mezi vývojem objemu prodeje, který je výsledkem změn v poptávce, a případným výsledným dopadem na ceny.
2. Spotřeba na trhu Unie
(47)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu objemu prodeje dalších výrobců v Unii na trhu v Unii, údajů o dovozu poskytnutých Eurostatem a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Stejně jako při původním šetření (9) nebyl dovoz v některých případech brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(48)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Je třeba poznamenat, že díky velmi pozitivním tržním podmínkám na počátku posuzovaného období byla spotřeba Unie velmi vysoká a mezi obdobím původního šetření a rokem 2006 vzrostla o 30 %.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie (v tunách)
170 035
171 371
169 744
128 437
Index (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
(49)
Objem dovozu pocházejícího z Indie (dále jen „dotčená země“) během posuzovaného období vzrostl o 143 procentních bodů a v období přezkumného šetření se zvýšil z 5 000 tun na 7 000 tun. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 5 %, více než ztrojnásobil. Podíl na trhu během období přezkumného šetření i přes výrazný pokles poptávky dále rostl. Ceny dovozu z dotčené země vzrostly během posuzovaného období o 52 %, a kopírovaly tak vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Jelikož v Indii jsou pouze dva známí vyvážející výrobci, nejsou údaje v tabulce 2 z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v přesných číslech.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)
2 000 až 3 000
3 000 až 4 000
7 000 až 9 000
5 000 až 7 000
Index (2006 = 100)
100
123
318
243
Podíl dovozu z dotčené země na trhu*
asi 1,5 %
asi 2 %
asi 5 %
asi 5 %
Ceny dovozu z dotčené země (EUR/t)
asi 2 000
asi 2 600
asi 3 000
asi 3 200
Index (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(50)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Výroba
(51)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2006 klesla o 29 %. Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 2 %, poté však došlo zejména v období přezkumného šetření k prudkému poklesu.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
272 468
278 701
261 690
192 714
Index (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2 Kapacita a využití kapacity
(52)
Výrobní kapacita mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření mírně poklesla (celkem o 2 %). Jelikož v roce 2008 a zejména během období přezkumného šetření výroba rovněž poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím šetření celkový pokles o 25 procentních bodů.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
298 500
292 250
291 500
293 500
Index (2006 = 100)
100
98
98
98
Využití kapacity
91 %
95 %
90 %
66 %
Index (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3 Zásoby
(53)
V roce 2007 zůstal konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 stabilní a poté v roce 2008 klesl o 10 %. V období přezkumného šetření se stav zásob o něco zvýšil, ale byl stále o 5 % nižší než v roce 2006.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
21 407
21 436
19 236
20 328
Index (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4 Objem prodeje
(54)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, během posuzovaného období klesl o 39 %. Na začátku posuzovaného období byl velmi vysoký, jelikož ve srovnání s obdobím původního šetření vzrostl o téměř 70 %. Objem prodeje se v roce 2007 a 2008 mírně snížil, ale zůstal na poměrně vysoké úrovni (v roce 2008 byl stále 47 % nad úrovní období původního šetření). Avšak mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření objem prodeje výrazně poklesl (téměř o třetinu).
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
143 832
139 491
124 463
88 224
Index (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5 Podíl na trhu
(55)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření postupně klesl o téměř 16 procentních bodů (z 84,6 % na 68,7 %).
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Index (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6 Růst
(56)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo téměř 16 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 3,4 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(57)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 7 %.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
1 942
1 848
1 799
1 804
Index (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8 Produktivita
(58)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 24 %. Během roku 2007 a 2008 se mírně zvýšila, avšak poté během období přezkumného šetření klesla o téměř 25 %.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
140
151
146
107
Index (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(59)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazují pozitivní trend, jelikož během posuzovaného období vzrostly o 40 %. Došlo k tomu díky: i) celkové výši cen na trhu, ii) nutnosti vyrovnat nárůst výrobních nákladů a iii) způsobu, jakým jsou ve smlouvách o dodávkách stanovovány ceny.
(60)
V roce 2007 a 2008 bylo výrobní odvětví Unie v kontextu celkově rostoucích tržních cen schopno zvýšit své ceny, zejména díky stabilně velké poptávce po uhlíkových elektrodách. Tato poptávka byla výsledkem velmi pozitivních tržních podmínek převládajících v ocelářství až do konce 3. čtvrtletí roku 2008, jak uvádí 45. bod odůvodnění.
(61)
V roce 2007 a 2008 vzrostly také ceny částečně s cílem pokrýt rostoucí výrobní náklady, zejména náklady na suroviny. V letech 2006 až 2008 vzrostly náklady o 23 %. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno je pokrýt, jelikož výrazně zvedlo ceny (o 33 %).
(62)
Ceny rostly i v období přezkumného šetření, i když méně (o 5 %). Skutečnost, že ceny v době klesající poptávky neklesly, vysvětluje způsob, jakým jsou na trhu uzavírány smlouvy o dodávkách, a skutečnost, že většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008. Jak se uvádí ve 46. bodě odůvodnění, kopíruje objem prodeje uhlíkových elektrod více méně výrobu oceli. Dojednávání smluv o dodávkách uhlíkových elektrod na období šesti až dvanácti měsíců však může vést ke zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Smlouvy jsou dojednávány na základě předpokládaného objemu, který se může lišit od skutečné úrovně prodeje, a výsledkem je tudíž skutečnost, že cenový vývoj v daném období nemusí nutně odrážet vývoj objemu prodeje za totéž období. To byl také případ období přezkumného šetření, kdy objem prodeje klesl, avšak ceny zůstaly nadále vysoké, protože většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008, a některé dodávky plánované na rok 2008 byly odloženy na rok 2009. Pětiprocentní nárůst cen během období přezkumného šetření však na rozdíl od dřívějších období nestačil na pokrytí růstu nákladů (o 13 %). Po období přezkumného šetření byly ceny znovu sjednány na nižší úrovni.
(63)
Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dovozu z dotčené země vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/t)
2 569
3 103
3 428
3 585
Index (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10 Mzdy
(64)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 15 %.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
52
56
61
60
Index (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11 Investice
(65)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 37 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 14 %.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Index (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(66)
I při nárůstu nákladů o 40 % během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2006 a 2007 zvyšovat své ceny rychleji, než jak rostly náklady. To vedlo na nárůstu zisku z 19 % v roce 2006 na 26 % v roce 2007. Od roku 2007 do roku 2008 rostly ceny i náklady stejným tempem, a ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie zůstalo tudíž stabilní na úrovni z roku 2007. V období přezkumného šetření zisk poté opět klesl na 19 %, a to kvůli dopadu, který mělo nižší využití výrobní kapacity a vyšší ceny surovin na náklady. V roce 2009 zisk dále klesal, jelikož výrobní odvětví Unie muselo snížit ceny, aby zohlednilo celkový pokles prodejních cen na trhu s uhlíkovými elektrodami, k němuž došlo na základě nižší poptávky v ocelářství.
(67)
Návratnost investic vzrostla ze 71 % v roce 2006 na 103 % v roce 2007. V roce 2008 dosáhla úrovně 119 % a poté během období přezkumného šetření klesla na 77 %. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření tedy návratnost investic vzrostla celkově pouze o 6 procentních bodů.
Tabulka 13
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
19 %
26 %
25 %
19 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13 Peněžní tok a schopnost zvýšit kapitál
(68)
Čistý peněžní tok z provozních činností se mezi rokem 2006 a 2007 zvýšil. V roce 2008 tento růst nadále pokračoval až do období přezkumného šetření, kdy poklesl. Peněžní tok byl v období přezkumného šetření o 28 % vyšší než na začátku posuzovaného období.
(69)
Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se zvyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Index (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(70)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Indie nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Překonání účinků dřívějšího subvencování a dumpingu
(71)
Výše posuzované ukazatele vykazují mírné zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména od roku 2006 do roku 2008 těžilo výrobní odvětví Unie z vyšších cen a zisků. Bylo tomu tak zejména díky velmi pozitivním tržním podmínkám, které umožnily zachování vysoké úrovně cen a ziskovosti, ačkoli, jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal. Přesto se během stejného období a navzdory opatřením podíl indického dovozu na trhu zvýšil a indické výrobky byly dováženy za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Již během období přezkumného šetření začal zisk výrobního odvětví Unie klesat a v roce 2009 poklesl ještě více z důvodu vyšších nákladů a omezenému růstu cen.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Účinek dumpingového dovozu
(72)
Navzdory poklesu spotřeby v Unii během posuzovaného období se objem dovozu z dotčené země více než zdvojnásobil a podíl tohoto dovozu na trhu se více než ztrojnásobil (viz 49. bod odůvodnění). Nejsou-li antidumpingová a vyrovnávací cla brána v úvahu, docházelo během období přezkumného šetření při dovozu z dotčené země k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i když to bylo o méně než 2 %.
5.2 Dopad hospodářské krize
(73)
Když na konci roku 2008 vypukla hospodářská krize, bylo výrobní odvětví Unie díky velmi pozitivním hospodářským podmínkám převládajícím v roce 2007 a prvních třech čtvrtletích roku 2008 v ocelářství a souvisejících odvětvích, včetně odvětví uhlíkových elektrod, v poměrně dobré hospodářské situaci. Skutečnost, že smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod jsou zpravidla sjednávány na období šesti až dvanácti měsíců, znamená, že existuje zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Jelikož byly smlouvy platné v období přezkumného šetření sjednány v době, kdy nebylo možné účinky hospodářské krize předvídat, týkal se její dopad v období přezkumného šetření zejména objemu, jelikož v případě cen by výrobní odvětví Unie jakýkoli dopad pocítilo se zpožděním. V této souvislosti je třeba poznamenat, že situace výrobního odvětví Unie se v určitém ohledu zhoršila i během období převládajících pozitivních hospodářských podmínek, jelikož odvětví ztratilo podíl na trhu ve prospěch dovozu z dotčené země. Skutečnost, že toto zhoršení nevedlo k výraznějším nepříznivým účinkům, lze částečně připsat vysoké poptávce v letech 2007-2008, která výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet si vysoký objem výroby a prodeje, a částečně skutečnosti, že když tento objem v období přezkumného šetření poklesl, mohly být ceny zachovány z důvody výše popsané prodlevy.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(74)
Protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu zahrnuty i jiné výrobky než je výrobek, který je předmětem šetření, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu Taric a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. V některých případech nebyl dovoz brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(75)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí se zvýšil o 63 % z přibližně 11 000 tun v roce 2006 na přibližně 18 500 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 6,6 % v roce 2006 na 14,4 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena dovozu z ostatních třetích zemí se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 42 %. Zdá se, že dotčený výrobek je dovážen zejména z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Japonska a Mexika, což byly jediné země, které během období přezkumného šetření dosahovaly jednotlivého podílu na trhu vyššího než 1 %. Dovoz z těchto zemí je dále zkoumán v bodech odůvodnění níže. Dovoz z devíti dalších zemí představuje celkový podíl na trhu pouze přibližně 2 % a není dále zkoumán.
(76)
Podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 2,4 procentní body (z 0,2 % na 2,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu z Indie.
(77)
Podíl ruského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,2 procentní body (z 1,9 % na 6,1 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny mírně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší než ceny dovozu z Indie.
(78)
Podíl japonského dovozu na trhu během posuzovaného období poklesl o 0,4 procentní body (z 2,0 % na 1,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(79)
Podíl mexického dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 1,0 procentní bod (z 0,9 % na 1,9 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(80)
Závěrem nelze vyloučit, že vývoj dovozu z ČLR a Ruska mohl do určité míry přispět ke zhoršení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Ovšem vzhledem k obecnosti údajů získaných ze statistiky vývozu, která neumožňuje cenové srovnání podle druhu výrobku, což bylo možné v případě Indie díky podrobným informacím poskytnutým vyvážejícím výrobcem, nemohl být dopad dovozu z ČLR a Ruska určen s jistotou.
Tabulka 15
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
11 289
11 243
19 158
18 443
Index (2006 = 100)
100
100
170
163
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Ceny dovozu z ostatních zemí (EUR/t)
2 467
3 020
3 403
3 508
Index (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
421
659
2 828
3 380
Index (2006 = 100)
100
157
672
804
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Ceny dovozu z ČLR (v EUR/t)
1 983
2 272
2 818
2 969
Index (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
3 196
2 887
8 441
7 821
Index (2006 = 100)
100
90
264
245
Podíl dovozu z Ruska na trhu
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
2 379
2 969
3 323
3 447
Index (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Japonska (v tunách)
3 391
2 223
3 731
2 090
Index (2006 = 100)
100
66
110
62
Podíl dovozu z Japonska na trhu
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Ceny dovozu z Japonska (EUR/t)
2 566
3 131
3 474
3 590
Index (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Mexika (v tunách)
1 478
2 187
2 115
2 465
Index (2006 = 100)
100
148
143
167
Podíl dovozu z Mexika na trhu
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Ceny dovozu z Mexika (EUR/t)
2 634
3 629
4 510
4 554
Index (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Závěr
(81)
Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, objem dovozu z dotčené země se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření více než zdvojnásobil. Vzhledem k tomu, že spotřeba ve stejném období klesla téměř o 25 %, podíl indických vývozců na trhu prudce vzrostl z přibližně 1,5 % v roce 2006 na přibližně 5 % během období přezkumného šetření. I když ceny indického vývozu do Unie v důsledku obecně vysokých tržních cen během posuzovaného období výrazně vzrostly, stále docházelo vůči cenám výrobního odvětví Unie k cenovému podbízení.
(82)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových a vyrovnávacích opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 29, respektive 39 %, využití kapacity o 28 % a poté následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. I když je možné část tohoto nepříznivého vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 25 %, musí být významný pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 15,9 procentních bodů) rovněž interpretován s ohledem na neustálý nárůst podílu indického dovozu na trhu.
(83)
Poměrně vysoký zisk během období přezkumného šetření je třeba připsat zejména přetrvávajícím vysokým cenám, a to z důvodů uvedených v 62. bodě odůvodnění. Závěrem lze konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období celkově zhoršila a že na konci období přezkumného šetření se výrobní odvětví Unie nacházelo v obtížné situaci, a to i přes poměrně vysoký zisk v této době, přičemž jeho snaha udržet objem prodeje a dostatečnou úroveň cen při menší poptávce byla mařena zvýšeným dumpingovým dovozem z Indie.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(84)
Jak je uvedeno výše, uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy pouze do určité míry. Jakmile však vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, během období přezkumného šetření odezněla, ocitlo se výrobní odvětví Unie v obtížné a nestabilní situaci a navíc muselo stále čelit škodlivému účinku dumpingového dovozu z Indie. Zejména schopnost výrobního odvětví Unie vyrovnat rostoucí náklady byla na konci období přezkumného šetření slabá.
2. Vztah mezi objemem vývozu a vývozními cenami do třetích zemí a objemem vývozu a vývozními cenami do Unie
(85)
Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indického prodeje do států, které nejsou členy Unie, byla nižší než průměrná vývozní cena do Unie a také nižší než ceny na domácím trhu. Prodej indického vývozce určený do států, které nejsou členy Unie, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo většinu jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie, a to za ceny vyšší, než jsou ceny vývozu do třetích zemí, ale pravděpodobně stále nižší, než je současná cenová úroveň vývozu do Unie.
3. Nevyužitá kapacita a zásoby na indickém trhu
(86)
Spolupracující indický výrobce měl velké množství volné kapacity a plánoval ji v období 2010/11 dále zvýšit. Existuje tedy možnost podstatného zvýšení množství zboží vyváženého do Unie, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky.
(87)
V připomínkách k poskytnutým informacím spolupracující indický výrobce uvedl, že jeho volná kapacita vznikla zejména kvůli hospodářské krizi a souvisejícímu poklesu poptávky. Značná část volné kapacity této společnosti však může být vysvětlena skutečností, že společnost mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření svou kapacitu výrazně zvýšila. Dále je třeba poznamenat, že společnost plánuje kapacitu dále zvyšovat. Kromě toho je nutno říci, že existuje ještě další indický výrobce, který nespolupracoval, který má podobnou kapacitu i její využití a který rovněž nedávno oznámil, že kapacitu hodlá zvyšovat ještě výrazněji.
4. Závěr
(88)
Výrobci v dotčené zemi jsou schopni zvýšit nebo přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie. Ceny indického vývozu do třetích zemí jsou kromě toho nižší než ceny vývozu do Unie. Z šetření vyplynulo, že na základě srovnatelných druhů výrobku prodával spolupracující vyvážející výrobce dotčený výrobek za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Tyto nízké ceny by pravděpodobně klesly v souladu s nižšími cenami účtovanými při vývozu do zbytku světa. Taková cenová politika kombinovaná se schopností vývozců v dotčené zemi dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností měla nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(89)
Jak je uvedeno výše, je výrobní odvětví Unie nadále nestabilní a ohrozitelné. Je pravděpodobné, že pokud by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z dotčené země za dumpingové ceny, snížil by se objem jeho prodeje, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené skutečnosti lze tudíž dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace výrobního odvětví Unie a k obnovení podstatné újmy vzniklé výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(90)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(91)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(92)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(93)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během několika let před obdobím přezkumného šetření zvýšilo svou ziskovost, je v ostrém kontrastu se situací před uložením příslušných opatření. Výrobní odvětví Unie však svůj podíl na trhu stále ztrácí, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Bez příslušných opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájmy dovozců/uživatelů
(94)
Žádný z devíti oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepřihlásil ke spolupráci.
(95)
Přihlásilo se sedmnáct uživatelů, kteří předložili odpovědi na dotazník. Většina z nich již několik let nezískává uhlíkové elektrody z Indie, a jsou proto v otázce možného zachování opatření neutrální, zatímco šest uživatelů alespoň v menším měřítku indické elektrody používá. Čtyři uživatelé tvrdí, že zachování opatření by mělo nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž. Jedno sdružení (Eurofer) se zachováním opatření silně nesouhlasí a tvrdí, že opatření vedla k výraznému stažení indických vývozců z trhu Unie. Sdružení se domnívá, že zachování opatření by bránilo výrobcům oceli nalézt alternativní zdroje zásob a umožnilo by výrobnímu odvětví Unie si udržet dominantní, téměř duopolní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření však jasně vyplývá, že k žádnému výraznému stažení nedošlo. Dovoz z Indie se naopak během posuzovaného období výrazně zvýšil. Šetření kromě toho ukázalo, že uhlíkové elektrody stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí. Pokud jde sílu postavení výrobního odvětví Unie na trhu, připomíná se, že během posuzovaného období klesl jeho podíl na trhu o téměř šestnáct procentních bodů (viz 55. bod odůvodnění výše). Uvedené sdružení navíc přiznalo, že uhlíkové elektrody představují pouze relativně malou část celkových nákladů výrobců oceli.
(96)
Dále je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (10). Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i v Indii. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Navíc je třeba připomenout, že co se týče účinku uložení opatření na uživatele, byl v původním šetření učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu nákladů na uhlíkové elektrody pro výrobní odvětví uživatelů by jakékoli zvýšení nákladů pravděpodobně nemělo na toto výrobní odvětví podstatný vliv. Po uložení opatření nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(97)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(98)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(99)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená z dovozu některých uhlíkových elektrod pocházejících z Indie zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel.
(100)
Sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá sazbě cla použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(101)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz uhlíkových elektrod druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010), a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážených společně nebo odděleně, pocházejících z Indie.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata - 700016, Západní Bengálsko
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttarpradéš
0
A531
Všechny ostatní společnosti
8,5
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. prosince 2010.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1186/2010,
annettu 13 päivänä joulukuuta 2010,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan sekä 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1629/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 11 00 kuuluvien tiettyjen grafiittielektrodien ja tällaisissa elektrodeissa käytettävien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 90 90 kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 0 prosentin arvotullin muodossa.
(2)
Neuvosto otti tukien vastaisen tutkimuksen jälkeen asetuksella (EY) N:o 1628/2004 (3) käyttöön lopullisen tasoitustullin, jäljempänä ’lopulliset tasoitustoimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 11 00 kuuluvien tiettyjen grafiittielektrodien ja tällaisissa elektrodeissa käytettävien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 90 90 kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 15,7 prosentin arvotullin muodossa lukuun ottamatta yhtä yritystä, johon sovellettava tulli oli 7 prosenttia.
(3)
Omasta aloitteestaan vireille pannun tasoitustoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 1354/2008 (4) asetuksia (EY) N:o 1628/2004 ja (EY) N:o 1629/2004. Lopullisia tasoitustulleja muutettiin 6,3 prosenttiin ja 7 prosenttiin yksilöllisesti mainittujen viejien tuonnin osalta jäännöstullin ollessa 7,2 prosenttia. Lopullisia polkumyyntitulleja muutettiin 9,4 prosenttiin ja 0 prosenttiin yksilöllisesti mainittujen viejien tuonnin osalta jäännöstullin ollessa 8,5 prosenttia.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(4)
Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 18 päivänä kesäkuuta 2009 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esittäjinä oli kolme unionin tuottajaa: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, joiden tuotanto muodostaa valtaosan eli tässä tapauksessa yli 90 prosenttia tiettyjen grafiittielektrodijärjestelmien kokonaistuotannosta unionissa.
(5)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
3. Voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(6)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tutkimuksen vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6).
4. Rinnakkaiset tutkimukset
(7)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla vireillepanoilmoituksella (7) myös muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (8) 18 artiklan mukaisen tasoitustoimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.
5. Tutkimus
5.1 Tutkimusajanjakso
(8)
Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen kauden, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2006 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
5.2 Tutkimuksen osapuolet
(9)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(10)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(11)
Etuyhteydettömien tuojien ilmeisen suuren määrän vuoksi pidettiin asianmukaisena tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, oliko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelujen vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Yksikään etuyhteydetön tuoja ei kuitenkaan ilmoittanut yhteistyöhalukkuudestaan. Sen vuoksi otanta ei ollut tarpeen.
(12)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan ja jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastauksia saatiin kolmelta unionin tuottajien ryhmältä (eli pyynnön esittäjiltä), yhdeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta ja 17 käyttäjältä. Yksikään tuoja ei ilmoittautunut otantamenettelyn aikana, eivätkä muutkaan tuojat toimittaneet tietoja tai ilmoittautuneet komissiolle tutkimuksen aikana.
(13)
Vain yksi kahdesta tiedossa olleesta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, HEG Limited, jäljempänä ’HEG’, teki tarkastelussa täysimääräisesti yhteistyötä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Alkuperäisessä tutkimuksessa kyseisen yrityksen täydellinen virallinen nimi oli Hindustan Electro Graphite Limited. Yritys on myöhemmin muuttanut nimensä muotoon HEG Limited. Toinen alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, Graphite India Limited, jäljempänä ’GIL’, päätti olla vastaamatta kyselylomakkeeseen tässä tarkastelussa.
(14)
Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien osapuolten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksa
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Sveitsi
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Espanja
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Saksa.
b)
Vientiä harjoittava tuottaja Intiassa
-
HEG Limited, Bhopal.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(15)
Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, eli Intiasta peräisin olevat, CN-koodiin ex 8545 11 00 kuuluvat sähköuuneissa käytettävät grafiittielektrodit, joiden näennäistiheys on vähintään 1,65 g/cm3 ja sähkövastus enintään 6,0 μΩ.m, ja kyseisissä elektrodeissa käytettävät, CN-koodiin ex 8545 90 90 kuuluvat jatkonippelit, riippumatta siitä, tuodaanko ne yhdessä vai erikseen, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(16)
Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana oleva tuote ja vientiä harjoittavan tuottajan Intian kotimarkkinoilla tuottamat ja myymät tuotteet samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamat ja myymät tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samat.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(17)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
1. Yleistä
(18)
Yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä. Toinen tiedossa ollut vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.
(19)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan viennin määrän ja Intiasta unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärän vertailu osoitti, että yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vienti kattoi suurimman osan Intiasta unioniin tulleesta koko tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yhteistyössä toimimisen astetta voidaan näin ollen pitää korkeana.
2. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla
2.1 Normaaliarvo
(20)
Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja myynyt samankaltaista tuotetta kotimarkkinoillaan edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille eli oliko tällaisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta vientimyynnistä unioniin.
(21)
Komissio yksilöi tämän jälkeen yrityksen kotimarkkinoilla myymät samankaltaisen tuotteen lajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin viedyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa. Grafiittielektrodien tuotelajien määrittämisessä otettiin huomioon seuraavat tekijät: i) myytiinkö niitä yhdessä jatkonippeleiden kanssa, ii) niiden läpimitta ja iii) niiden pituus.
(22)
Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että määritettäessä samanlaisia tai toisiinsa verrattavissa olevia grafiittielektrodijärjestelmiä huomioon olisi otettava myös se, että grafiittielektrodijärjestelmiä tuotetaan erilaatuisesta koksista (joka on perusraaka-aine). Tutkimuksessa vahvistettiinkin, että yritys käytti tuotantoprosessissa kahta erilaatuista koksia: tuotua huippulaatuista neulakoksia sekä Intian markkinoilta hankittua tavallista koksia. Lisäksi vahvistettiin, että käytetyn koksin laji määrittää tuotantokustannukset ja lopputuotteen hinnan.
(23)
Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio jakoi tämän vuoksi kummankin tuotelajin alhaisen ja korkean laatuluokan tuotteisiin polkumyyntilaskelmia varten.
(24)
Tämän jälkeen tutkittiin, oliko yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti ollut edustavaa kunkin tuotelajin osalta eli oliko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynti ollut vähintään 5 prosenttia saman tuotelajin unioniin suuntautuneen vientimyynnin määrästä. Näiden edustavassa määrin myytyjen tuotelajien osalta tutkittiin sitten, oliko kyseinen myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(25)
Se, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, selvitettiin määrittämällä, kuinka suuri osuus asianomaisen tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kaikissa tapauksissa, joissa tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti tapahtui riittävässä määrin ja tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo perustui tosiasialliseen kotimarkkinahintaan, joka laskettiin kyseisen tuotelajin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen koko kotimarkkinamyynnin painotettuna keskiarvona.
(26)
Niille tuotelajeille, joiden kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa tai ei tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo muodostettiin lisäämällä vietyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali, joiden määrittämisessä käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tosiasiallisia tietoja, jotka pohjautuivat tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä.
2.2 Vientihinta
(27)
Koska yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan koko vientimyynti unioniin suuntautui suoraan riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
2.3 Vertailu
(28)
Normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihinnan painotetun keskiarvon vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -hinnoin samassa kaupan portaassa. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi tasapuolinen, siinä otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon erot niissä tekijöissä, joiden osoitettiin vaikuttaneen hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tästä syystä otettiin oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon erot pyynnön esittäjän maksamissa kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, pakkaus- ja liitännäiskustannuksissa, rahoituskuluissa, pankkimaksuissa ja polkumyyntitulleissa, kun se oli aiheellista ja perusteltua.
(29)
Yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen tapauksessa viennin jälkeinen tuontitullien hyvitysjärjestelmä, jäljempänä ’DEPBS’, on todellisuudessa tullinpalautusjärjestelmä, koska DEPBS-lisenssejä käytetään vain grafiittielektrodijärjestelmien tuotantoon käytettyjen raaka-aineiden tuontitullien maksamiseen. Sen vuoksi raaka-aineista maksettujen tuontitullien kustannukset palautetaan, kun tuote viedään maasta, mistä on tuloksena alhaisempi vientihinta. Tämän vuoksi yritys väitti, että kotimarkkinahintoja olisi oikaistava, koska tuontitullin palautus ei vaikuta niihin. Tutkimus osoitti, että väitteensä vastaisesti yritys käyttää tullittomasti tuotuja raaka-aineita sekä vientimarkkinoille että kotimarkkinoille tarkoitettujen grafiittielektrodijärjestelmien valmistuksessa. Sen vuoksi DEPBS-järjestelmällä ei ole vaikutusta kotimarkkinoilla myytyjen ja vietyjen tuotteiden hintaeroon, eikä oikaisua voida myöntää.
2.4 Polkumyyntimarginaali
(30)
Tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. Edellä mainitun menetelmän mukaisesti yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu polkumyyntimarginaali on 11-12 prosenttia.
(31)
Niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden jatkamista, ilmoittamisen, jäljempänä ’lopullisista päätelmistä ilmoittaminen’, jälkeen tekemissään huomautuksissa kyseinen yritys väitti, että polkumyyntimarginaalin laskutapa poikkesi alkuperäisessä tutkimuksessa käytetystä menetelmästä, koska marginaali laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 12 kuukaudesta neljän perusteella, kun alkuperäisessä tutkimuksessa otettiin huomioon kaikki tutkimusajanjakson 12 kuukautta. Yritys väitti siksi, että käytetty laskutapa lisäsi polkumyyntimarginaalia.
(32)
On muistettava, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa, joissa on määritettävä, jatkuuko polkumyynti tai onko sen toistuminen todennäköistä, komission polkumyyntilaskelma perustuu yleisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 12 kuukaudesta neljään. Paikalla tehdyssä tarkastuksessa varmistettiin, että nämä neljä kuukautta olivat edustavia koko 12 kuukauden jakson osalta. Tämä tehtiin vertaamalla näiden neljän kuukauden kustannuksia ja hintoja jäljelle jääneiden kahdeksan kuukauden tietoihin. Lisäksi valitut neljä kuukautta olivat kunkin vuosineljänneksen viimeiset kuukaudet, ja näin ollen ne jakautuivat tasaisesti 12 kuukauden jaksolla. Komissio ei siksi katso, että käytetty menetelmä muuttaa lopullisia päätelmiä polkumyynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tai että se lisää polkumyyntimarginaalia.
(33)
Koska toinen tiedossa ollut intialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, sille ei voitu laskea polkumyyntimarginaalia. Tarkastelua koskevan pyynnön mukaan tämän yrityksen vienti unioniin tapahtui kuitenkin myös polkumyyntihinnoin. Koska suurin osa Intiasta peräisin olevasta viennistä liittyy yhteistyössä toimineeseen intialaiseen tuottajaan, jonka havaittiin harjoittavan polkumyyntiä, ja Intiasta tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen hinta Eurostatin mukaan on alempi kuin yhteistyössä toimineen yrityksen keskimääräinen vientihinta, voidaan vahvistaa, että polkumyyntiä esiintyy koko maan laajuisesti.
3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
(34)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä. Koska tutkimuksessa toimi yhteistyössä vain yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja, jäljempänä olevat päätelmät perustuvat ainoalta yhteistyössä toimineelta yritykseltä saatuihin tietoihin samoin kuin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tosiasioihin eli Eurostatin tietoihin ja tarkastelua koskevassa pyynnössä esitettyihin tietoihin.
(35)
Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: vientiä harjoittavien intialaisten tuottajien käytettävissä oleva kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus intialaisten tuottajien kannalta ja vientihinnat kolmansiin maihin.
3.1 Viejien käytettävissä oleva kapasiteetti
(36)
Tutkimuksen mukaan yhteistyössä toimineella intialaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla on käytettävissä olevaa kapasiteettia. Lisäksi yritys on julkisesti todennut, että se aikoo kasvattaa nykyistä kapasiteettiaan. On myös huomattava, että yritys on suuntautunut vientitoimintaan ja suurin osa sen liikevaihdosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuli vientimyynnistä ja että unioni on edelleen merkittävä vientikohde voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta.
(37)
Tarkastelua koskevan pyynnön mukaan toinen intialainen tuottaja on jo huomattavasti kasvattanut kapasiteettiaan toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja on aikeissa kasvattaa sitä lisää. Sen vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että ainakin osa kasvaneesta kapasiteetista voitaisiin suunnata unionin markkinoille, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa.
3.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(38)
Unionin markkinoiden houkuttelevuutta kuvaa se, että polkumyynti- ja tasoitustullien käyttöönotto ei pysäyttänyt Intiasta tulevan viennin kasvua. Kolmen viime vuoden aikana intialaiset viejät itse asiassa yli kaksinkertaistivat vientinsä ja niiden markkinaosuus unionissa yli kolminkertaistui. On myös korostettava, että samalla kaudella hintataso unionin markkinoilla kohosi 40 prosenttia.
3.3 Vientihinnat kolmansiin maihin
(39)
Kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistä tutkimus osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yhteistyössä toimineen yritykset vientihinnat noudettuna lähettäjältä -tasolla olivat alhaisemmat kuin unioniin suuntautuvan viennin hinnat, joiden havaittiin olevan polkumyyntihintoja. Sen vuoksi voidaan olettaa, että jos toimenpiteet eivät olisi voimassa, yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja siirtäisi ainakin osan viennistään unioniin markkinoiden houkuttelevuuden vuoksi.
3.4 Päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä
(40)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että Intiasta tuleva vienti tapahtuu edelleen polkumyynnillä ja että polkumyynnin jatkuminen unionin markkinoilla on todennäköistä, jos nykyiset polkumyyntitoimenpiteet poistetaan. Kun otetaan huomioon käyttämätön kapasiteetti Intiassa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus, intialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla, ainakin yhteistyössä toimineella vientiä harjoittavalla tuottajalla, on kannustin lisätä vientiään unionin markkinoille polkumyyntihinnoin.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
1. Unionin tuotanto
(41)
Samankaltaista tuotetta valmistaa unionissa viisi yritystä tai yritysryhmää, joiden tuotanto muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun samankaltaisen tuotteen koko unionin tuotannon.
2. Unionin tuotannonala
(42)
Viidestä yrityksestä kaksi ei ilmoittanut tukevansa tarkastelupyyntöä eikä toiminut yhteistyössä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vastaamalla kyselylomakkeeseen. Seuraavat kolme tuottajaryhmää jättivät pyynnön ja ilmoittivat toimivansa yhteistyössä: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Nämä kolme tuottajaryhmää muodostavat suurimman osan samankaltaisen tuotteen koko tuotannosta unionissa, koska niiden osuus tiettyjen grafiittielektrodijärjestelmien koko unionin tuotannosta on yli 90 prosenttia, kuten edellä johdanto-osan 4 kappaleessa on todettu. Niiden katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Alustava huomautus
(44)
Koska ainoastaan yksi intialainen vientiä harjoittava tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä, tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia unioniin ei esitetä tarkkoina lukuina luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.
(45)
Grafiittielektroditeollisuuden tilanne liittyy läheisesti terässektoriin, koska grafiittielektrodeja käytetään pääasiallisesti sähköterästeollisuudessa. Vuonna 2007 ja vuoden 2008 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana terästeollisuudessa ja näin ollen myös grafiittielektroditeollisuudessa vallitsivat erittäin positiiviset markkinaolosuhteet.
(46)
Grafiittielektrodien myyntimäärät vaihtelevat suureksi osaksi terästuotannon määrän mukaisesti. Grafiittielektrodien toimitussopimukset, jotka kattavat hinnat ja määrät, neuvotellaan kuitenkin yleensä 6-12 kuukauden kaudeksi. Sen vuoksi kysynnän muutoksista johtuvan myyntimäärän kehityksen ja sen mahdollisten hintavaikutusten välillä on ajallinen viive.
2. Kulutus unionin markkinoilla
(47)
Unionin kulutuksen määrittämisen perustana käytettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymää määrää, arviota muiden unionin tuottajien unionin markkinoilla myymästä määrästä, Eurostatin tuontitietoja sekä perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Alkuperäisen tutkimuksen tavoin (9) osa tuonnista jätettiin ottamatta huomioon, koska käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikutti siltä, että kyseessä ei ollut tutkimuksen kohteena oleva tuote.
(48)
Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus laski lähes 25 prosenttia ja suurin lasku tapahtui vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tarkastelujakson alussa vallinneiden erittäin positiivisten markkinaolosuhteiden vuoksi unionin kulutus oli erittäin korkealla tasolla ja kasvoi 30 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson ja vuoden 2006 välillä.
Taulukko 1
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kokonaiskulutus (tonnia)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indeksi (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Intiasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta
(49)
Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi vakaasti 143 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 5 000-7 000 tonnia. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus yli kolminkertaistui vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, jolloin se saavutti noin 5 prosentin tason. Markkinaosuus kasvoi edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla huolimatta kysynnän merkittävästä laskusta. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat kohosivat 52 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä noudatteli unionin tuotannonalan hintojen kanssa samaa suuntausta, mutta hinnat olivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hintoja alemmat. Taulukossa 2 olevia tietoja ei ole annettu tarkkoina lukuina luottamuksellisuussyistä, koska Intiassa on vain kaksi tiedossa olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa.
Taulukko 2
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)
2 000-3 000
3 000-4 000
7 000-9 000
5 000-7 000
Indeksi (2006 = 100)
100
123
318
243
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus
noin 1,5 %
noin 2 %
noin 5 %
noin 5 %
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat (euroa/tonni)
noin 2 000
noin 2 600
noin 3 000
noin 3 200
Indeksi (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(50)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
4.1 Tuotanto
(51)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotanto laski 29 prosenttia verrattuna vuoteen 2006. Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi ensin 2 prosenttia vuonna 2007 verrattuna vuoteen 2006, ennen kuin se laski jyrkästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 3
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indeksi (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2 Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(52)
Tuotantokapasiteetti pieneni hieman (2 %) vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Koska myös tuotanto laski vuonna 2008 ja etenkin tutkimusajanjakson aikana, siitä seuraava kapasiteetin käyttöaste laski kaikkiaan 25 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 4
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indeksi (2006 = 100)
100
98
98
98
Kapasiteetin käyttöaste
91 %
95 %
90 %
66 %
Indeksi (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3 Varastot
(53)
Unionin tuotannonalan loppuvarastot pysyivät vuonna 2007 samalla tasolla kuin vuonna 2006 ja sitten pienenivät 10 prosenttia vuonna 2008. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla varastot kasvoivat hieman mutta olivat 5 prosenttia pienemmät kuin vuonna 2006.
Taulukko 5
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indeksi (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4 Myyntimäärä
(54)
Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin määrä laski 39 prosenttia tarkastelujaksolla. Myynti oli erittäin korkealla tasolla tarkastelujakson alussa kasvettuaan lähes 70 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon verrattuna. Myyntimäärä laski hieman vuosina 2007 ja 2008 mutta pysyi suhteellisen korkealla tasolla (vuonna 2008 se oli edelleen 47 % yli alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson tason). Myyntimäärät kuitenkin putosivat merkittävästi vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (lähes kolmanneksen).
Taulukko 6
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin myynti etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indeksi (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5 Markkinaosuus
(55)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski vähitellen lähes 16 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (84,6 %:sta 68,7 %:iin).
Taulukko 7
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan markkinaosuus
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indeksi (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6 Kasvu
(56)
Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin kulutus väheni lähes 25 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni melkein 16 prosenttiyksikköä, kun taas tuonnin markkinaosuus kasvoi 3,4 prosenttiyksikköä.
4.7 Työllisyys
(57)
Unionin tuotannonalan työllisyysaste laski 7 prosenttia vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.
Taulukko 8
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso
Työllisyys tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa (henkeä)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indeksi (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8 Tuottavuus
(58)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa laski vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 24 prosenttia. Se kohosi hieman vuosina 2007 ja 2008 ennen pienenemistään lähes 25 prosentilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
Taulukko 9
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
140
151
146
107
Indeksi (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9 Myyntihinnat ja kotimarkkinahintoihin vaikuttavat tekijät
(59)
Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat ovat kehittyneet positiivisesti ja kohonneet 40 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä johtuu i) yleisestä hintatasosta markkinoilla, ii) tarpeesta kattaa tuotantokustannusten kohoaminen ja iii) tavasta, jolla hankintasopimushinnat vahvistetaan.
(60)
Vuosina 2007 ja 2008 unionin tuotannonala pystyi korottamaan hintojaan, kun markkinahinnat kohosivat yleisesti grafiittielektrodien kysynnän jatkuessa edelleen vahvana. Kysyntä johtui erittäin positiivisista markkinaoloista, jotka vallitsivat terässektorilla vuoden 2008 kolmeen ensimmäiseen neljännekseen saakka, kuten johdanto-osan kappaleessa 45 on kuvattu.
(61)
Hinnat kohosivat myös vuosina 2007 ja 2008 osaksi siksi, että pyrittiin kattamaan kasvavat tuotantokustannukset ja etenkin raaka-ainekustannukset. Vuosina 2006-2008 kustannukset kasvoivat 23 prosenttia. Unionin tuotannonala pystyi kuitenkin kattamaan tämän kohottamalla hintojaan merkittävästi (+ 33 %).
(62)
Hinnat kohosivat edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, joskin vähäisemmässä määrin (+ 5 %). Se, että hinnat eivät pudonneet vaikka kysyntä väheni, selittyy sillä, miten hankintasopimukset laaditaan markkinoilla ja sillä, että suurin osa vuoden 2009 hankintasopimuksista tehtiin vuonna 2008. Grafiittielektrodien myyntimäärät seurailevat enemmän tai vähemmän teräksen tuotantoa, kuten johdanto-osan 46 kappaleessa todettiin. Grafiittielektrodien hankintasopimusten neuvottelut 6-12 kuukauden jaksoille voivat kuitenkin johtaa viipeisiin siinä, miten kysynnän muutokset vaikuttavat hintoihin (korottavat tai alentavat niitä). Sopimusneuvotteluissa perustana käytetään odotettuja myyntimääriä, jotka voivat erota todellisuudessa saavutetuista myyntimääristä, minkä tuloksena hintasuuntaus tietyllä kaudella ei välttämättä seuraa myyntimäärien suuntausta samalla kaudella. Näin tapahtui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin myyntimäärät laskivat mutta hinnat pysyivät korkeina, koska useimmat vuoden 2009 hankintasopimukset oli tehty vuonna 2008 ja jotkin vuodelle 2008 tarkoitetut toimitukset lykättiin vuoteen 2009. Hintojen 5 prosentin korotus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei kuitenkaan ollut riittävä kattamaan kustannusten nousua (+ 13 %), mikä oli mahdollista aiemmin. Hinnat neuvoteltiin uudelleen alemmille tasoille tarkastelua koskevan tutkimuksen jälkeiselle kaudelle.
(63)
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat noudattelivat unionin tuotannonalan hintojen suuntausta mutta olivat jatkuvasti alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, kuten johdanto-osan 49 kappaleessa selitettiin.
Taulukko 10
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso
Yksikköhinta unionin markkinoilla (euroa/tonni)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indeksi (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10 Palkat
(64)
Vuoden 2006 ja tarkastelua tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka nousi 15 prosenttia.
Taulukko 11
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso
Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa)
52
56
61
60
Indeksi (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11 Investoinnit
(65)
Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen kasvoivat 37 prosenttia. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla investoinnit kuitenkin vähenivät 14 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna.
Taulukko 12
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (euroa)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indeksi (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12 Kannattavuus ja investointien tuotto
(66)
Kustannukset kohosivat 40 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonala onnistui kuitenkin vuosina 2006-2007 nostamaan hintojaan enemmän kuin sen kustannukset nousivat. Tämän ansiosta voitot kasvoivat vuoden 2006 tasolta 19 prosentista 26 prosenttiin vuonna 2007. Vuodesta 2007 vuoteen 2008 hinnat ja kustannukset kohosivat samassa suhteessa, joten unionin tuotannonalan marginaali säilyi vakaana vuoden 2007 tasolla. Voitot laskivat 19 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun tuotantokapasiteetin alhaisempi käyttöaste ja raaka-aineiden korkeammat hinnat vaikuttivat kustannuksiin. Voitot laskivat vielä lisää vuonna 2009, koska unionin tuotannonalan oli mukautettava hintojaan alaspäin ottaakseen huomioon grafiittielektrodimarkkinoiden myyntihintojen yleisen laskun, mikä johtui kysynnän vähenemisestä terässektorilla.
(67)
Investointien tuotto kasvoi 71 prosentista (vuonna 2006) 103 prosenttiin (vuonna 2007). Vuonna 2008 se nousi 119 prosenttiin ennen laskuaan 77 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Investointien tuotto kasvoi kaiken kaikkiaan vain 6 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 13
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen unionin myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)
19 %
26 %
25 %
19 %
Investointien tuotto (nettovoitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13 Kassavirta ja pääoman saanti
(68)
Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta kasvoi vuosien 2006 ja 2007 välillä. Kasvu jatkui vuonna 2008 mutta pieneni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kassavirta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 28 prosenttia suurempi kuin tarkastelujakson alussa.
(69)
Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa, mikä johtuu lähinnä siitä, että osa tuottajista kuuluu isompiin yritysryhmiin.
Taulukko 14
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (euroa)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indeksi (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(70)
Kun otetaan huomioon Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.
4.15 Aiemman tuetun tuonnin ja polkumyynnin vaikutuksista toipuminen
(71)
Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat hienoista paranemista unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanteessa sen jälkeen, kun lopulliset tasoitus- ja polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Etenkin vuosien 2006 ja 2008 välillä unionin tuotannonala sai etua kohonneista hinnoista ja voitoista. Tämä johtui erittäin suotuisista markkinaolosuhteista, jotka mahdollistivat korkeiden hintatasojen ja kannattavuuden säilymisen, vaikka unionin tuotannonalan markkinaosuus olikin pienenemässä, kuten 55 kappaleessa on selitetty. Samalla kaudella Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus kuitenkin toimenpiteistä huolimatta kasvoi, ja intialaisia tuotteita tuotiin unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmilla hinnoilla. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan voitot alkoivat jo pienentyä ja pienenivät edelleen vuonna 2009 kohonneiden kustannusten ja vähäisten hinnankorotusten vuoksi.
5. Polkumyyntituonnin ja muiden tekijöiden vaikutukset
5.1 Polkumyyntituonnin vaikutukset
(72)
Vaikka kulutus laski unionissa tarkastelujaksolla, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä yli kaksinkertaistui ja markkinaosuus yli kolminkertaistui (ks. johdanto-osan 49 kappale). Jos polkumyynti- ja tasoitustulleja ei oteta huomioon, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, vaikkakin vain alle 2 prosenttia.
5.2 Talouskriisin vaikutus
(73)
Vuonna 2007 ja vuoden 2008 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä terästeollisuudessa ja siihen liittyvillä teollisuudenaloilla, myös grafiittielektroditeollisuudessa, vallitsevien erittäin positiivisten taloudellisten olosuhteiden vuoksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne oli suhteellisen hyvä, kun talouskriisi alkoi vuoden 2008 lopulla. Grafiittielektrodien hankintasopimukset neuvotellaan yleensä 6-12 kuukauden jaksoille, mikä johtaa viipeisiin siinä, miten kysynnän muutokset vaikuttavat hintoihin (korottavat tai alentavat niitä). Koska tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson sopimukset neuvoteltiin silloin, kun talouskriisin vaikutuksia ei vielä voitu ennustaa, kriisin vaikutukset tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat lähinnä määrällisiä, koska mahdolliset hintavaikutukset kohdistuisivat unionin tuotannonalaan vasta viipeellä. On huomattava, että unionin tuotannonalan tilanne oli joiltakin osin heikentynyt suotuisissakin taloudellisissa olosuhteissa, koska se menetti markkinaosuuttaan asianomaisesta maasta tulevalle tuonnille. Heikentyminen ei johtanut merkittävämpiin negatiivisiin vaikutuksiin osittain sen ansiosta, että kysyntä oli korkealla tasolla vuosina 2007-2008, minkä vuoksi unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärä pysyivät korkealla tasolla; osittain tämä johtui myös siitä, että kun määrät laskivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, hinnat voitiin silti pitää edelleen korkealla tasolla edellä kuvatun viipeen ansiosta.
5.3 Tuonti muista maista
(74)
Koska saatavilla oleviin Eurostatin tuontitietoihin, jotka perustuvat CN-koodeihin, sisältyy muitakin tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote, seuraava analyysi on tehty Taric-koodeihin perustuvien tuontitietojen perusteella ja niiden lisäksi on käytetty perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Osa tuonnista jätettiin ottamatta huomioon, koska käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikutti siltä, että kyseessä ei ollut tarkasteltavana oleva tuote.
(75)
Arvioiden mukaan muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi 63 prosenttia eli 11 000 tonnista 18 500 tonniin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus kohosi 6,6 prosentista 14,4 prosenttiin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat 42 prosenttia vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Eniten tuontia vaikuttaa tulevan Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Venäjältä, Japanista ja Meksikosta, jotka olivat ainoat maat, joiden yksilölliset markkinaosuudet olivat yli 1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Seuraavissa kappaleissa tarkastellaan tarkemmin tuontia näistä maista. Yhdeksästä muusta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli yhteensä vain noin 2 prosenttia, eikä sitä tarkastella tarkemmin.
(76)
Kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi 2,4 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (0,2 %:sta 2,6 %:iin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat alle unionin tuotannonalan hintojen ja myös alle Intiasta tulevan tuonnin hintojen.
(77)
Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 4,2 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (1,9 %:sta 6,1 %:iin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat hieman alle unionin tuotannonalan hintojen mutta jotka ylittivät Intiasta tulevan tuonnin hinnat.
(78)
Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus laski 0,4 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (2,0 %:sta 1,6 %:iin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat yhtä korkeat tai korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja myös korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin hinnat.
(79)
Meksikosta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 1,0 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (0,9 %:sta 1,9 %:iin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja myös korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin hinnat.
(80)
Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin kehitys olisi voinut jossakin määrin vaikuttaa unionin tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiseen. Kun kuitenkin otetaan huomioon tuontitilastoista saatavien tietojen yleinen luonne, joka ei mahdollista hintavertailua tuotelajeittain, kuten voitiin tehdä Intian tapauksessa vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien yksityiskohtaisten tietojen perusteella, Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin vaikutusta ei voida todeta varmuudella.
Taulukko 15
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indeksi (2006 = 100)
100
100
170
163
Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Muista maista tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indeksi (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)
421
659
2 828
3 380
Indeksi (2006 = 100)
100
157
672
804
Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Kiinasta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indeksi (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso
Venäjältä tulevan tuonnin määrä (tonnia)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indeksi (2006 = 100)
100
90
264
245
Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Venäjältä tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indeksi (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso
Japanista tulevan tuonnin määrä (tonnia)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indeksi (2006 = 100)
100
66
110
62
Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Japanista tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indeksi (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimus-ajanjakso
Meksikosta tulevan tuonnin määrä (tonnia)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indeksi (2006 = 100)
100
148
143
167
Meksikosta tulevan tuonnin markkinaosuus
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Meksikosta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indeksi (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Päätelmät
(81)
Tuonnin määrä asianomaisesta maasta siis yli kaksinkertaistui vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, kuten johdanto-osan 49 kappaleessa todettiin. Koska kulutus laski 25 prosenttia samalla kaudella, intialaisten viejien markkinaosuus kasvoi jyrkästi 1,5 prosentista noin 5 prosenttiin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Intiasta unioniin suuntautuvan viennin hinnat kohosivat merkittävästi tarkastelujaksolla yleisesti korkeiden markkinahintojen vuoksi, mutta ne alittivat edelleen unionin tuotannonalan hinnat.
(82)
Polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden voimassaolosta huolimatta useat merkittävät indikaattorit kehittyivät negatiivisesti vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä: tuotantomäärä laski 29 prosenttia ja myyntimäärä 39 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste aleni 28 prosenttia, minkä seurauksena myös työllisyys ja tuottavuus heikkenivät. Osaksi negatiivista kehitystä saattaa selittää kulutuksen jyrkkä lasku, joka oli lähes 25 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonalan markkinaosuuden huomattavaa pienenemistä (15,9 prosenttiyksikön lasku vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä) on tarkasteltava myös ottaen huomioon Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuuden jatkuva kasvu.
(83)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saavutetut suhteellisen korkeat voittotasot johtuivat johdanto-osan 62 kappaleessa selvitetyistä syistä pääasiassa jatkuvasti korkeasta hintatasosta. Päätelmänä voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne heikkeni yleisesti tarkastelujaksolla ja että se oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa vaikeassa tilanteessa suhteellisen korkeasta voittotasosta huolimatta, kun sen pyrkimyksiä myyntimäärien ja riittävän hintatason säilyttämiseen vaikeutti Intiasta tulevan tuonnin lisääntyminen tilanteessa, jossa kysyntä heikkeni.
F. VAHINGON JATKUMISEN JA TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomiot
(84)
Kuten edellä todettiin, polkumyyntitoimenpiteet korjasivat yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa vain osittain. Kun tarkastelujakson aikana vallinnut unionin kulutuksen korkea taso hävisi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, unionin tuotannonala päätyi vaikeaan ja riskialttiiseen tilanteeseen ja oli edelleen alttiina Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin vahinkoa aiheuttaville vaikutuksille. Unionin tuotannonalan kyky kattaa kohonneet kustannukset oli erityisen heikko tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa.
2. Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja unioniin suuntautuvan viennin määrien ja hintojen suhde
(85)
Tutkimuksessa havaittiin, että keskimääräinen vientihinta Intiasta EU:n ulkopuolisiin maihin oli alhaisempi kuin keskimääräinen vientihinta unioniin ja samalla myös kotimarkkinahintoja alhaisempi. Intialaisten viejien myynti EU:n ulkopuolisiin maihin oli huomattavaa ja edusti sen kokonaisviennistä suurinta osuutta. Näin ollen katsottiin, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaiset viejät saattaisivat siirtää merkittäviä määriä kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistään aiempaa houkuttelevammille unionin markkinoille hinnoilla, jotka olisivat - siinäkin tapauksessa, että ne olisivat korkeammat kuin hinnat kolmansiin maihin - todennäköisesti edelleen unioniin suuntautuvan viennin nykyhintoja alhaisemmat.
3. Käyttämätön kapasiteetti ja varastot Intian markkinoilla
(86)
Yhteistyössä toimineella intialaisella tuottajalla oli merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, ja se suunnitteli kapasiteettinsa kasvattamista vuosina 2010-2011. Näin ollen kapasiteettia on niin paljon, että vientiä unioniin on mahdollista lisätä merkittävästi, etenkin koska ei ole merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat ottaa vastaan lisätuotantoa.
(87)
Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tekemissään huomautuksissa yhteistyössä toiminut intialainen tuottaja väitti, että sen käyttämätön kapasiteetti johtui pääasiassa talouskriisistä ja siihen liityvästä kysynnän laskusta. Suurin osa yrityksen käyttämättömästä kapasiteetista selittyy kuitenkin sillä, että se lisäsi kapasiteettiaan huomattavasti vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan ajanjakson välisenä aikana. Lisäksi yritys on aikonut kasvattaa kapasiteettiaan entisestään. Olisi myös muistettava, että toisen intialaisen tuottajan, joka ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, kapasiteetti ja käyttöaste ovat samanlaisia, ja että se on niin ikään ilmoittanut vielä huomattavammasta kapasiteetin lisäyksestä.
4. Päätelmät
(88)
Asianomaisen maan tuottajilla on siis mahdollisuudet lisätä vientiään ja/tai suunnata vientiä muualta unionin markkinoille. Lisäksi Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ovat alemmat kuin unioniin suuntautuvan viennin. Tutkimus osoitti vertailukelpoisten tuotelajien perusteella, että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta alempaan hintaan kuin unionin tuotannonala. Nämä alhaiset hinnat mitä todennäköisimmin alenevat yhdenmukaisesti muualle maailmaan suuntautuvasta viennistä veloitettujen alhaisempien hintojen tasolle. Tällaisella hinnoittelukäyttäytymisellä - kun se yhdistetään asianomaisen maan viejien kykyyn toimittaa merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille - olisi erittäin todennäköisesti negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
(89)
Kuten edellä todettiin, unionin tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea ja riskialtis. Jos polkumyyntituonti asianomaisesta maasta unioniin lisääntyisi, se todennäköisesti vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan myyntiin, markkinaosuuteen ja myyntihintoihin, ja tämän seurauksena taloudellinen tilanne heikkenisi alkuperäisenä tutkimusajanjaksona vallinneelle tasolle. Tämän perusteella pääteltiin, että toimenpiteiden kumoaminen mitä todennäköisimmin pahentaisi entisestään vaikeaa tilannetta ja johtaisi unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
G. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(90)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.
(91)
On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus on tarkastelu, jossa siis analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa, voidaan arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(92)
Tämän perusteella tutkittiin, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan vahingollinen polkumyynti todennäköisesti jatkuu tai toistuu.
2. Unionin tuotannonalan etu
(93)
Unionin tuotannonala on osoittautunut rakenteellisesti elinkelpoiseksi. Tämän vahvistaa myös sen taloudellisessa tilanteessa havaittu myönteinen kehitys sen jälkeen, kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Erityisesti se, että unionin tuotannonala kasvatti kannattavuuttaan muutaman tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltäneen vuoden aikana, poikkeaa jyrkästi ennen toimenpiteiden käyttöönottoa vallinneesta tilanteesta. Unionin tuotannonala on kuitenkin jatkuvasti menettänyt markkinaosuuttaan, kun taas asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus on merkittävästi kasvanut tarkastelujaksolla. Ilman toimenpiteiden voimassaoloa unionin tuotannonalan tilanne olisi todennäköisesti vieläkin heikompi.
3. Tuojien/käyttäjien etu
(94)
Yksikään yhdeksästä etuyhteydettömästä tuojasta, joihin otettiin yhteyttä, ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.
(95)
Käyttäjiä ilmoittautui 17, ja ne vastasivat kyselylomakkeeseen. Useimmat käyttäjät eivät ole hankkineet grafiittielektrodeja Intiasta useaan vuoteen, minkä vuoksi niillä oli neutraali kanta toimenpiteiden mahdolliseen jatkamiseen, mutta kuusi käyttäjää on ainakin jossakin määrin käyttänyt intialaisia elektrodeja. Neljä käyttäjää väitti, että toimenpiteiden jatkamisella olisi negatiivinen vaikutus kilpailuun. Yksi järjestö (Eurofer) vastusti voimakkaasti toimenpiteiden jatkamista ja väitti, että toimenpiteiden tuloksena intialaiset viejät ovat suureksi osaksi vetäytyneet unionin markkinoilta. Järjestö väittää, että toimenpiteiden jatkaminen estäisi teräksen tuottajia löytämästä vaihtoehtoisia hankintalähteitä ja auttaisi unionin tuotannonalaa määräävän aseman, lähes duopolin säilyttämisessä. Kun tarkastellaan intialaisen tuonnin kehitystä toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen on kuitenkin selvää, ettei tällaista laajamittaista vetäytymistä ole tapahtunut, vaan tuonti Intiasta on sen sijaan kasvanut merkittävästi tarkastelujakson aikana. Lisäksi tutkimus osoitti, että grafiittielektrodeja tuodaan unionin markkinoille entistä enemmän monista muista kolmansista maista. Unionin tuotannonalan vahvan markkina-aseman osalta on muistettava, että sen markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 16 prosenttiyksikköä (ks. johdanto-osan 55 kappale). Järjestö myönsi, että grafiittielektrodien osuus teräksen tuottajien kokonaiskustannuksista on suhteellisen pieni.
(96)
Alkuperäisessä tutkimuksessa siis todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla olisi huomattavaa vaikutusta käyttäjiin (10). Vaikka toimenpiteet olivat voimassa viisi vuotta, unionin tuojat/käyttäjät hankkivat tarkasteltavana olevaa tuotetta edelleen myös Intiasta. Ne eivät myöskään ilmoittaneet, että niillä olisi ollut vaikeuksia löytää muita lähteitä. On syytä muistaa myös se, mitä alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin toimenpiteiden käyttöönoton mahdollisista vaikutuksista käyttäjiin: koska grafiittielektrodien kustannukset ovat varsin vähäpätöiset niitä käyttävien tuotannonalojen kokonaiskustannusten joukossa, ei hinnannousu todennäköisesti vaikuttaisi niihin merkittävästi. Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei tullut esiin mitään, mikä olisi osoittanut päinvastaista. Näin ollen voidaan päätellä, että polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa ei todennäköisesti vaikuttaisi vakavasti unionin tuojiin/käyttäjiin.
4. Päätelmät
(97)
Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista.
H. POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(98)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Kaikki toimitetut huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon, jos se oli perusteltua.
(99)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Intiasta peräisin olevien tiettyjen grafiittielektrodien tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat arvotulleja.
(100)
Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettavaa tullia.
(101)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimen muutoksesta tai uuden tuotanto- tai myyntiyksikön perustamisesta johtuvat) on toimitettava viipymättä komissiolle (11) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai uuteen tuotanto- tai myyntiyksikköön mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarpeen mukaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Intiasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 11 00 (Taric-koodi 8545110010) kuuluvien sähköuuneissa käytettävien grafiittielektrodien, joiden näennäistiheys on vähintään 1,65 g/cm3 ja sähkövastus enintään 6,0 μΩ.m, ja kyseissä elektrodeissa käytettävien, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8545 90 90 (Taric-koodi 8545909010) kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa unioniin riippumatta siitä, tuodaanko ne yhdessä vai erikseen.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat polkumyyntitullit ovat seuraavat:
Yritys
Lopullinen tulli
(%)
Taric-lisäkoodi
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
0
A531
Kaikki muut yritykset
8,5
A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2010.