NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1031/2010
ze dne 12. listopadu 2010
o harmonogramu, správě a jiných aspektech dražeb povolenek na emise skleníkových plynů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na čl. 3d odst. 3 a čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2003/87/ES byla revidována a změněna směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/101/ES ze dne 19. listopadu 2008, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem začlenění činností v oblasti letectví do systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (2), a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/29/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 2003/87/ES s cílem zlepšit a rozšířit systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (3). Jedním ze zlepšení, která jsou v revizi směrnice 2003/87/ES stanovena, je skutečnost, že základním způsobem přidělování by mělo být dražení, neboť je nejjednodušším a podle všeobecného mínění hospodářsky nejúčinnějším prostředkem. Účinnost systému pro obchodování s emisemi spočívá v jasném signálu o ceně uhlíku, aby bylo dosaženo snížení emisí skleníkových plynů s co nejmenšími náklady. Dražba by tento signál o ceně uhlíku měla podpořit a posílit.
(2)
Podle čl. 10 odst. 1 směrnice 2003/87/ES draží členské státy povolenky, na které se vztahuje kapitola III této směrnice a které nejsou přiděleny bezplatně. Proto musí členské státy dražit povolenky, které nejsou přiděleny bezplatně. Nemohou použít jiné způsoby přidělování a ani by nemohly povolenky, které nebyly bezplatně přiděleny, namísto vydražení zadržet nebo zrušit.
(3)
V čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES jsou stanoveny různé cíle dražebního procesu. Tento proces by měl být předvídatelný, zejména pokud jde o načasování a sled dražeb a o předpokládaný objem povolenek, jež budou v dražbách nabízeny. Dražby by měly být pořádány tak, aby malé a střední podniky, na které se systém obchodování s emisemi vztahuje, měly k dražbám plný, náležitý a spravedlivý přístup, aby byl zaručen přístup malým producentům emisí, aby účastníci měli ve stejný okamžik přístup k informacím, aby účastníci dražby nenarušovali a aby organizace dražeb a účast na nich byla efektivní z hlediska nákladů a předcházelo se zbytečným administrativním nákladům.
(4)
Tyto cíle by měly být chápány v souvislosti s všeobecnými záměry revize směrnice 2003/87/ES, mezi něž mimo jiné patří lepší harmonizace, zabránění narušení hospodářské soutěže a větší předvídatelnost, které by měly posílit signál o ceně uhlíku, aby bylo dosaženo snížení emisí s co nejmenšími náklady. Zvýšené úsilí o snížení emisí vyžaduje nejvyšší možný stupeň hospodářské výkonnosti na základě plně harmonizovaných podmínek přidělování v rámci Unie.
(5)
Podle ustanovení čl. 3d odst. 1 směrnice 2003/87/ES se v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 vydraží 15 % povolenek, na které se vztahuje kapitola II uvedené směrnice, přičemž podle ustanovení čl. 3d odst. 2 se v období následujícím po 1. lednu 2013 vydraží stejný procentní podíl povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES. V čl. 3d odst. 3 se požaduje přijetí nařízení obsahujícího podrobná ustanovení pro dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II a které nemusí být vydány zdarma, prováděné členskými státy podle čl. 3d odst. 1 a 2 nebo čl. 3f odst. 8 směrnice 2003/87/ES.
(6)
Podle většiny zúčastněných stran zapojených do konzultace před přijetím tohoto nařízení, naprosté většiny členských států a posouzení dopadů provedeného Komisí lze všeobecných cílů přezkumu směrnice 2003/87/ES nejlépe dosáhnout společnou infrastrukturou dražebního procesu, kdy jsou dražby konány společnou dražební platformou. Tento přístup zamezuje narušování vnitřního trhu. Umožňuje nejvyšší možný stupeň hospodářské výkonnosti a povoluje přidělování povolenek při dražbě na základě plně harmonizovaných podmínek v rámci Unie. Navíc konání dražeb prostřednictvím společné dražební platformy nejlépe posiluje signál o ceně uhlíku, který vyžadují hospodářské subjekty k investičním rozhodnutím nezbytným k tomu, aby dosáhly snížení emisí skleníkových plynů s co nejmenšími náklady.
(7)
Podle většiny zúčastněných stran zapojených do konzultace před přijetím tohoto nařízení, naprosté většiny členských států a posouzení dopadů provedeného Komisí lze společnou infrastrukturou dražebního procesu, kdy jsou dražby konány společnou dražební platformou, nejlépe dosáhnout i cílů uvedených v čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Tento přístup představuje nákladově nejefektivnější prostředek dražení povolenek bez zbytečné administrativní zátěže, která by nutně vyplynula z použití více dražebních infrastruktur. Jedná se o nejlepší způsob poskytnutí otevřeného, transparentního a nediskriminačního přístupu k dražbám, jak právně, tak fakticky. Tento společný přístup by zajistil předvídatelnost kalendáře dražeb a nejlépe by posílil zřetelnost signálu o ceně uhlíku. Společná dražební infrastruktura je důležitá zejména pro poskytování spravedlivého přístupu malým a středním podnikům, na které se systém obchodování s emisemi vztahuje, a přístupu malým producentům emisí. Náklady na seznámení se s více než jednou dražební platformou a na registraci a účast ve více než jedné dražební platformě by pro tyto společnosti byly zvláště zatěžující. Společná dražební platforma usnadňuje co nejširší účast v rámci Unie, a tím nejlépe zmírňuje riziko toho, že uživatelé naruší fungování dražeb jejich využitím k praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužívání trhu.
(8)
Nicméně s cílem zmírnit riziko omezené hospodářské soutěže na trhu s uhlíkem toto nařízení stanoví možnost, aby členské státy vystoupily ze společné dražební platformy tím, že jmenují své vlastní dražební platformy pod podmínkou, že tyto alternativní platformy jsou uvedeny na seznamu v příloze tohoto nařízení. Uvedení na seznam by mělo vycházet z oznámení alternativní platformy jmenujícím členským státem Komisi. Tato možnost však nevyhnutelně předpokládá jen neúplnou harmonizaci dražebního procesu, a proto by opatření zavedená tímto nařízením měla být přezkoumána během počátečního pětiletého období a po konzultaci se zúčastněnými stranami s cílem provést veškeré změny, jež budou vzhledem k nabytým zkušenostem považovány za nezbytné. Poté, co Komise obdrží od členského státu oznámení v souvislosti s alternativní platformou, měla by bez zbytečného odkladu jednat s cílem tuto alternativní platformu uvést na seznam.
(9)
Kromě toho by měl mít členský stát možnost požádat subjekt sledující dražby, aby vypracoval zprávu o fungování dražební platformy, již má v úmyslu jmenovat, například při přípravě změn tohoto nařízení s cílem uvést alternativní dražební platformy na seznam. Subjekt sledující dražby by měl dále pravidelně přezkoumávat slučitelnost všech dražebních platforem s tímto nařízením a s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES a podávat o tom zprávu členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě. Tento přezkum by měl zahrnout vliv dražeb na postavení dražebních platforem na sekundárním trhu. Aby se zabránilo tomu, že by členské státy zůstaly nevědomky členem některé dražební platformy i po skončení jejího jmenovacího období, měly by veškeré smlouvy o jmenování dražební platformy obsahovat příslušná ustanovení, na jejichž základě by dražební platforma musela předat všechen hmotný a nehmotný majetek nezbytný ke konání dražeb jejím nástupcem.
(10)
Volba počtu dražebních platforem a typu subjektu, který se může stát dražební platformou, jsou podkladem pro ustanovení přijatá v tomto nařízení, která se týkají předvídatelného kalendáře dražeb, jakož i pro opatření týkající se přístupu k dražbám, pro způsob pořádání dražeb a pro ustanovení o správě zajištění, plateb a dodání a o dohledu nad dražbami. Tato ustanovení by nemohla být přijata Komisí v plně harmonizovaném nařízení bez znalosti počtu dražebních platforem a zvláštních schopností subjektu vybraného ke konání dražeb. Z tohoto důvodu vycházejí opatření přijatá v tomto nařízení z toho, že dražby jsou konány prostřednictvím společné dražební platformy, jež by měla stanovit postup pro zjišťování počtu a kvality jiných dražebních platforem, které se členský stát případně rozhodne používat.
(11)
Vzhledem k omezením nastíněným v 10. bodu odůvodnění, je vhodné, aby uvedení alternativní dražební platformy na seznam v příloze tohoto nařízení podléhalo podmínkám nebo povinnostem. Uvedením alternativní platformy v příloze tohoto nařízení není dotčena pravomoc Komise navrhnout odstranění dražební platformy ze seznamu v případě, že poruší toto nařízení nebo cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Jestliže alternativní dražební platforma na seznamu uvedena není, měl by dražící členský stát své povolenky dražit prostřednictvím společné dražební platformy. Komise by měla v nařízení Komise přijatém podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES stanovit opatření k pozastavení výkonu procesů vztahujících se k dražbě povolenek v situaci, kdy alternativní platforma porušuje toto nařízení nebo cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES.
(12)
Podrobná ustanovení týkající se dražebního procesu, který bude pořádán alternativní dražební platformou by měla být posouzena Komisí a měla by být konzultována s výborem uvedeným v čl. 23 odst. 3 směrnice 2003/87/ES v souladu s regulativním postupem s kontrolou podle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Toto posouzení je nezbytné k zajištění toho, aby jmenování alternativní dražební platformy, jež každý členský stát, který se pro alternativní platformu rozhodne, provádí na vnitrostátní úrovni, podléhalo podobné úrovni kontroly, jaké podléhá jmenování společné dražební platformy v rámci společného postupu stanoveného tímto nařízením. Členské státy, jež se účastní společného zadání společné dražební platformy, tak činí společně s Komisí, která bude do celého zadávacího řízení zapojena. Navíc členským státům, které se rozhodnou pro alternativní platformu, bude ve společném zadávacím řízení udělen status pozorovatele s výhradou vhodných podmínek, které Komise sjedná s účastnícími se členskými státy v dohodě o společném zadávacím řízení.
(13)
Toto nařízení by se mělo vztahovat na dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II a kapitola III směrnice 2003/87/ES, podle případu od 1. ledna 2012 a od 1. ledna 2013. V zájmu zajištění řádného fungování trhů s uhlíkem a elektřinou by se nařízení mělo v případě nutnosti vztahovat i na dražby povolenek uvedených v kapitole III směrnice 2003/87/ES v období před rokem 2013.
(14)
Z důvodů zjednodušení a přístupnosti by vydražené povolenky měly být k dispozici pro dodání nejpozději do pěti obchodovacích dnů. Takto krátké termíny dodání by omezily potenciální negativní dopad na hospodářskou soutěž mezi dražebními platformami a místy obchodování na druhotném trhu s povolenkami. Navíc je tento způsob jednodušší a podporuje širokou účast, čímž zmírňuje riziko zneužívání trhu a lépe zajišťuje přístupnost malým a středním podnikům, na které se systém vztahuje, a malým producentům emisí. Spíše než poskytování forwardů a futures v dražbách by měl trh nabídnout optimální řešení v reakci na poptávku po derivátech povolenek. Je vhodné umožnit výběr mezi dvoudenním spotem a pětidenními futures, který bude proveden v průběhu jmenování dražební platformy s cílem posoudit nejlepší řešení výběru optimálního draženého produktu. Zatímco dvoudenní spot není finanční nástroj ve smyslu právních předpisů Unie o finančním trhu, pětidenní futures finančním nástrojem ve smyslu právních předpisů Unie o finančním trhu jsou.
(15)
Volba toho, zda by dražený produkt měl být finančním nástrojem, by měla být součástí postupů výběru dražební platformy a měla by být provedena na základě celkového posouzení nákladů a přínosů řešení nabídnutých uchazeči, kteří se účastní zadávacího řízení na základě hospodářské soutěže. Toto posouzení by se mělo zejména týkat efektivnosti nákladů, spravedlivého přístupu malých a středních podniků, na které se systém vztahuje, a malých producentů emisí, odpovídajících ochranných opatření a dohledu nad trhem.
(16)
Dokud nebudou zavedena právní opatření a technické prostředky nezbytné pro dodání povolenek, je vhodné stanovit alternativní prostředky dražby povolenek. Za tímto účelem toto nařízení stanoví možnost dražby futures a forwardů s dodáním nejpozději do 31. prosince 2013. Tyto futures a forwardy jsou finanční nástroje, které umožňují dražiteli a nabízejícím požívat ochrany podobné té, již mají k dispozici v souvislosti s předpisovým rámcem vztahujícím se na finanční trhy. Pro účely tohoto nařízení se futures liší od forwardů tím, že zatímco futures podléhají hotovostnímu variačnímu dozajištění, u forwardů je variační dozajištění zajištěno poskytnutým nehotovostním zajištěním. Je vhodné poskytnout členským státům možnost výběru toho, který typ produktu pro dražby povolenek použijí, a to v souladu s tím, který způsob krytí nejlépe vyhovuje jejich rozpočtové situaci. Pokud by bylo třeba uchýlit se k takovýmto alternativním způsobům dražby povolenek, futures a forwardy by byly draženy prozatímně prostřednictvím jedné nebo dvou dražebních platforem.
(17)
S ohledem na požadovanou jednoduchost, spravedlivost, efektivitu nákladů a potřebu zmírnit riziko zneužívání trhu by dražby měly být prováděny formou jednoho kola, zapečetěné nabídky a jednotné ceny. Vyrovnané nabídky by navíc měly být řešeny namátkově, protože to vytváří nejistotu pro nabízející tím, že postup, kdy se předem domluví na ceně nabídky, činí neudržitelným. Lze předpokládat, že dražební zúčtovací cena je úzce sladěna s cenou převládající na sekundárním trhu, zatímco dražební zúčtovací cena, která je výrazně nižší než cena převládající na sekundárním trhu, může naznačovat nedostatek v konání dražby. Pokud by takováto dražební zúčtovací cena byla přijata za převládající, mohlo by dojít ke zkreslení signálu o ceně uhlíku, narušení trhu s uhlíkem a k tomu, že nebude zajištěno, aby nabízející za povolenky zaplatili reálnou hodnotu. Za takové situace by proto dražba měla být zrušena.
(18)
Je žádoucí poměrně vysoká četnost dražeb, aby se omezil dopad dražeb na fungování sekundárního trhu, nicméně při současném zajištění dostatečné velikosti dražeb, která přiláká dostatečnou účast. Poměrně vysoká četnost snižuje riziko zneužívání trhu, protože snižuje hodnotu, o kterou nabízejícím při jednotlivých dražbách jde, a zvyšuje jejich pružnost při využívání pozdějších dražeb k úpravě svých obchodních pozic. Z těchto důvodů by toto nařízení mělo stanovit nejméně týdenní četnost dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES. Vzhledem k mnohem menšímu objemu povolenek, na které se vztahuje kapitola II uvedené směrnice, je vhodné, aby tyto povolenky byly draženy alespoň jednou za dva měsíce.
(19)
Aby byla zajištěna předvídatelnost sekundárního trhu, mělo by toto nařízení stanovit následující pravidla a postupy. Zaprvé by mělo ihned poté, co to bude po přijetí tohoto nařízení proveditelné, určit objemy všech povolenek, které se mají dražit v letech 2011 a 2012. Takto určené objemy a dražené produkty, jejichž prostřednictvím se mají dražit, budou uvedeny v příloze tohoto nařízení. Zadruhé by mělo stanovit jasná a transparentní pravidla, která určí objem povolenek určených k dražbě v jednotlivých následujících letech. Zatřetí by mělo obsahovat pravidla a postupy pro vytvoření podrobného kalendáře dražeb na jednotlivé kalendářní roky s veškerými důležitými informacemi o každé jednotlivé dražbě, a to s dostatečným předstihem před začátkem příslušného kalendářního roku. Jakékoli následné změny kalendáře dražeb by měly být možné pouze v omezeném počtu předepsaných situací. Veškeré úpravy by měly probíhat způsobem, který co nejméně ovlivní předvídatelnost kalendáře dražeb.
(20)
Objem povolenek určených k dražbě v každém roce by měl v zásadě odpovídat objemu povolenek přidělených na daný rok. Povolenky, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které se mají dražit v letech 2011 a 2012, jsou výjimkou. S ohledem na předpokládanou dostupnost povolenek převáděných z druhého do třetího obchodovacího období, předpokládanou dostupnost certifikovaných snížení emisí, neboli CER, a předpokládaný objem povolenek určených k prodeji v souladu s čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES je vhodné zabývat se dopadem „dřívějších dražeb“ uspořádaných v letech 2011 a 2012 novým vyvážením objemu povolenek určených k dražbě v letech 2013 a 2014.
(21)
V souladu s poptávkou na sekundárním trhu by měl být objem povolenek určených k dražbě v každém roce rovnoměrně rozložen do průběhu celého roku.
(22)
Je vyžadován otevřený přístup s cílem podpořit účast a zajistit výsledek dražby na základě hospodářské soutěže. Předpokladem pro zajištění účasti na dražbách a výsledku dražeb na základě hospodářské soutěže je rovněž důvěra v integritu dražebního procesu, zejména v souvislosti s účastníky, kteří se dražby snaží narušit tím, že je využívají jako prostředku k praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužívání trhu. Zajištění integrity dražeb vyžaduje, aby přístup k dražbám podléhal minimálním požadavkům na přiměřenou hloubkovou kontrolu klienta. V zájmu zajištění nákladové efektivnosti těchto kontrol by měla být přiznávána způsobilost k žádosti o povolení k účasti v dražbách snadno určitelným a dobře definovaným kategoriím účastníků, zejména provozovatelům stacionárních zařízení a provozovatelům letadel, na které se vztahuje systém pro obchodování s emisemi, a regulovaným finančním subjektům, jako jsou investiční podniky a úvěrové instituce. Způsobilá k žádosti o povolení k podávání nabídek při dražbách by měla být také obchodní seskupení provozovatelů nebo provozovatelů letadel, např. partnerství, společné podniky a konsorcia jednající jako zástupci svých členů. Proto by bylo rozumné vymezit způsobilost k žádosti o povolení k účasti v dražbách hned na začátku, aniž by se vyloučila možnost rozšířit přístup k dražbám na další kategorie účastníků na základě zkušeností získaných v dražbách, nebo poté, co Komise podle čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES prověří, zda je trh s emisními povolenkami dostatečně chráněn před zneužitím.
(23)
Z důvodů právní jistoty by toto nařízení mělo dále stanovit, že se na dražební platformu vztahují příslušná ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (4). To je důležité zejména s ohledem na skutečnost, že dražební platforma musí zajišťovat přístup nejen investičním podnikům a úvěrovým institucím, ale i provozovatelům a provozovatelům letecké dopravy, jakož i ostatním osobám, které jsou oprávněny podávat nabídky na svůj vlastní účet nebo jménem jiných subjektů, které samy nepodléhají směrnici 2005/60/ES.
(24)
Toto nařízení by mělo účastníkům poskytnout volbu přístupu k dražbám přímo přes internetové nebo vyhrazené připojení, prostřednictvím oprávněných finančních zprostředkovatelů, nad nimiž je vykonáván dohled, nebo jiných osob, které jsou členskými státy oprávněny k podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem klientů své hlavní činnosti, pokud jejich hlavní činností není poskytování investičních a bankovních služeb a pokud tyto jiné osoby splňují opatření na ochranu investorů a opatření pro hloubkovou kontrolu klienta rovnocenná těm, jež se vztahují na investiční podniky.
(25)
Zařazením jiných osob oprávněných členskými státy na seznam osob způsobilých k žádosti o povolení k podávání nabídek má být zajištěn nepřímý přístup provozovatelům a provozovatelům letadel nejen prostřednictvím finančních zprostředkovatelů, ale i prostřednictvím jiných zprostředkovatelů, s nimiž mají trvající klientský vztah, např. jejich dodavatelů energie nebo paliva, kteří jsou vyjmuti z oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (5) podle čl. 2 odst. 1 písm. i) uvedené směrnice.
(26)
Z hlediska právní jistoty a transparentnosti by toto nařízení mělo obsahovat podrobná ustanovení o jiných aspektech dražeb, jako jsou velikost lotů, možnost stáhnout nebo upravit podané nabídky, měna použitá pro podávání nabídek a pro platbu, předkládání a zpracovávání žádostí o povolení k podávání nabídek a odmítnutí, zrušení nebo pozastavení povolení.
(27)
Každý členský stát by měl jmenovat dražitele, který bude zodpovědný za dražby povolenek jménem jmenujícího členského státu. Dražební platforma by měla být zodpovědná pouze za konání dražeb. Mělo by být umožněno, aby téhož dražitele jmenoval více než jeden členský stát. Dražitel by měl jednat samostatně jménem každého jmenujícího členského státu. Měl by odpovídat za dražby povolenek na dražební platformě a za příjem a vyplácení výnosů z dražeb, které připadají jednotlivým jmenujícím členským státům, příslušnému členskému státu. U smluv mezi členskými státy a jejich dražitelem je důležité, aby byly slučitelné se smlouvami mezi dražitelem a dražební platformou a aby v případě sporu byly rozhodující druhé z uvedených smluv.
(28)
Dále je nezbytné, aby dražitel jmenovaný členským státem, který se neúčastní společné dražební platformy a který jmenuje svou vlastní dražební platformu, získal povolení nejen od dražební platformy jmenované příslušným členským státem, ale i od společné dražební platformy. To je žádoucí pro zajištění hladkého přechodu z alternativní dražební platformy na společnou dražební platformu, pokud je to vyžadováno zejména v případě, že dražební platforma není uvedena na seznamu v příloze tohoto nařízení.
(29)
Požadavek, aby dražební platforma byla regulovaným trhem, vychází ze snahy využít ke správě dražeb organizační infrastrukturu dostupnou na sekundárním trhu. Regulované trhy jsou vázány zejména směrnicí 2004/39/ES a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (6) s cílem zajistit řadu záruk při provádění jejich operací. Tyto záruky zahrnují opatření k odhalování a řešení potenciálních negativních důsledků, které by na provoz regulovaného trhu nebo jeho účastníky mohl mít jakýkoli střet zájmů, opatření k odhalování a řízení rizik, kterým jsou vystaveni, a k zavedení účinných opatření k jejich zmírnění, opatření k zavedení mechanismů řádného řízení technických operací systému, včetně nouzových opatření pro případ narušení systémů obchodování, opatření k vytvoření transparentních a pevně stanovených pravidel a postupů zajišťujících spravedlivé a řádné obchodování a stanovících objektivní kritéria pro efektivní provádění příkazů, opatření umožňující efektivní a včasné dokončení transakcí prováděných v rámci jejich systémů a opatření dávající k dispozici dostatečné finanční zdroje umožňující řádné fungování trhu s ohledem na povahu a rozsah transakcí uzavíraných na trhu a rozsah a stupeň rizik, kterým jsou vystaveni.
(30)
Požadavek, aby dražební platforma byla regulovaným trhem, má několik dalších výhod. Umožňuje spolehnout se na organizační infrastrukturu, zkušenosti, schopnosti a transparentní povinná provozní pravidla trhu. To má mimo jiné význam pro zúčtování a vypořádání transakcí, jakož i pro sledování souladu s pravidly samotného trhu a s jinými právními závazky, např. zákazem zneužívání trhu a zajištěním mechanismů mimosoudního urovnávání sporů. Tento způsob je nákladově efektivní a pomáhá chránit provozní integritu dražeb. Pravidla týkající se střetu zájmů regulovaných trhů vyžadují, aby byl dražitel nezávislý na dražební platformě, jejích vlastnících nebo jejím organizátorovi trhu, aby nebylo narušeno správné fungování regulovaného trhu. Navíc mnoho potenciálních účastníků dražeb již bude členy nebo účastníky různých regulovaných trhů působících na sekundárním trhu.
(31)
Podle směrnice 2004/39/ES jsou regulované trhy a jejich organizátoři povolováni a je nad nimi vykonáván dohled příslušnými vnitrostátními orgány členského státu, ve kterém je regulovaný trh nebo jeho organizátor registrován nebo kde má sídlo (tj. domovský členský stát). Aniž jsou dotčena příslušná ustanovení směrnice 2003/6/ES, zejména trestní sankce stanovené ve vnitrostátních právních předpisech o zneužívání trhu, je právem uplatňovaným na regulované trhy veřejné právo domovského členského státu, takže podléhají jurisdikci správních soudů v domovském členském státě, jak stanoví vnitrostátní právní předpisy. Tento předpisový rámec se vztahuje na obchodování, a nikoli na dražby, a pouze na finanční nástroje, a nikoli na spotové produkty. Z důvodů právní jistoty je proto vhodné v tomto nařízení stanovit, aby domovský členský stát regulovaného trhu, který je jmenován jako dražební platforma, zajistil, aby jeho vnitrostátní právo rozšířilo příslušná ustanovení výše zmíněného předpisového rámce i na dražby konané dražební platformou, která spadá pod jeho jurisdikci. Dále by toto nařízení mělo vyžadovat, aby dražební platforma stanovila mimosoudní řešení sporů a aby dotyčný členský stát stanovil právo na odvolání vůči rozhodnutím mechanismu mimosoudního řešení sporů u příslušných soudů bez ohledu na to, zda je draženým produktem finanční nástroj nebo spotová smlouva.
(32)
Hospodářská soutěž mezi různými potenciálními dražebními platformami musí být zajištěna zadávacím řízením na základě hospodářské soutěže na jmenování dražební platformy, jestliže to vyžaduje unijní nebo vnitrostátní právo zadávání veřejných zakázek. Dražební platforma by měla být připojena alespoň k jednomu systému zúčtování nebo systému vypořádání. K dražební platformě může být připojen více než jeden systém zúčtování nebo systém vypořádání. Jmenování společné dražební platformy by mělo platit po omezené období nejvýše pěti let. Jmenování alternativních dražebních platforem by mělo platit po omezené období nejvýše tří let, které lze prodloužit o další dva roky a během něhož by měla být přezkoumána opatření, jimiž se řídí všechny dražební platformy. Stanovení tříletého období pro alternativní dražební platformu má zajistit minimální délku jmenovacího období alternativní dražební platformy a zároveň umožnit členskému státu připojit se po uplynutí tříletého období ke společné dražební platformě, pokud se tak rozhodne, aniž je dotčena možnost jmenujícího členského státu prodloužit jmenování alternativní platformy o další dva roky, dokud Komise nepředloží výsledky přezkumu. Po uplynutí každého jmenovacího období by mělo být uspořádáno nové zadávací řízení na základě hospodářské soutěže, jestliže to vyžaduje unijní nebo vnitrostátní právo zadávání veřejných zakázek. Očekává se, že dopad na sekundární trh plynoucí z výběru společné dražební platformy pro vykonávání dražeb bude omezený, protože by měly být draženy pouze povolenky s dodáním nejpozději do pěti dnů.
(33)
Provádění dražeb, vytvoření a správa kalendáře dražeb a různé další úkoly týkající se dražeb, jako je správa aktualizované internetové stránky přístupné v celé Unii, vyžadují společný postup členských států a Komise ve smyslu čl. 91 odst. 1 třetího pododstavce nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7) (finanční nařízení). Potřeba společného postupu vychází z unijního rámce systému pro obchodování s emisemi, ze všeobecných cílů politiky přezkumu směrnice 2003/87/ES a ze skutečnosti, že Komise je podle směrnice 2003/87/ES přímo odpovědná za podrobné provádění řady prvků systému pro obchodování s emisemi, které mají přímý dopad zejména na kalendář dražeb a na sledování dražeb. Z tohoto důvodu by toto nařízení mělo stanovit, aby zadávací řízení na základě hospodářské soutěže na jmenování společné dražební platformy a subjektu sledujícího dražby probíhalo formou společného zadávacího řízení Komise a členských států ve smyslu článku 125c nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8). Článek 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 dovoluje používat pravidla zadávání zakázek vztahující se na Komisi pro společné zadávání zakázek mezi členskými státy a Komisí. S ohledem na unijní rámec zadávání zakázek je vhodné uplatnit na společné zadávací řízení v příslušné míře pravidla zadávání zakázek obsažená ve finančním nařízení a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002. Toto nařízení by mělo určit dražební služby, které mají zadávat členské státy, a služby technické podpory, které má zadávat Komise, a to zejména s ohledem na případné rozhodnutí o dokončení nehotových příloh tohoto nařízení, na vhodnou četnost dražeb, na koordinaci kalendářů dražeb různých dražebních platforem, na stanovení maximální velikosti nabídky a na změny nařízení, především pokud jde o propojení s jinými systémy a službami s cílem podpořit správné porozumění pravidlům dražeb uplatňovaným mimo Unii. Je vhodné, aby Komise tyto služby zadala společné dražební platformě, která má nejvíce zkušeností s pořádáním dražeb jménem více než jednoho členského státu. Tím není dotčena možnost konzultace s jinými dražebními platformami nebo s jinými zúčastněnými stranami.
(34)
Dražební platformy by měly být zadávány pomocí otevřeného a transparentního výběrového řízení na základě hospodářské soutěže, pokud jmenování dražební platformy členským státem, který se neúčastní společného postupu, nepodléhá pravidlům zadávání zakázek podle unijního i vnitrostátního práva zadávání veřejných zakázek. Při jmenování dražebních platforem a k nim připojeného systému zúčtování nebo systému vypořádání by se měla vzít v potaz řešení, která nabízejí uchazeči pro zajištění efektivnosti nákladů, plného, náležitého a spravedlivého přístupu k podávání nabídek v dražbách pro malé a střední podniky a přístupu malých producentů emisí a pro zajištění silného dohledu nad dražbami včetně ustanovení mechanismu mimosoudního řešení sporů. Dražební platforma, která draží forwardy nebo futures, může být výjimečně zadána na základě toho, že smí používat přístupová opatření, platební a dodací podmínky a pravidla pro dohled nad trhem, která platí na sekundárním trhu. Zvláštní postupy, které je třeba dodržovat při výběru společné dražební platformy, by měly být upřesněny v dohodě uzavřené mezi Komisí a členskými státy, v níž by měla být stanovena praktická úprava vyhodnocování žádostí o účast nebo nabídek a zadání zakázky, jakož i právo rozhodné pro zakázku a soud příslušný pro řešení sporů v souladu s požadavky článku 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
(35)
S výhradou platných pravidel zadávání veřejných zakázek, včetně pravidel týkajících se zamezení střetu zájmů a zachování důvěrnosti, lze členským státům, které se neúčastní společného postupu k zadání společné dražební platformy, udělit status pozorovatele v celém společném zadávacím řízení nebo v jeho části na základě podmínek sjednaných mezi členskými státy, které se účastní společného postupu, a Komisí v dohodě o společném zadávacím řízení. Tento přístup by mohl být žádoucí pro snazší sbližování alternativních dražebních platforem se společnou dražební platformou, pokud jde o ty aspekty dražebního procesu, jež nejsou v tomto nařízení plně harmonizovány.
(36)
Je vhodné, aby členské státy, které se rozhodnou neúčastnit se společného postupu pro jmenování společné dražební platformy, avšak rozhodnou se jmenovat svou vlastní dražební platformu, informovaly v poměrně krátké době od vstupu tohoto nařízení v platnost o svém rozhodnutí Komisi. Dále musí Komise posoudit, zda členské státy, které jmenují svou vlastní dražební platformu, přijaly nezbytná opatření k zajištění toho, aby dražební proces splňoval ustanovení tohoto nařízení, jakož i cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Dále je nezbytné, aby Komise koordinovala podrobné kalendáře dražeb, které navrhují dražební platformy jiné než společná dražební platforma, s kalendáři dražeb navrhovanými společnou dražební platformou. Jakmile Komise posoudí všechny alternativní dražební platformy, měla by tyto dražební platformy, jejich jmenující členské státy a platné podmínky nebo povinnosti, včetně podmínek nebo povinností týkajících se jejich příslušných kalendářů dražeb, uvést v příloze tohoto nařízení. Uvedení na tomto seznamu neznamená, že Komise potvrzuje soulad jmenujícího členského státu s pravidly zadávacího řízení, která platí pro jmenování jimi zvolené dražební platformy.
(37)
Podle čl. 10 odst. 3 směrnice 2003/87/ES členské státy určí způsob, jakým mají být využity výnosy z dražeb povolenek. Aby se vyloučily veškeré nejasnosti, mělo by toto nařízení stanovit převod výnosů z dražeb přímo na dražitele jmenovaného každým členským státem.
(38)
S ohledem na to, že dražba povolenek spočívá v jejich primární emisi na sekundární trh, a nikoli v jejich bezplatném přidělení přímo provozovatelům a provozovatelům letadel, není vhodné vázat systém zúčtování nebo systém vypořádání povinnostmi spojenými s konkrétním uskutečněním dodání povolenek úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům v případě, kdy dodání neuskuteční z důvodu, který nemohl/nemohly ovlivnit. Toto nařízení by proto mělo stanovit, že jedinými opravnými prostředky pro úspěšné nabízející nebo jejich právní nástupce v případě, kdy nedojde k dodání vydražených povolenek, je přijetí opožděného dodání. Je však třeba umožnit, aby vydražené povolenky, které nejsou dodány včas v důsledku neúplné platby, byly draženy při následujících dražbách pořádaných stejnou dražební platformou.
(39)
Není vhodné, aby členské státy musely při dražbě skládat jiné zajištění než samotné povolenky, protože jediné závazky členských států se týkají dodání povolenek. Toto nařízení by proto mělo stanovit, že jedinou povinností členských států při dražbě dvoudenního spotu nebo pětidenních futures definovaných v tomto nařízení je dražené povolenky předem složit do úschovy na účet, který v registru Unie drží systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář/depozitáři.
(40)
Je však nezbytné, aby dražební platforma včetně k ní připojeného systému zúčtování nebo systému vypořádání zavedla přiměřené zajištění a veškeré další procesy řízení rizik, které zajistí, že dražitelé obdrží za povolenky vydražené za dražební zúčtovací cenu platbu v plné výši bez ohledu na to, zda je úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupce v prodlení s platbou.
(41)
Z důvodů efektivnosti nákladů by úspěšní nabízející měli mít možnost obchodovat povolenky, které jim byly při dražbě přiděleny, již před dodáním těchto povolenek. Výjimku z tohoto požadavku obchodovatelnosti lze učinit jen v případě, že jsou povolenky dodány do dvou obchodovacích dnů po dražbě. V důsledku toho toto nařízení stanoví možnost přijmout platbu od právního nástupce úspěšného nabízejícího místo od samotného úspěšného nabízejícího a uskutečňovat dodání právnímu nástupci úspěšného nabízejícího místo samotnému úspěšnému nabízejícímu. Tato možnost by však neměla vést k obcházení požadavků na způsobilost k žádosti o podávání nabídek při dražbách.
(42)
Je vhodné, aby struktura a výše poplatků uplatňovaných dražebními platformami a k nim připojeným systémem zúčtování nebo systémem vypořádání nebyly méně příznivé než srovnatelné poplatky a podmínky uplatňované na transakce na sekundárním trhu. V zájmu transparentnosti by všechny poplatky a podmínky měly být srozumitelné, podrobně rozepsané a veřejně přístupné. Obecně platí, že náklady na dražbu by měly pokrýt poplatky uhrazené nabízejícími v souladu s podmínkami smlouvy o jmenování dražební platformy. Je však důležité, aby se členské státy za účelem zadání nákladově efektivní společné dražební platformy účastnily společného postupu od počátku. Z tohoto důvodu je vhodné, aby se po členských státech, které se společného postupu účastní v pozdější fázi, mohlo požadovat, aby nesly své náklady, a aby výše těchto nákladů byla odečtena od nákladů, jež jinak nesou nabízející. Tato ustanovení by však neměla znevýhodnit členské státy, které se budou chtít společného postupu účastnit po skončení jmenovacího období alternativní dražební platformy. Členské státy by neměly být znevýhodněny ani v případě, kdy se společného postupu přechodně účastní proto, že oznámená alternativní platforma není uvedena na seznamu. Dražitel by měl v krajním případě platit pouze za přístup k dražební platformě, avšak případné náklady na systém zúčtování a vypořádání by měli podle obecné zásady nést nabízející.
(43)
Nicméně je vhodné stanovit, aby náklady na subjekt sledující dražby nesly členské státy a aby byly odečteny z výnosů z dražeb. Dále je vhodné, aby smlouva o jmenování subjektu sledujícího dražby rozlišovala mezi náklady subjektu sledujícího dražby, které se liší především podle počtu dražeb, a všemi ostatními náklady. Určení přesné hranice mezi těmito náklady by mělo být ponecháno společnému zadávacímu řízení.
(44)
Měl by být určen nestranný subjekt sledující dražby, který by sledoval soulad dražebního procesu s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES, soulad s ustanoveními tohoto nařízení a důkazy o protisoutěžním chování nebo o zneužívání trhu a podával o tom zprávy. Sledování dražeb vyžaduje společný postup členských států a Komise, jako v případě dražeb, a proto je vhodné společné zadávací řízení. Dražební platformy, dražitelé a příslušné vnitrostátní orgány odpovědné za dohled nad dražební platformou, investičními podniky nebo úvěrovými institucemi nebo jinými osobami oprávněnými podávat nabídky jménem jiných účastníků dražeb nebo za vyšetřování a trestní stíhání zneužití trhu by měli mít povinnost spolupracovat se subjektem sledujícím dražby při výkonu jeho funkcí.
(45)
Aby se zajistila nestrannost subjektu sledujícího dražby, požadavky na jmenování subjektu sledujícího dražby by měly zohledňovat nabízející s nejmenším rizikem střetu zájmů nebo zneužití trhu, zejména s ohledem na jejich případné činnosti na sekundárním trhu a na jejich vnitřní procesy a postupy pro zmírnění rizika střetu zájmů nebo zneužití trhu, aniž by byla dotčena jejich schopnost včas plnit své funkce v souladu s nejvyššími odbornými a kvalitativními normami.
(46)
Protisoutěžní chování a zneužívání trhu je neslučitelné se zásadami otevřenosti, transparentnosti, harmonizace a nediskriminace, které jsou základem tohoto nařízení. Toto nařízení by proto mělo obsahovat příslušná ustanovení ke zmírnění rizik takového chování při dražbách. Prvky, které pomáhají riziko zneužití trhu zmírňovat, jsou společná dražební platforma, jednoduchý způsob pořádání dražeb, relativně vysoká četnost, namátkové rozhodování vyrovnaných nabídek, odpovídající přístup k dražbám, spravedlivé zveřejňování informací a transparentnost pravidel. Finanční nástroje jako prostředky pro dražbu povolenek umožňují jak dražiteli, tak nabízejícím využívat výhod ochranných opatření, jež mají k dispozici v souvislosti s předpisovým rámcem, který se vztahuje na finanční trhy. Toto nařízení by mělo stanovit pravidla obdobná těm, jež se vztahují na finanční nástroje, s cílem zmírnit riziko zneužití trhu v případě, kdy dražený produkt finančním nástrojem není. Celý dražební proces, včetně samotných dražeb a provádění pravidel, která se na dražby vztahují, by měl posuzovat nestranný subjekt sledující dražby.
(47)
Dále je nezbytné zajistit bezúhonnost dražitele. Při jmenování dražitele by proto členské státy měly zohledňovat uchazeče, kteří vykazují nejmenší riziko střetu zájmů nebo zneužití trhu, zejména s ohledem na jejich případné činnosti na sekundárním trhu a na jejich vnitřní procesy a postupy pro zmírnění rizika střetu zájmů nebo zneužití trhu, aniž by byla dotčena jejich schopnost včas plnit své funkce v souladu s nejvyššími odbornými a kvalitativními normami. Důsledkem tohoto požadavku je členským státům výslovně zakázat, aby s dražitelem sdílely jakékoliv vnitřní informace o dražbách. Porušení tohoto zákazu by mělo podléhat účinným, přiměřeným a odrazujícím sankcím.
(48)
Kromě toho je žádoucí stanovit, aby dražební platforma sledovala chování nabízejících a oznamovala příslušným vnitrostátním orgánům případy zneužití trhu, praní peněz a financování terorismu v souladu s oznamovacími povinnostmi stanovenými ve směrnici 2003/6/ES a na základě oznamovacích povinností stanovených ve směrnici 2005/60/ES.
(49)
Při uplatňování vnitrostátních opatření, jimiž se v příslušné míře provádějí hlavy III a IV směrnice 2004/39/ES a směrnice 2003/6/ES do vnitrostátního práva, by příslušné orgány příslušných členských států měly náležitě zohlednit odpovídající ustanovení opatření Unie, jimiž se tyto směrnice provádějí.
(50)
Dále je žádoucí, aby toto nařízení stanovilo možnost omezit maximální velikost nabídky, kterou může jeden nabízející podat, vyjádřenou podílem z celkového objemu povolenek určených k dražbě na jednotlivých dražbách nebo v průběhu daného kalendářního roku, anebo jiná vhodná nápravná opatření. S ohledem na potenciální administrativní zátěž, kterou by tato možnost mohla způsobit, by tato možnost měla být uplatněna až poté, co bylo příslušným vnitrostátním orgánům oznámeno zneužití trhu, praní peněz a financování terorismu a co se tyto orgány rozhodly nejednat, pokud se prokáže potřeba uplatnění a účinnost této možnosti. Uplatnění této možnosti by mělo být podmíněno získáním předchozího stanoviska Komise. Před vydáním svého stanoviska by Komise měla návrh dražební platformy konzultovat s členskými státy a subjektem sledujícím dražby. Význam pro toto stanovisko bude mít rovněž vlastní posouzení Komise týkající se toho, zda je trh s emisními povolenkami dostatečně chráněn před zneužitím trhu podle čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES.
(51)
Je rovněž vhodné, aby se jiné osoby, které jsou členskými státy oprávněny podávat nabídky jménem klientů své hlavní činnosti, řídily pravidly jednání stanovenými v tomto nařízení s cílem zajistit odpovídající ochranu svých klientů.
(52)
Je nezbytné, aby toto nařízení stanovilo jazykový režim vztahující se na veškeré dražební platformy, a to transparentním způsobem, který zajistí rovnováhu mezi cílem nediskriminovaného přístupu k dražbám a nákladově nejefektivnějším jazykovým režimem. Všechny dokumenty, jež nejsou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, by měly být zveřejněny v jazyce obvyklém v oblasti mezinárodních financí, konkrétně v angličtině. Použití jazyka obvyklého v oblasti mezinárodních financí již bylo stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES (9).
(53)
Členské státy mohou na vlastní náklady zajistit překlad veškeré dokumentace do svého národního úředního jazyka. Jestliže si členský stát tuto možnost zvolí, alternativní platformy by rovněž měly na náklady členského státu, který dotyčnou alternativní platformu jmenoval, přeložit veškerou dokumentaci vztahující se k jejich dražební platformě do jazyka nebo jazyků příslušného členského státu. V důsledku toho by dražební platformy měly být schopny vyřizovat všechna ústní a písemná sdělení žadatelů o povolení k podávání nabídek, osob, které získaly povolení k podávání nabídek, nebo nabízejících, kteří podávají nabídky při dražbě, v kterémkoliv jazyce, pokud členský stát zajistí na vlastní náklady překlad, jestliže jej o to tyto osoby požádají. Dražební platformy za to těmto osobám nemohou účtovat žádné další náklady. Tyto náklady by namísto toho měli nést stejně všichni nabízející na příslušné dražební platformě, aby byl zajištěn rovný přístup k dražbám v celé Unii.
(54)
Z hlediska právní jistoty a transparentnosti by toto nařízení mělo obsahovat podrobná ustanovení o jiných aspektech dražeb, jako jsou zveřejňování, vyhlašování a oznamování výsledků dražeb, ochrana důvěrných informací, oprava chyb v provedených platbách nebo převodech povolenek uskutečněných a zajištění poskytnutého nebo uvolněného podle tohoto nařízení, právo odvolat se proti rozhodnutím dražební platformy a vstup v platnost.
(55)
Pro účely tohoto nařízení by měly být investiční podniky, které podávají nabídky týkající se finančních nástrojů na svůj vlastní účet nebo jménem klientů, považovány za podniky vykonávající investiční službu nebo činnost.
(56)
Tímto nařízením není dotčena skutečnost, že Komise podle čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES prověří, zda je trh s emisními povolenkami dostatečně chráněn před zneužitím, a nejsou jím dotčeny ani žádné návrhy, které Komise může předložit s cílem tuto ochranu zajistit. Cílem tohoto nařízení je zajistit, aby obchodní podmínky byly až do výsledku prověření Komisí spravedlivé a řádné.
(57)
Tímto nařízením není dotčeno použití článků 107 a 108 Smlouvy, například v souvislosti s opatřeními pro zajištění náležitého, plného a spravedlivého přístupu pro malé a střední podniky, na které se vztahuje systém Unie pro obchodování s emisemi, a pro malé producenty emisí.
(58)
Tímto nařízením není dotčeno použití žádných platných pravidel vnitřního trhu.
(59)
Toto nařízení respektuje základní práva a dodržuje zásady, jež uznává především Listina základních práv Evropské unie, a zejména článek 11 uvedené listiny, a článek 10 Evropské úmluvy o lidských právech. V tomto ohledu toto nařízení nijak nebrání členským státům v uplatňování jejich ústavních pravidel vztahujících se ke svobodě tisku a svobodě projevu ve sdělovacích prostředcích.
(60)
S ohledem na zajištění předvídatelných a včasných dražeb by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve.
(61)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 23 odst. 1 směrnice 2003/87/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro harmonogram, správu a jiné aspekty dražeb povolenek v souladu se směrnicí 2003/87/ES.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na přidělování povolenek prostřednictvím dražeb podle kapitoly II (letectví) směrnice 2003/87/ES a na přidělování povolenek prostřednictvím dražeb podle kapitoly III (stacionární zařízení) uvedené směrnice, které mohou být vyřazeny v obchodovacích obdobích od 1. ledna 2013.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„futures“ povolenky dražené jako finanční nástroje v souladu s čl. 38 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 (10) k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému budoucímu datu za dražební zúčtovací cenu určenou v souladu s čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení a po němž jsou výzvy k úhradě variační marže odrážející pohyby cen splatné v hotovosti;
2)
„forwardy“ povolenky dražené jako finanční nástroje v souladu s čl. 38 odst. 3 nařízení (ES) č. 1287/2006 k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému budoucímu datu za dražební zúčtovací cenu určenou v souladu s čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení a po němž lze výzvy k úhradě variační marže odrážející pohyby cen zajistit buď nehotovostním zajištěním, nebo prostřednictvím sjednané státní záruky, a to dle uvážení ústřední protistrany;
3)
„dvoudenním spotem“ povolenky dražené k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému datu, které připadne nejpozději na druhý obchodovací den ode dne konání dražby, v souladu s čl. 38 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1287/2006;
4)
„pětidenními futures“ povolenky dražené jako finanční nástroje v souladu s čl. 38 odst. 3 nařízení (ES) č. 1287/2006 k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému datu, které připadne nejpozději na pátý obchodovací den ode dne konání dražby;
5)
„nabídkou“ nabídka při dražbě k získání daného objemu povolenek za určitou cenu;
6)
„nabídkovým oknem“ období, během kterého lze předkládat nabídky;
7)
„obchodovacím dnem“ každý den, kdy jsou dražební platforma a k ní připojený systém zúčtování nebo systém vypořádání otevřeny pro obchodování;
8)
„investičním podnikem“ investiční podnik podle čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2004/39/ES;
9)
„úvěrovou institucí“ úvěrová instituce podle čl. 4 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (11);
10)
„finančním nástrojem“ finanční nástroj podle čl. 4 odst. 1 bodu 17 směrnice 2004/39/ES, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;
11)
„sekundárním trhem“ trh, na kterém osoby kupují nebo prodávají povolenky před jejich přidělením nebo po jejich přidělení bezplatně nebo prostřednictvím dražby;
12)
„mateřským podnikem“ mateřský podnik podle článků 1 a 2 směrnice Rady 83/349/EHS (12);
13)
„dceřiným podnikem“ dceřiný podnik podle článků 1 a 2 směrnice 83/349/EHS;
14)
„přidruženým podnikem“ podnik, který je k mateřskému nebo dceřinému podniku vázán vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS;
15)
„kontrolou“ kontrola podle čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (13), jak je uplatněna v konsolidovaném sdělení Komise k otázkám příslušnosti (14). 22. bod odůvodnění uvedeného nařízení a body 52 a 53 uvedeného sdělení se použijí pro vymezení pojmu kontroly v případě státních podniků;
16)
„dražebním procesem“ proces zahrnující vytvoření kalendáře dražeb, postupů získání povolení k podávání nabídek, postupů podávání nabídek, konání dražby, výpočet a oznámení výsledků dražby, ujednání o úhradě splatné ceny, dodání povolenek a správu zajištění potřebného ke krytí transakčních rizik, jakož i dohled nad řádným konáním dražeb dražební platformou a jeho sledování;
17)
„praním peněz“ praní peněz podle čl. 1 odst. 2 směrnice 2005/60/ES s ohledem na čl. 1 odst. 3 a 5 uvedené směrnice;
18)
„financováním terorismu“ financování terorismu podle čl. 1 odst. 4 směrnice 2005/60/ES s ohledem na čl. 1 odst. 5 uvedené směrnice;
19)
„trestnou činností“ trestná činnost podle čl. 3 odst. 4 směrnice 2005/60/ES;
20)
„dražitelem“ veřejný nebo soukromý subjekt jmenovaný členským státem pro dražbu povolenek jeho jménem;
21)
„jmenovaným vkladním účtem“ jeden nebo více typů vkladního účtu stanovených v platném nařízení Komise, které bylo přijato podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES pro účely účasti v dražebním procesu nebo pro účely jeho pořádání včetně držení povolenek v úschově až do jejich dodání podle tohoto nařízení;
22)
„jmenovaným bankovním účtem“ bankovní účet určený dražitelem, nabízejícím nebo jeho právním nástupcem pro příjem plateb podle tohoto nařízení;
23)
„hloubkovou kontrolou klienta“ hloubková kontrola klienta podle čl. 8 odst. 1 směrnice 2005/60/ES s ohledem na čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice;
24)
„skutečným vlastníkem“ skutečný vlastník podle čl. 3 odst. 6 směrnice 2005/60/ES;
25)
„řádně ověřenou kopií“ ověřená kopie původního dokumentu, u níž kvalifikovaný právník, účetní, státní notář nebo podobný odborník, který je podle vnitrostátního práva příslušného členského státu oprávněn k úřednímu ověřování toho, zda je kopie skutečně věrnou kopií svého originálu, potvrdí, že se jedná o věrnou kopii originálu;
26)
„politicky exponovanými osobami“ politicky exponované osoby podle čl. 3 odst. 8 směrnice 2005/60/ES;
27)
„zneužitím trhu“ buď obchodování zasvěcených osob definované v bodu 28 tohoto článku či zakázané v článku 38, nebo manipulace s trhem definovaná v bodu 30 tohoto článku či v čl. 37 písm. b) anebo obojí;
28)
„obchodováním zasvěcených osob“ použití důvěrné informace, které je zakázáno v souladu s články 2, 3 a 4 směrnice 2003/6/ES, ve vztahu k finančnímu nástroji ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES podle článku 9 uvedené směrnice, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;
29)
„důvěrnou informací“ důvěrná informace podle čl. 1 odst. 1 směrnice 2003/6/ES ve vztahu k finančnímu nástroji ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES podle článku 9 uvedené směrnice, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;
30)
„manipulací s trhem“ manipulace s trhem podle čl. 1 odst. 2 směrnice 2003/6/ES ve vztahu k finančnímu nástroji ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES podle článku 9 uvedené směrnice, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;
31)
„systémem zúčtování“ jedna nebo více infrastruktur připojených k dražební platformě, které mohou poskytovat služby zúčtování, dozajištění, vzájemného započtení, správy zajištění, vypořádání a dodání a jakékoli jiné služby, které provádí ústřední protistrana, s přímým přístupem nebo s nepřímým přístupem prostřednictvím členů ústřední protistrany, kteří jednají jako zprostředkovatelé mezi svými klienty a ústřední protistranou;
32)
„zúčtováním“ všechny procesy před otevřením nabídkového okna, během otevření nabídkového okna a po uzavření nabídkového okna až do vypořádání, které zahrnují řízení rizik, jež v tomto období vzniknou, včetně dozajištění, vzájemného započtení či novace, nebo jakékoli jiné služby, jež mohou být provedeny systémem zúčtování nebo vypořádání;
33)
„dozajištěním“ proces, při kterém má dražitel nebo nabízející, případně jeden či více zprostředkovatelů jednajících jejich jménem zastavit zajištění ke krytí dané finanční pozice, který zahrnuje celý proces měření, výpočtu a správy zajištění předloženého ke krytí těchto finančních pozic a který má zajistit, aby všechny platební závazky nabízejícího a všechny závazky týkající se dodání a připadající na dražitele nebo jednoho či více zprostředkovatelů jednajících jeho jménem mohly být splněny ve velmi krátké době;
34)
„vypořádáním“ uhrazení částky za povolenky úspěšným nabízejícím nebo jeho právním nástupcem nebo ústřední protistranou nebo zúčtovatelem, které mají být tomuto nabízejícímu, jeho právnímu nástupci nebo ústřední protistraně nebo zúčtovateli dodány, a dodání povolenek úspěšnému nabízejícímu nebo jeho právnímu nástupci nebo ústřední protistraně nebo zúčtovateli;
35)
„ústřední protistranou“ subjekt, který je prostředníkem buď přímo mezi dražitelem a nabízejícím či jeho právním nástupcem, nebo mezi zprostředkovateli, kteří je zastupují, a který jedná jako jejich výlučná protistrana, jež zaručuje úhradu výnosů z dražeb dražiteli nebo zprostředkovateli, který ho zastupuje, nebo dodání vydražených povolenek nabízejícímu nebo zprostředkovateli, který ho zastupuje, v souladu s článkem 48;
36)
„systémem vypořádání“ jakákoli infrastruktura připojená nebo nepřipojená k dražební platformě, jež může poskytovat služby vypořádání, mezi které mohou patřit služby zúčtování, vzájemného započtení, správy zajištění nebo jakékoli jiné služby, které v konečném důsledku umožňují dodání povolenek jménem dražitele úspěšnému nabízejícímu nebo jeho právnímu nástupci a úhradu dlužné částky úspěšným nabízejícím nebo jeho právním nástupcem dražiteli, jež se provádí jedním z těchto způsobů:
a)
prostřednictvím bankovního systému a registru Unie;
b)
prostřednictvím jednoho nebo více zúčtovatelů jednajících jménem dražitele a nabízejícího nebo jeho právního nástupce, s přístupem k zúčtovateli buď přímo, nebo nepřímo prostřednictvím členů zúčtovatelů, kteří jednají jako zprostředkovatelé mezi svými klienty a zúčtovatelem;
37)
„zúčtovatelem“ subjekt jednající jako zástupce poskytující účty dražební platformě, pomocí kterých jsou bezpečně prováděny účetní pokyny k převodu dražených povolenek poskytnutých dražitelem nebo zprostředkovatelem, který ho zastupuje, a k úhradě dražební zúčtovací ceny úspěšným nabízejícím, jeho právním nástupcem nebo zprostředkovatelem, který je zastupuje, a to současně nebo téměř současně zajištěným způsobem;
38)
„zajištěním“ formy zajištění (kolaterálu) uvedené v čl. 2 písm. m) směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES (15), včetně povolenek, které jsou přijaty jako zástava systémem zúčtování nebo systémem vypořádání;
39)
„regulovaným trhem“ regulovaný trh podle čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES;
40)
„malými a středními podniky“ provozovatelé a provozovatelé letadel, kteří jsou malými a středními podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES (16);
41)
„malými producenty emisí“ provozovatelé nebo provozovatelé letadel, kteří na základě svých ověřených emisí vyprodukovali emise v průměrné výši 25 000 nebo méně tun ekvivalentu oxidu uhličitého za tři kalendářní roky předcházející roku, kdy se účastní dražby;
42)
„organizátorem trhu“ organizátor trhu podle čl. 4 odst. 1 bodu 13 směrnice 2004/39/ES;
43)
„usazením“ se rozumí:
a)
místo bydliště nebo trvalá adresa v rámci Unie pro účely čl. 6 odst. 3 třetího pododstavce;
b)
totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. a) směrnice 2004/39/ES s ohledem na požadavky čl. 5 odst. 4 uvedené směrnice pro účely čl. 18 odst. 2 tohoto nařízení;
c)
totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. a) směrnice 2004/39/ES s ohledem na požadavky čl. 5 odst. 4 uvedené směrnice pro účely čl. 18 odst. 3 tohoto nařízení v případě osob uvedených v čl. 18 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení;
d)
totéž, co v čl. 4 odst. 7 směrnice 2006/48/ES pro účely čl. 18 odst. 3 tohoto nařízení v případě osob uvedených v čl. 18 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení;
e)
totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. a) směrnice 2004/39/ES pro účely čl. 19 odst. 2 tohoto nařízení v případě obchodního seskupení uvedeného v čl. 18 odst. 1 písm. d) tohoto nařízení;
f)
totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. b) směrnice 2004/39/ES pro účely čl. 35 odst. 4, 5 a 6 a čl. 42 odst. 1 tohoto nařízení.
KAPITOLA II
ZPŮSOB POŘÁDÁNÍ DRAŽEB
Článek 4
Dražené produkty
1. Povolenky jsou nabízeny k prodeji na dražební platformě prostřednictvím standardizovaných elektronických smluv, které jsou na dané dražební platformě obchodovány („dražený produkt“). Dražené produkty nemusí být obchodovány na téže dražební platformě, jsou-li povolenky dodávány do dvou obchodovacích dnů po dražbě.
2. Dokud nejsou zavedena právní opatření a technické prostředky nezbytné k dodání povolenek, každý členský stát povolenky draží v podobě: futures nebo forwardů.
Futures nebo forwardy se draží v souladu s čl. 11 odst. 1, článkem 32 a přílohou I.
Při dražení futures nebo forwardů lze dodání povolenek odložit nejpozději na den 31. prosince 2013.
3. Nejpozději tři měsíce od zavedení právních opatření a technických prostředků nezbytných k dodání povolenek každý členský stát povolenky draží v podobě: dvoudenního spotu nebo pětidenních futures.
Článek 5
Formát dražby
Dražby se provádějí v takovém formátu, kdy nabízející v průběhu jednoho nabídkového okna podávají své nabídky, aniž by viděli nabídky předložené ostatními nabízejícími. Každý úspěšný nabízející zaplatí za každou povolenku stejnou dražební zúčtovací cenu jak je uvedena v článku 7 bez ohledu na cenovou nabídku.
Článek 6
Podání a stažení nabídky
1. Minimální objem nabídky na dražené produkty je jeden lot.
Jeden lot dvoudenního spotu nebo pětidenních futures je 500 povolenek.
Jeden lot futures nebo forwardů je 1 000 povolenek.
2. V každé nabídce je uvedeno následující:
a)
totožnost nabízejícího a zda nabízející podává nabídku na svůj vlastní účet nebo jménem klienta;
b)
pokud nabízející podává nabídku jménem klienta, totožnost klienta;
c)
objem nabídky jakožto počet povolenek v celočíselných násobcích lotů po 500 nebo 1 000 povolenkách;
d)
cenovou nabídku v eurech za každou povolenku zaokrouhlenou na dvě desetinná místa.
3. Každou nabídku lze podat, upravit nebo stáhnout pouze v průběhu příslušného nabídkového okna.
Podané nabídky lze upravit nebo stáhnout do stanoveného termínu před uzavřením nabídkového okna. Termín stanoví příslušná dražební platforma a zveřejní jej na své internetové stránce alespoň pět obchodovacích dnů před otevřením nabídkového okna.
Pouze fyzická osoba usazená v Unii, jmenovaná v souladu s podmínkami čl. 19 odst. 2 písm. d) a oprávněná zavázat nabízejícího pro všechny účely týkající se dražeb včetně podání nabídky („zástupce nabízejícího“) je oprávněna k podání, úpravě nebo stažení nabídky.
Každá nabídka je závazná, jakmile je podána, pokud není stažena nebo upravena v souladu s tímto odstavcem nebo stažena v souladu s odstavcem 4.
4. Pokud je dotyčná dražební platforma přesvědčena, že při podání nabídky došlo skutečně k chybě, může v případě, že o to požádá zástupce nabízejícího, považovat chybně podanou nabídku za staženou po uzavření nabídkového okna, ale před určením dražební zúčtovací ceny.
5. Přijetí, předání nebo podání nabídky investičním podnikem nebo úvěrovou institucí na jakékoli dražební platformě se považuje za investiční službu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 2 směrnice 2004/39/ES, je-li dražený produkt finančním nástrojem.
Článek 7
Dražební zúčtovací cena a rozhodování vyrovnaných nabídek
1. Dražební zúčtovací cena se stanoví po uzavření nabídkového okna.
2. Dražební platforma seřadí podané nabídky podle nabídkové ceny. Pokud je cena několika nabídek stejná, seřadí se tyto nabídky namátkovým výběrem podle algoritmu, který dražební platforma určí před dražbou.
Objemy nabídek se sečtou počínaje nabídkou s nejvyšší cenou. Cena nabídky, u které se součet objemů nabídek shoduje s objemem dražených povolenek nebo jej převyšuje, je dražební zúčtovací cena.
3. Všechny nabídky, které tvoří součet objemů nabídek určených podle odstavce 2, se přidělí za dražební zúčtovací cenu.
4. Pokud celkový objem úspěšných nabídek určených podle odstavce 2 překročí objem dražených povolenek, zbývající objem dražených povolenek se přidělí tomu, kdo předložil poslední nabídku, která tvoří součet objemů nabídek.
5. Pokud celkový objem nabídek seřazených podle odstavce 2 nedosahuje objemu dražených povolenek, dražební platforma dražbu zruší.
6. Pokud je dražební zúčtovací cena výrazně nižší než cena na sekundárním trhu, která převládá v době otevření a bezprostředně před otevřením nabídkového okna s přihlédnutím ke krátkodobému kolísání ceny povolenek za vymezené období předcházející dražbě, dražební platforma dražbu zruší.
7. Před zahájením dražby dražební platforma určí metodiku pro použití odstavce 6 po konzultaci se subjektem sledujícím dražby a získání jeho stanoviska a poté, co oznámí příslušné vnitrostátní orgány podle článku 56. Příslušná dražební platforma ke stanovisku subjektu sledujícího dražby v co nejvyšší míře přihlédne.
Mezi dvěma nabídkovými okny na téže dražební platformě může příslušná dražební platforma metodiku změnit po konzultaci se subjektem sledujícím dražby a poté, co uvědomí příslušné vnitrostátní orgány uvedené v článku 56.
8. Pokud je dražba zrušena podle odstavců 5 nebo 6, dražený objem se rovnoměrně rozdělí mezi příští dražby plánované na stejné dražební platformě.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští čtyři plánované dražby.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští dvě plánované dražby.
KAPITOLA III
KALENDÁŘ DRAŽEB
Článek 8
Harmonogram a četnost
1. Dražební platforma organizuje dražby samostatně prostřednictvím svého pravidelně se opakujícího nabídkového okna. Nabídkové okno se otevírá a uzavírá ve stejný obchodovací den. Nabídkové okno zůstává otevřeno nejméně dvě hodiny. Nabídková okna dvou nebo více dražebních platforem se nesmějí překrývat a mezi dvěma po sobě jdoucími nabídkovými okny musí být nejméně dvouhodinový odstup.
2. Dražební platforma určí data a časy dražeb s ohledem na státní svátky, které ovlivňují mezinárodní finanční trhy, a jakékoli jiné události nebo okolnosti, které by podle názoru dražební platformy mohly ovlivnit řádné konání dražeb a vyžádat si změny. Každoročně se během dvoutýdenního období Vánoc a Nového roku nekonají žádné dražby.
3. Za výjimečných okolností může dražební platforma po konzultaci se subjektem sledujícím dražby a získání jeho stanoviska změnit časy nabídkového okna tak, že uvědomí všechny osoby, jež by touto změnou mohly být dotčeny. Příslušná dražební platforma ke stanovisku subjektu sledujícího dražby v co nejvyšší míře přihlédne.
4. Počínaje šestou dražbou nebo dříve provádí dražební platforma jmenovaná ve smyslu čl. 26 odst. 1 nebo 2 dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, alespoň každý týden a dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, alespoň jednou za dva měsíce.
Nanejvýše dva dny týdně, ve kterých dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 koná dražbu, nekoná dražbu žádná jiná dražební platforma. Pokud dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 koná dražby více než dva dny týdně, určí a zveřejní, ve které dva dny se žádné další dražby konat nesmějí. Učiní tak nejpozději v okamžiku určení a zveřejnění podle čl. 11 odst. 1.
5. Počínaje šestou dražbou nebo dříve se objem povolenek určený k dražbě na dražební platformě jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 rovnoměrně rozdělí mezi dražby konané v daném roce s tou výjimkou, že objem dražený v dražbách pořádaných v srpnu každého roku je poloviční ve srovnání s objemem draženým v dražbách pořádaných v ostatních měsících roku.
6. Další ustanovení o harmonogramu a četnosti dražeb pořádaných jinou dražební platformou než dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 a 2 jsou uvedena v článku 32.
Článek 9
Okolnosti bránící konání dražeb
Aniž je dotčeno případné uplatnění pravidel uvedených v článku 58, může dražební platforma dražbu zrušit, pokud je řádné konání dané dražby narušeno nebo je její narušení pravděpodobné vzhledem k okolnostem, jež ovlivňují bezpečnost nebo spolehlivost systému informačních technologií, který je nezbytný k žádosti o povolení k podávání nabídek, k přístupu k dražbě nebo k jejímu provádění.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští čtyři plánované dražby.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští dvě plánované dražby.
Článek 10
Roční objemy dražených povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES
1. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v letech 2011 nebo 2012, a dražené produkty, jejichž prostřednictvím se povolenky mají dražit, se uvedou v příloze I tohoto nařízení.
2. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v letech 2013 a 2014, odpovídá množství povolenek určenému podle článků 9 a 9a uvedené směrnice pro příslušný kalendářní rok po odečtení bezplatně přidělených povolenek stanovených v čl. 10a odst. 7 a čl. 11 odst. 2 uvedené směrnice a po odečtení poloviny celkového objemu povolenek dražených v letech 2011 a 2012.
Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v každém kalendářním roce počínaje rokem 2015, odpovídá množství povolenek určenému podle článků 9 a 9a uvedené směrnice pro příslušný kalendářní rok po odečtení bezplatně přidělených povolenek stanovených v čl. 10a odst. 7 a čl. 11 odst. 2 uvedené směrnice.
Veškeré množství povolenek, které se má dražit podle článku 24 směrnice 2003/87/ES, se připočítá k objemu povolenek, které mají být draženy v daném kalendářním roce podle prvního nebo druhého pododstavce tohoto odstavce.
Při určování objemu povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v posledním roce každého obchodovacího období, se zohlední ukončení provozu zařízení podle čl. 10a odst. 19 uvedené směrnice, úprava množství bezplatných povolenek podle čl. 10a odst. 20 uvedené směrnice a povolenky v rezervě pro nové účastníky na trhu stanovené v čl. 10a odst. 7 uvedené směrnice.
3. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v každém kalendářním roce počínaje rokem 2013, vychází z určení předpokládaného množství povolenek, které mají být draženy, a ze zveřejnění tohoto množství Komisí podle čl. 10 odst. 1 uvedené směrnice nebo z poslední změny původního předpokladu Komise zveřejněného do 31. ledna předchozího roku.
Veškeré následné změny objemu povolenek, které mají být draženy v daném kalendářním roce, se zohlední v objemu povolenek, které mají být draženy v následujícím kalendářním roce.
4. Aniž je dotčen čl. 10a odst. 7 směrnice 2003/87/ES, odpovídá podíl povolenek každého členského státu, které mají být draženy a na které se vztahuje kapitola III uvedené směrnice, na daný kalendářní rok podílu určenému v souladu s čl. 10 odst. 2 téže směrnice po odečtení bezplatných povolenek přechodně přidělených daným členským státem v daném kalendářním roce podle článku 10c směrnice 2003/87/ES a po připočtení povolenek, které má daný členský stát dražit v témže kalendářním roce podle článku 24 uvedené směrnice.
Článek 11
Kalendář jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které jsou draženy dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení
1. Dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určují a zveřejňují nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na každý kalendářní rok, do 28. února předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.
2. Určení a zveřejnění dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení učiněná podle odstavce 1 tohoto článku vychází z určení předpokládaného množství povolenek, které mají být draženy, a ze zveřejnění tohoto množství Komisí nebo z poslední změny původního předpokladu Komise podle čl. 10 odst. 1 směrnice 2003/87/ES.
3. Nabídková okna, jednotlivé objemy a data dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na poslední rok každého obchodovacího období, mohou být dražební platformou upraveny s ohledem na ukončení provozu zařízení ve smyslu čl. 10a odst. 19 uvedené směrnice, úpravu množství bezplatných povolenek podle čl. 10a odst. 20 uvedené směrnice nebo povolenky v rezervě pro nové účastníky na trhu stanovené v čl. 10a odst. 7 uvedené směrnice.
4. Kalendář jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, jež jsou pořádány jinou dražební platformou než dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, je určen a zveřejněn v souladu s článkem 32 tohoto nařízení.
Článek 12
Roční objemy dražených povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES
1. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v roce 2012, odpovídá objemu, který Komise vypočítá a o kterém rozhodne v souladu s čl. 3d odst. 1 uvedené směrnice.
Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v každém kalendářním roce počínaje rokem 2013, odpovídá objemu, který Komise vypočítá a o kterém rozhodne podle čl. 3d odst. 2 uvedené směrnice a který se rovnoměrně rozdělí do počtu let, jež tvoří příslušné obchodovací období.
Avšak při určování objemu povolenek, které mají být draženy v posledním roce každého obchodovacího období, se zohlední povolenky ve zvláštní rezervě podle článku 3f směrnice 2003/87/ES.
2. Podíl povolenek každého členského státu, které mají být draženy a na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, na každý kalendářní rok v daném obchodovacím období odpovídá podílu určenému pro dané obchodovací období v souladu s čl. 3d odst. 3 uvedené směrnice a rozdělenému do počtu let, jež tvoří příslušné obchodovací období.
Článek 13
Kalendář jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které jsou draženy dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení
1. Dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určí a zveřejní nabídková okna, jednotlivé objemy a data dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na rok 2012, do 30. září 2011 nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.
2. Počínaje rokem 2012 dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určují a zveřejňují nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na každý kalendářní rok, do 28. února předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.
Nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na poslední rok každého obchodovacího období, mohou být příslušnou dražební platformou upraveny s ohledem na povolenky ve zvláštní rezervě podle článku 3f uvedené směrnice.
3. Určení a zveřejnění dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení učiněná podle odstavců 1 a 2 vychází z rozhodnutí Komise přijatého podle čl. 3e odst. 3 směrnice 2003/87/ES.
4. Ustanovení o kalendáři jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, jež jsou pořádány jinou dražební platformou než dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, jsou určena a zveřejněna podle článku 32 tohoto nařízení.
Článek 14
Úpravy kalendáře dražeb
1. Určení a zveřejnění ročních objemů, které mají být draženy, a nabídkových oken, objemů, dat, draženého produktu a dat platby a dodání v souvislosti s jednotlivými dražbami podle článků 10 až 13 a čl. 32 odst. 4 nelze měnit; výjimku představují úpravy z těchto důvodů:
a)
zrušení dražby podle čl. 7 odst. 5 a 6, článku 9 a čl. 32 odst. 5;
b)
pozastavení činnosti jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení stanovené nařízením Komise přijatým podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES;
c)
rozhodnutí členského státu přijaté podle čl. 30 odst. 8;
d)
nevypořádání podle čl. 45 odst. 5;
e)
povolenky ve zvláštní rezervě podle článku 3f směrnice 2003/87/ES;
f)
ukončení provozu zařízení podle čl. 10a odst. 19 směrnice 2003/87/ES, úprava množství bezplatných povolenek podle čl. 10a odst. 20 uvedené směrnice nebo povolenky v rezervě pro nové účastníky na trhu stanovené v čl. 10a odst. 7 uvedené směrnice;
g)
jednostranné zahrnutí dodatečných činností a plynů podle článku 24 směrnice 2003/87/ES;
h)
opatření přijatá podle článku 29a směrnice 2003/87/ES;
i)
vstup změn tohoto nařízení nebo směrnice 2003/87/ES v platnost.
2. Pokud způsob provedení změny není v tomto nařízení stanoven, příslušná dražební platforma tuto změnu neprovede, dokud ji dříve nekonzultuje s Komisí a nezíská k ní její stanovisko. Příslušná dražební platforma v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédne.
KAPITOLA IV
PŘÍSTUP K DRAŽBÁM
Článek 15
Osoby, které mohou při dražbě podávat nabídky přímo
Aniž je dotčen čl. 28 odst. 3, může při dražbě podávat nabídky přímo pouze osoba, která je způsobilá k žádosti o povolení k podávání nabídek podle článku 18 a která povolení k podávání nabídek získá podle článků 19 a 20.
Článek 16
Přístupové prostředky
1. Dražební platforma zajistí prostředky pro nediskriminační přístup ke svým dražbám.
2. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, zajistí vzdálený přístup ke svým dražbám prostřednictvím elektronického rozhraní, které je bezpečně a spolehlivě přístupné přes internet.
Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, dále nabídne nabízejícím možnost přístupu ke svým dražbám prostřednictvím vyhrazeného připojení k elektronickému rozhraní.
3. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, může nabídnout jeden nebo více alternativních prostředků pro přístup ke svým dražbám, pokud je z nějakého důvodu hlavní přístupový prostředek nepřístupný, za předpokladu, že tyto alternativní přístupové prostředky jsou bezpečné a spolehlivé a že jejich používání nevede k diskriminaci nabízejících.
Článek 17
Školení a poradenská linka
Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, nabídne k dražebnímu procesu, který pořádá, praktický internetový školicí modul včetně pokynů pro vyplnění a podávání formulářů a simulace podávání nabídek při dražbě. Dále zajistí poradenskou linku přístupnou prostřednictvím telefonu, faxu a elektronické pošty, která bude v provozu alespoň v provozních hodinách každého obchodovacího dne.
Článek 18
Osoby způsobilé k žádosti o povolení k podávání nabídek
1. Následující osoby jsou způsobilé k žádosti o povolení k přímému podávání nabídek při dražbách:
a)
provozovatel nebo provozovatel letadel s vkladním účtem provozovatele, který podává nabídky na vlastní účet, včetně mateřského podniku, dceřiného podniku nebo přidruženého podniku, jež jsou součástí stejné skupiny podniků jako provozovatel nebo provozovatel letadel;
b)
investiční podniky, které získaly povolení podle směrnice 2004/39/ES a které podávají nabídky na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů;
c)
úvěrové instituce, které získaly povolení podle směrnice 2006/48/ES a které podávají nabídky na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů;
d)
obchodní seskupení osob uvedených v písmenu a), které podávají nabídky na svůj vlastní účet a jednají jako zástupci jménem svých členů;
e)
veřejné subjekty nebo státem vlastněné subjekty členských států, jež kontrolují osoby uvedené v písmenu a).
2. Aniž je dotčena výjimka uvedená v čl. 2 odst. 1 písm. i) směrnice 2004/39/ES, jsou k žádosti o povolení k přímému podávání nabídek při dražbách buď na svůj vlastní účet, nebo jménem klientů své hlavní činnosti způsobilé osoby, na něž se tato výjimka vztahuje a které jsou oprávněné podle článku 59 tohoto nařízení, pokud členský stát, kde jsou usazeny, zavedl právní předpisy, jež příslušnému vnitrostátnímu orgánu v uvedeném členském státě tyto osoby umožňují k podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem klientů své hlavní činnosti oprávnit.
3. Osoby uvedené v odst. 1 písm. b) nebo c) jsou způsobilé k přímému podávání nabídek při dražbách jménem svých klientů, podávají-li nabídky pro dražené produkty, které nejsou finančními nástroji, pokud členský stát, ve kterém jsou usazeny, zavedl právní předpisy, jež příslušnému vnitrostátnímu orgánu v uvedeném členském státě tyto osoby umožňují k podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů oprávnit.
4. Pokud osoby uvedené v odst. 1 písm. b) a c) a odstavci 2 podávají nabídky jménem svých klientů, zajistí, aby i sami tito klienti byli způsobilí k žádosti o přímé podávání nabídek podle odstavců 1 nebo 2.
Pokud klienti osob uvedených v prvním pododstavci sami podávají nabídky jménem svých vlastních klientů, zajistí, aby i tito klienti byli způsobilí k žádosti o přímé podávání nabídek podle odstavců 1 nebo 2. Stejné podmínky platí pro všechny další klienty v řetězci, kteří při dražbách podávají nabídky nepřímo.
5. Následující osoby nejsou způsobilé k žádosti o povolení k přímému podávání nabídek při dražbách a ani se nesmějí dražeb účastnit prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článků 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby, jestliže ve vztahu k příslušným dražbám plní svou úlohu jakožto:
a)
dražitel;
b)
dražební platforma včetně systému zúčtování a systému vypořádání, který je k ní připojen;
c)
osoby, které mohou díky svému postavení vykonávat přímo nebo nepřímo významný vliv na řízení osob uvedených v písmenech a) a b);
d)
osoby vykonávající práci pro osoby uvedené v písmenech a) a b).
6. Subjekt sledující dražby se nesmí účastnit dražby přímo ani nepřímo prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článku 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby.
Osoby, které mohou díky svému postavení vykonávat přímo nebo nepřímo významný vliv na řízení subjektu sledujícího dražby, se nesmějí účastnit žádné dražby přímo ani nepřímo prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článku 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby.
Osoby vykonávající pro subjekt sledující dražby práci v souvislosti s dražbami se nesmějí účastnit žádné dražby přímo ani nepřímo prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článku 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby.
7. Možnost stanovená v článcích 44 až 50, na jejímž základě dražební platforma včetně k ní připojeného systému zúčtování nebo systému vypořádání přijímá od právního nástupce úspěšného nabízejícího platbu, dodává mu povolenky a přijímá od něj zajištění nesmí narušovat použití článků 17 až 20.
Článek 19
Požadavky pro udělení povolení k podávání nabídek
1. Pokud dražební platforma organizuje sekundární trh, členové nebo účastníci sekundárního trhu organizovaného dražební platformou, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, již jsou způsobilými osobami podle čl. 18 odst. 1 nebo 2, získají povolení k přímému podávání nabídek při dražbách, které uvedená dražební platforma koná, bez dalších požadavků, jež se na získání povolení vztahují, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
požadavky pro udělení povolení členovi nebo účastníkovi k obchodování povolenek na sekundárním trhu, jenž je organizován dražební platformou, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, nejsou méně přísné než požadavky uvedené v odstavci 2 tohoto článku;
b)
dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, obdrží všechny dodatečné informace potřebné k ověření toho, zda byly splněny požadavky uvedené v odstavci 2 tohoto článku, jež doposud ověřeny nebyly.
2. Osoby, jež nejsou členy ani účastníky sekundárního trhu organizovaného dražební platformou, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, a jež jsou způsobilými osobami podle čl. 18 odst. 1 nebo 2, získají povolení k přímému podávání nabídek při dražbách konaných uvedenou dražební platformou, pokud:
a)
jsou usazeny v Unii a jsou provozovateli nebo provozovateli letadel;
b)
jsou držiteli jmenovaného vkladního účtu;
c)
jsou držiteli jmenovaného bankovního účtu;
d)
jmenují alespoň jednoho zástupce nabízejícího, definovaného v čl. 6 odst. 3 třetím pododstavci;
e)
na základě platné hloubkové kontroly klienta ujistí příslušnou dražební platformu o své totožnosti, totožnosti svých skutečných vlastníků, bezúhonnosti, podnikového a obchodního profilu s ohledem na prostředky vytvářející vztah s nabízejícím, typu nabízejícího, povaze draženého produktu, velikosti budoucích nabídek a prostředků platby a dodání;
f)
ujistí příslušnou dražební platformu o svém finančním postavení, zejména zda jsou schopny plnit své finanční závazky a běžné závazky ve lhůtě jejich splatnosti;
g)
mají zavedeny nebo jsou v případě požádání schopny zavést vnitřní procesy, postupy a smluvní dohody nezbytné k uskutečnění maximální velikosti nabídky, již ukládá článek 57;
h)
splňují požadavky čl. 49 odst. 1.
Pokud dražební platforma neorganizuje sekundární trh, osoby, jež jsou způsobilými osobami podle čl. 18 odst. 1 nebo 2, získají povolení k přímému podávání nabídek při dražbách konaných uvedenou dražební platformou za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v písmenech a) až h) tohoto odstavce.
3. Osoby, které spadají do oblasti působnosti čl. 18 odst. 1 písm. b) a c) nebo čl. 18 odst. 2 a které podávají nabídky jménem svých klientů, jsou odpovědné za zajištění toho, aby byly splněny všechny tyto podmínky:
a)
jejich klienty jsou způsobilé osoby ve smyslu čl. 18 odst. 1 nebo 2;
b)
mají nebo s dostatečným předstihem před otevřením nabídkového okna budou mít příslušné vnitřní procesy, postupy a smluvní dohody, které:
i)
jim umožní zpracovávat nabídky od svých klientů včetně podávání nabídek, vybírání plateb a převodu povolenek,
ii)
zabrání úniku důvěrných informací z té části své činnosti, která odpovídá za příjem, přípravu a podávání nabídek jménem jejich klientů, do té části své činnosti, které odpovídá za přípravu a podávání nabídek na jejich vlastní účet,
iii)
zajistí, aby jejich klienti, kteří sami jednají jménem klientů podávajících nabídky při dražbách, uplatňovali požadavky stanovené v odstavci 2 tohoto článku a v tomto odstavci a aby totéž vyžadovali i od svých klientů a klientů jejich klientů ve smyslu čl. 18 odst. 4.
Příslušná dražební platforma se může spolehnout na spolehlivé kontroly prováděné osobami uvedenými v prvním pododstavci tohoto odstavce, jejich klienty nebo klienty jejich klientů ve smyslu čl. 18 odst. 4.
Osoby uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce jsou odpovědné za zajištění toho, aby byly schopny prokázat dražební platformě, kdykoliv je o to tato dražební platforma požádá v souladu s čl. 20 odst. 5 písm. d), že podmínky uvedené v prvním pododstavci písmenech a) a b) tohoto odstavce jsou splněny.
Článek 20
Podávání a zpracovávání žádostí o povolení k podávání nabídek
1. Před podáním své první nabídky přímo prostřednictvím některé dražební platformy, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, požádají osoby způsobilé podle článku 18 odst. 1 nebo 2 příslušnou dražební platformu o povolení k podávání nabídek.
Pokud dražební platforma organizuje sekundární trh, členové nebo účastníci sekundárního trhu organizovaného příslušnou dražební platformou, kteří splňují požadavky čl. 19 odst. 1, získají povolení k podávání nabídek, aniž by o ně museli žádat podle prvního pododstavce tohoto odstavce.
2. Žádost o povolení k podávání nabídek podle odstavce 1 se podává vyplněním elektronické žádosti přístupné na internetu. Elektronickou žádost a její zpřístupnění na internetu zajistí a spravuje příslušná dražební platforma.
3. Žádost o povolení k podávání nabídek se doplní řádně ověřenými kopiemi všech podpůrných dokumentů, jež si dražební platforma vyžádá k prokázání toho, že žadatel vyhovuje požadavkům čl. 19 odst. 2 a 3. Žádost o povolení k podávání nabídek obsahuje alespoň náležitosti uvedené v příloze II.
4. Žádost o povolení k podávání nabídek a veškeré podpůrné dokumenty se na vyžádání zpřístupňují ke kontrole subjektu sledujícímu dražby, příslušným donucovacím orgánům členského státu, jež vedou vyšetřování podle čl. 62 odst. 3 písm. e), a příslušným orgánům Unie, které se podílejí na vyšetřování vedeném na přeshraničním základě.
5. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, může povolení k podávání nabídek na svých dražbách odmítnout, pokud žadatel odmítne:
a)
vyhovět žádostem dražební platformy o doplňující informace nebo objasnění či zdůvodnění poskytnutých informací;
b)
přijmout výzvu dražební platformy k účasti na pohovoru s kterýmkoliv pracovníkem žadatele v jejích obchodních prostorách nebo jinde;
c)
povolit vyšetřování nebo ověření požadované dražební platformou, které zahrnuje návštěvy nebo kontroly na místě v obchodních prostorách žadatele;
d)
vyhovět žádostem dražební platformy o informace požadované od žadatele, klientů žadatele nebo klientů jejich klientů ve smyslu čl. 18 odst. 4 k ověření souladu s požadavky čl. 19 odst. 3;
e)
vyhovět žádostem dražební platformy o informace nutné ke kontrole souladu s požadavky čl. 19 odst. 2.
6. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, uplatňuje opatření stanovená v čl. 13 odst. 4 směrnice 2005/60/ES, pokud jde o její transakce nebo obchodní vztahy s politicky exponovanými osobami, a to bez ohledu na zemi jejich trvalého pobytu.
7. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, od žadatele požaduje, aby žádal o povolení k podávání nabídek při jejích dražbách s cílem zajistit, že klienti žadatele vyhoví veškerým žádostem podle odstavce 5 a že jim vyhoví i klienti klientů žadatele ve smyslu čl. 18 odst. 4.
8. Žádost o povolení se považuje za staženou, pokud žadatel nepředloží informace požadované dražební platformou v přiměřené lhůtě stanovené v žádosti příslušné dražební platformy o informace podle odst. 5 písm. a), d) nebo e), která nesmí být kratší než pět obchodovacích dnů od data žádosti o informace, nebo pokud neodpoví na výzvu k pohovoru nebo vyšetřování či ověřování podle odst. 5 písm. b) nebo c), nesvolí k nim nebo při nich nespolupracuje.
9. Žadatel nesmí dražební platformě, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, poskytnout žádné nepravdivé ani zavádějící informace. Žadatel příslušnou dražební platformu v úplnosti, pravdivě a neprodleně informuje o veškerých změnách svých okolností, které by mohly ovlivnit jeho žádost o povolení k podávání nabídek při dražbách, jež uvedená dražební platforma koná, nebo povolení k podávání nabídek, který mu již byl udělen.
10. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, o podané žádosti rozhodne a své rozhodnutí oznámí žadateli.
Příslušná dražební platforma může:
a)
udělit nepodmíněné povolení k účasti v dražbách na dobu, která nepřekračuje období jejího jmenování, včetně prodloužení nebo obnovení tohoto období;
b)
udělit podmíněné povolení k účasti v dražbách na dobu, která nepřekračuje období jejího jmenování, s výhradou splnění stanovených podmínek do určitého data, které příslušná dražební platforma řádně ověří;
c)
odmítnout udělit povolení.
Článek 21
Odmítnutí, zrušení nebo pozastavení povolení
1. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, odmítne udělit povolení k podávání nabídek ve svých dražbách nebo již udělené povolení k podávání nabídek zruší či pozastaví každé osobě, která:
a)
není nebo již není způsobilá k žádosti o podávání nabídek podle čl. 18 odst. 1 nebo 2;
b)
nesplňuje nebo již nesplňuje požadavky článků 18, 19 a 20;
c)
vědomě nebo opakovaně porušuje toto nařízení, podmínky svého povolení k podávání nabídek v dražbách konaných příslušnou dražební platformou nebo jiné související pokyny či dohody.
2. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, odmítne udělit povolení k podávání nabídek ve svých dražbách nebo již udělené povolení k podávání nabídek zruší či pozastaví, má-li v souvislosti s žadatelem podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu, pokud toto odmítnutí, zrušení nebo pozastavení nevede ke zmaření úsilí příslušných vnitrostátních orgánů o stíhání nebo zadržení pachatelů těchto činností.
V takovém případě příslušná dražební platforma podá zprávu finanční zpravodajské jednotce uvedené v článku 21 směrnice 2005/60/ES v souladu s ustanoveními čl. 55 odst. 2 tohoto nařízení.
3. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, může odmítnout udělit povolení k podávání nabídek ve svých dražbách nebo již udělené povolení k podávání nabídek zrušit či pozastavit každé osobě, která:
a)
z nedbalosti porušuje toto nařízení, podmínky svého povolení k podávání nabídek v dražbách konaných příslušnou dražební platformou nebo jiné související pokyny či dohody;
b)
se jinak chovala způsobem, který poškozuje řádné nebo účinné konání dražby;
c)
je uvedena v čl. 18 odst. 1 písm. b) nebo c) nebo v čl. 18 odst. 2 v průběhu předchozích 220 obchodovacích dnů nepodala nabídku v žádné dražbě.
4. Osobám uvedeným v odstavci 3 se odmítnutí udělit povolení nebo zrušení či pozastavení povolení oznámí a poskytne se jim přiměřená lhůta k písemné odpovědi, stanovená v rozhodnutí o odmítnutí povolení nebo zrušení či pozastavení povolení.
Po posouzení písemné odpovědi osoby příslušná dražební platforma v odůvodněném případě:
a)
udělí nebo obnoví povolení s účinností od určitého data;
b)
udělí podmíněné povolení nebo podmíněné obnovení s výhradou splnění stanovených podmínek do určitého data, které příslušná dražební platforma řádně ověří;
c)
potvrdí odmítnutí udělit povolení nebo zrušení či pozastavení povolení s účinností od určitého data.
Dražební platforma oznámí své rozhodnutí příslušné osobě.
5. Osoby, jejichž povolení k podávání nabídek je zrušeno či pozastaveno podle odstavců 1, 2 nebo 3, podniknou přiměřené kroky, aby jejich vyřazení z dražeb:
a)
proběhlo řádně;
b)
nepoškodilo zájmy jejich klientů ani nenarušilo účinný průběh dražeb;
c)
neovlivnilo jejich povinnosti plnit ustanovení o platbách, podmínky jejich povolení k podávání nabídek v dražbách ani jiné související pokyny či dohody;
d)
neohrozilo jejich povinnosti týkající se ochrany důvěrných informací podle čl. 19 odst. 3 písm. b) bodu ii), které zůstanou v platnosti po dobu 20 let od jejich vyřazení z dražeb.
V odmítnutí udělit povolení nebo ve zrušení či pozastavení povolení podle odstavců 1, 2 a 3 jsou uvedena opatření nutná k dodržení tohoto odstavce a dražební platforma ověří, zda tato opatření byla dodržena.
KAPITOLA V
JMENOVÁNÍ DRAŽITELE A JEHO FUNKCE
Článek 22
Jmenování dražitele
1. Každý členský stát jmenuje dražitele. Žádný členský stát nedraží povolenky, aniž by jmenoval dražitele. Stejného dražitele může jmenovat více členských států.
2. Dražitele jmenuje jmenující členský stát s dostatečným předstihem před zahájením dražeb tak, aby se jmenovanou dražební platformou nebo s dražební platformou, již se chystá jmenovat, včetně k ní připojeného systému zúčtování a systému vypořádání uzavřel a provedl potřebná ujednání, která dražiteli umožní dražit povolenky jménem jmenujícího členského státu na základě vzájemně dohodnutých podmínek.
3. V případě členských států, které se neúčastní společných postupů stanovených v článku 26, dražitele jmenuje jmenující členský stát s dostatečným předstihem před zahájením dražeb na dražebních platformách jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 a 2 tak, aby s těmito dražebními platformami včetně k nim připojeného systému zúčtování a systému vypořádání uzavřel a provedl potřebná ujednání, která dražiteli umožní na těchto dražebních platformách dražit povolenky jménem jmenujícího členského státu na základě vzájemně dohodnutých podmínek v souladu s čl. 30 odst. 7 druhým pododstavcem a čl. 30 odst. 8 prvním pododstavcem.
4. Členské státy se vyvarují sdělování důvěrných informací ve smyslu čl. 3 bodu 29 a čl. 37 písm. a) osobě, která pro dražitele vykonává práci.
V případě neoprávněného sdělení důvěrných informací osobám, které pro dražitele vykonávají práci, stanoví podmínky jmenování dražitele vhodná opatření k vyřazení osob, kterým byly důvěrné informace neoprávněně sděleny, z dražeb.
Použitím druhého pododstavce tohoto odstavce není dotčeno použití článků 11 až 16 směrnice 2003/6/ES a článku 43 tohoto nařízení na porušení zákazu uvedeného v prvním pododstavci tohoto odstavce.
5. Povolenky, které mají být draženy jménem členského státu, se do dražeb nezařadí, dokud není dražitel řádně jmenován a dokud se neuzavřou a neprovedou ujednání uvedená v odstavci 2.
6. Ustanovením odstavce 5 nejsou dotčeny žádné právní následky plynoucí podle práva Unie z toho, že členský stát nesplní své povinnosti podle odstavců 1 až 4.
7. Členské státy oznámí Komisi totožnost dražitele a jeho kontaktní údaje.
Totožnost a kontaktní údaje dražitele se zveřejní na internetové stránce Komise.
Článek 23
Funkce dražitele
Dražitel:
a)
draží objem povolenek, jež mají být draženy každým členským státem, který jej jmenoval;
b)
získává výnosy z dražeb náležející každému členskému státu, který jej jmenoval;
c)
vyplácí výnosy z dražeb náležející každému členskému státu, který jej jmenoval.
KAPITOLA VI
JMENOVÁNÍ SUBJEKTU SLEDUJÍCÍHO DRAŽBY A JEHO FUNKCE
Článek 24
Subjekt sledující dražby
1. Všechny dražební procesy jsou sledovány tímtéž subjektem sledujícím dražby.
2. Všechny členské státy jmenují subjekt sledující dražby na základě společného zadávacího řízení mezi Komisí a členskými státy provedeného v souladu s čl. 91 odst. 1 třetím pododstavcem nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
3. Jmenovací období subjektu sledujícího dražby nepřesáhne pět let.
Nejméně tři měsíce před uplynutím jmenovacího období nebo před ukončením jmenování subjektu sledujícího dražby je jmenován jeho nástupce podle odstavce 2.
4. Totožnost a kontaktní údaje subjektu sledujícího dražby se zveřejní na internetové stránce Komise.
Článek 25
Funkce subjektu sledujícího dražby
1. Subjekt sledující dražby sleduje každou dražbu a podává Komisi jménem příslušných členských států a příslušným členským státům ve lhůtě stanovené v čl. 10 odst. 4 čtvrtém pododstavci směrnice 2003/87/ES zprávu týkající se řádného provedení dražeb konaných předcházející měsíc v souladu s uvedeným pododstavcem, zejména pokud jde o:
a)
spravedlivý a otevřený přístup;
b)
transparentnost;
c)
tvorbu cen;
d)
technické a organizační stránky.
2. Subjekt sledující dražby předloží členským státům a Komisi výroční souhrnnou zprávu obsahující:
a)
záležitosti uvedené v odstavci 1 jednak ve vztahu ke každé jednotlivé dražbě, jednak souhrnně za každou dražební platformu;
b)
případy nedodržení smlouvy o jmenování dražební platformy;
c)
důkaz protisoutěžního chování nebo zneužití trhu;
d)
případný vliv dražeb na postavení dražebních platforem na sekundárním trhu;
e)
informace o vztahu mezi dražebními procesy uvedenými v souhrnné zprávě a mezi nimi a fungováním sekundárního trhu podle čl. 10 odst. 5 směrnice 2003/87/ES;
f)
informace o počtu, povaze a stavu stížností podaných podle čl. 59 odst. 4, jakož i všech ostatních stížností podaných příslušným vnitrostátním orgánům vykonávajícím dohled nad úvěrovými institucemi a investičními podniky;
g)
informace o opatřeních přijatých v návaznosti na zprávy subjektu sledujícího dražby předložené podle odstavců 3, 4 a 5;
h)
doporučení považovaná za vhodná pro zlepšení některého z dražebních procesů nebo pro přezkoumání:
i)
tohoto nařízení včetně přezkumu uvedeného v článku 33,
ii)
nařízení Komise přijatého podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES,
iii)
směrnice 2003/87/ES včetně přezkumu fungování trhu s uhlíkem podle čl. 10 odst. 5 a čl. 12 odst. 1a uvedené směrnice.
3. Subjekt sledující dražby může na žádost Komise a jednoho nebo více členských států nebo v souladu s požadavkem odstavce 5 občas podat zprávu o konkrétním problému týkajícím se některého z dražebních procesů, je-li dotyčný problém nutno nadnést před předložením zpráv, na které se vztahuje odstavec 1 nebo 2. V opačném případě může subjekt sledující dražby o tomto problému informovat ve zprávách stanovených v odstavci 1 nebo 2.
4. Členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26 tohoto nařízení, avšak rozhodne se jmenovat svou vlastní dražební platformu podle čl. 30 odst. 1 a 2 tohoto nařízení, může požádat subjekt sledující dražby, aby členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě poskytl technickou zprávu o schopnosti dražební platformy, již navrhuje nebo hodlá navrhnout, pořádat dražební proces v souladu s požadavky tohoto nařízení a v souladu s cíli stanovenými v čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES.
V těchto zprávách subjekt sledující dražby jasně uvede, v jakém ohledu dražební proces splňuje požadavky prvního pododstavce a v jakém ohledu tomu tak není. Zprávy obsahují přesná doporučení týkající se dalšího vývoje a zlepšení dražebního procesu v oblastech, ve kterých je to vhodné, a návrhy konkrétních lhůt pro jejich provedení.
5. V případě, že v rámci dražebního procesu pořádaného dražební platformou dojde k porušení tohoto nařízení nebo k nesouladu s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES, nebo vyžádá-li si to Komise v případě, že má na toto porušení podezření, subjekt sledující dražby neprodleně podá zprávu členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě.
Ve zprávě musí být jasně uvedena povaha porušení nebo nesouladu. Zpráva obsahuje přesná doporučení k nápravě situace a návrhy konkrétních lhůt pro jejich provedení. Případně může doporučit pozastavení činnosti příslušné dražební platformy. Subjekt sledující dražby svou zprávu podle tohoto odstavce podrobuje soustavnému přezkumu a poskytuje členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě její čtvrtletní aktualizace.
6. Stanoviska poskytnutá subjektem sledujícím dražby podle čl. 7 odst. 7 nebo čl. 8 odst. 3 tohoto nařízení tvoří součást jeho funkcí podle tohoto článku.
7. Zprávy a stanoviska stanovené tímto článkem se vypracovávají ve srozumitelném, normalizovaném a snadno přístupném formátu, který je určen v souladu s ustanoveními smlouvy o jmenování subjektu sledujícího dražby.
KAPITOLA VII
JMENOVÁNÍ DRAŽEBNÍ PLATFORMY ČLENSKÝMI STÁTY, KTERÉ SE ÚČASTNÍ SPOLEČNÉHO POSTUPU S KOMISÍ, A JEJÍ FUNKCE
Článek 26
Jmenování dražební platformy společným postupem členských států a Komise
1. Aniž je dotčen článek 30, členské státy jmenují na základě společného zadávacího řízení Komise a členských států, které se účastní společného postupu, jednu dražební platformu pro dražbu dvoudenního spotu nebo pětidenních futures.
2. Aniž je dotčen článek 30, členské státy jmenují na základě společného zadávacího řízení Komise a členských států, jednu nebo dvě dražební platformy pro dražbu futurem nebo forwardů za předpokladu, že jsou tyto dražené produkty uvedeny v příloze I.
3. Společné zadávací řízení uvedené v odstavcích 1 a 2 se provádí v souladu s čl. 91 odst. 1 třetím pododstavcem nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
4. Jmenovací období dražebních platforem uvedených v odstavcích 1 a 2 nepřesáhne pět let.
5. Totožnost a kontaktní údaje dražebních platforem uvedených v odstavcích 1 a 2 se zveřejní na internetové stránce Komise.
6. Členský stát, který se připojí ke společným postupům podle odstavců 1 a 2 po vstupu dohody o společném zadávacím řízení uzavřené mezi účastnícími se členskými státy a Komisí v platnost, přijme podmínky, jež účastnící se členské státy a Komise sjednají v dohodě o společném zadávacím řízení a v rozhodnutích, která byla podle uvedené dohody již přijata.
Členskému státu, který se v souladu s čl. 30 odst. 4 rozhodne společného postupu neúčastnit, avšak jmenuje svou vlastní dražební platformu, může být udělen status pozorovatele na základě podmínek sjednaných mezi členskými státy účastnícími se společného postupu a Komisí v dohodě o společném zadávacím řízení s výhradou platných pravidel zadávání veřejných zakázek.
Článek 27
Funkce dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1
1. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 poskytuje členským státům tyto služby, jež jsou konkrétněji vymezeny ve smlouvě o jejím jmenování:
a)
poskytnutí přístupu k dražbám podle článků 15 až 21 včetně zajištění a správy potřebných internetových elektronických rozhraní a internetové stránky;
b)
konání dražeb v souladu s články 4 až 7;
c)
správu kalendáře dražeb v souladu s články 8 až 14;
d)
vyhlašování a oznamování výsledků dražby podle článku 61;
e)
poskytnutí náležitých systému zúčtování nebo systému vypořádání (nebo jejich zajištění prostřednictvím subdodávky) potřebných pro:
i)
zpracování plateb uhrazených úspěšnými nabízejícími nebo jejich právními nástupci a rozdělení výnosů z dražeb dražiteli podle článků 44 a 45,
ii)
dodání vydražených povolenek úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům podle článků 46, 47 a 48,
iii)
správu zajištění, včetně dozajištění, které poskytuje dražitel nebo nabízející podle článků 49 a 50;
f)
poskytnutí veškerých informací souvisejících s konáním dražeb, které jsou nutné k výkonu funkcí subjektu sledujícího dražby podle článku 53, subjektu sledujícímu dražby;
g)
dohled nad dražbami, oznamování podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu a správu požadovaných nápravných opatření nebo sankcí, včetně zajištění mechanismu mimosoudního řešení sporů, podle článků 44 až 59 a čl. 64 odst. 1.
2. Dražební platforma se připojí alespoň k jednomu systému zúčtování nebo systému vypořádání nejméně 20 obchodovacích dnů před otevřením prvního nabídkového okna provozovaného dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1.
Článek 28
Funkce dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 2
1. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 2 poskytuje členským státům tyto služby:
a)
poskytování přístupu k dražbám podle ujednání zavedených na sekundárním trhu organizovaném dražební platformou a upřesněných ve smlouvách o jejím jmenování;
b)
konání dražeb v souladu s články 4 až 7;
c)
správu kalendáře dražeb v souladu s články 8 až 14;
d)
vyhlašování a oznamování výsledků dražby podle článku 61;
e)
poskytnutí systému zúčtování nebo systému vypořádání - podle ujednání zavedených na sekundárním trhu organizovaném dražební platformou s tím, že se v každém případě použije článek 40, a upřesněných ve smlouvách o jejím jmenování - potřebného pro:
i)
zpracování plateb uhrazených nabízejícími nebo jejich právními nástupci a rozdělení výnosů z dražeb dražiteli,
ii)
dodání vydražených povolenek úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům,
iii)
správu zajištění, včetně dozajištění, které poskytuje dražitel nebo nabízející;
f)
poskytnutí veškerých informací souvisejících s konáním dražeb, které jsou nutné k výkonu funkcí subjektu sledujícího dražby podle článku 53, subjektu sledujícímu dražby;
g)
průzkum dražeb, oznamování podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu a správu požadovaných nápravných opatření nebo sankcí, včetně zajištění mechanismu mimosoudního řešení sporů, podle ujednání zavedených na sekundárním trhu organizovaném dražební platformou a upřesněných ve smlouvě o jejím jmenování.
2. Příslušná dražební platforma se připojí alespoň k jednomu systému zúčtování nebo systému vypořádání nejméně 20 obchodovacích dnů před otevřením prvního nabídkového okna provozovaného dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 2.
3. Na dražby pořádané dražební platformou, která draží futures a forwardy, se nevztahují ustanovení čl. 16 odst. 2 a 3, článku 17, 19, 20, 21, 54, 55 a 56, čl. 60 odst. 3, čl. 63 odst. 4 a článku 64.
Článek 29
Služby poskytované Komisi dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo 2
Dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 poskytuje Komisi služby technické podpory pro práci Komise související s touto činností:
a)
dokončení přílohy I a koordinace dražebního kalendáře pro přílohu III;
b)
stanoviska poskytovaná Komisí podle tohoto nařízení;
c)
stanoviska nebo zprávy poskytované subjektem sledujícím dražby ohledně fungování dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2;
d)
zprávy nebo návrhy vytvořené Komisí podle čl. 10 odst. 5 a čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES;
e)
změny tohoto nařízení nebo směrnice 2003/87/ES, které mají vliv na fungování trhu s uhlíkem včetně provádění dražeb;
f)
přezkum tohoto nařízení, směrnice 2003/87/ES nebo nařízení Komise přijatého podle čl. 19 odst. 3 uvedené směrnice, který má vliv na fungování trhu s uhlíkem včetně provádění dražeb;
g)
jakýkoli jiný společný postup související s fungováním trhu s uhlíkem včetně provádění dražeb, sjednaný mezi Komisí a členskými státy, které se společného postupu účastní.
KAPITOLA VIII
JMENOVÁNÍ DRAŽEBNÍCH PLATFOREM ČLENSKÝMI STÁTY, KTERÉ SE ROZHODLY PRO VLASTNÍ DRAŽEBNÍ PLATFORMU, A JEJICH FUNKCE
Článek 30
Jmenování jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2
1. Každý členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26 tohoto nařízení, může jmenovat svou vlastní dražební platformu pro dražbu svého podílu objemu povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy prostřednictvím dvoudenního spotu nebo pětidenních futures.
2. Každý členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26 tohoto nařízení, může jmenovat svou vlastní dražební platformu pro dražbu svého podílu objemu povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy prostřednictvím futures nebo forwardů, pokud jsou tyto produkty uvedeny v příloze I tohoto nařízení.
3. Členské státy, které se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, mohou pro dražbu futures nebo forwardů a dvoudenního spotu nebo pětidenních futures jmenovat tutéž dražební platformu nebo samostatné dražební platformy, podle případu.
4. Členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, oznámí Komisi své rozhodnutí neúčastnit se společného postupu a jmenovat svou vlastní dražební platformu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, a to do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.
5. Členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, si zvolí svou vlastní dražební platformu jmenovanou podle odstavců 1 a 2 tohoto článku na základě výběrového řízení, které je v souladu s unijním a vnitrostátním právem zadávání veřejných zakázek, jestliže si buď unijní, nebo vnitrostátní právo vyžádá postup zadávání veřejných zakázek. Výběrové řízení podléhá všem platným opravným prostředkům a donucovacím postupům podle unijního a vnitrostátního práva.
Jmenovací období dražebních platforem uvedených v odstavcích 1 a 2 je nejvýše tři roky a lze je prodloužit nejvýše o další dva roky.
Jmenování dražebních platforem uvedených v odstavcích 1 a 2 je podmíněno uvedením příslušné dražební platformy na seznam v příloze III podle odstavce 7. Jmenování se neuskuteční dříve, než uvedení dražební platformy na seznam v příloze III podle ustanovení odstavce 7 nevstoupí v platnost.
6. Každý členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, avšak rozhodne se jmenovat svou vlastní dražební platformu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, poskytne Komisi úplné oznámení obsahující všechny tyto informace:
a)
totožnost dražební platformy, kterou navrhuje jmenovat, s uvedením toho, zda futures nebo forwardy a dvoudenní spot nebo pětidenní futures, podle případu, draží tatáž dražební platforma nebo samostatné dražební platformy;
b)
podrobná provozní pravidla, jimiž se má řídit dražební proces, který bude dražební platformou / dražebními platformami, již/jež navrhuje jmenovat, pořádán, včetně smluvních ustanovení o jmenování příslušné dražební platformy a včetně systému/systémů zúčtování nebo systému/systémů vypořádání k ní připojených s uvedením podmínek, jimiž se řídí struktura a výše poplatků, správa zajištění, platba a dodání;
c)
navrhovaná nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb s uvedením příslušných státních svátků, jakož i dražený produkt a data platby a dodání povolenek, které mají být draženy v jednotlivých dražbách v daném kalendářním roce, a jakékoliv další informace, které Komise potřebuje k posouzení toho, zda je navrhovaný kalendář dražeb slučitelný s kalendářem dražeb dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, jakož i s jinými kalendáři dražeb, jež navrhují jiné členské státy, které se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, avšak rozhodly se jmenovat své vlastní dražební platformy;
d)
podrobná pravidla a podmínky týkající se průzkumu dražeb a dohledu nad nimi, kterými se jím navrhovaná dražební platforma řídí podle čl. 35 odst. 4, 5 a 6, jakož i podrobná pravidla zajišťující ochranu proti praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužití trhu, včetně všech nápravných opatření nebo sankcí;
e)
podrobná opatření zavedená za účelem dodržení čl. 22 odst. 4 a článku 34, pokud jde o jmenování dražitele.
V oznámení musí být prokázána slučitelnost s ustanoveními tohoto nařízení a soulad s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES.
Oznamující členský stát může své původní oznámení upravit před uvedením na seznam podle odstavce 7 tohoto článku.
Každý oznamující členský stát předloží své původní a upravené oznámení výboru uvedenému v čl. 23 odst. 1 směrnice 2003/87/ES.
7. Jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, jejich jmenující členské státy, jejich jmenovací období a všechny platné podmínky nebo povinnosti jsou stanoveny v příloze III, jsou-li splněny požadavky tohoto nařízení a cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Komise a výbor stanovený v čl. 23 odst. 1 směrnice 2003/87/ES jednají výhradně na základě těchto požadavků a cílů a plně zohlední zprávy předložené subjektem sledujícím dražby podle čl. 25 odst. 4 tohoto nařízení.
Pokud uvedení na seznamu stanovené v prvním pododstavci chybí, členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, avšak rozhodne se jmenovat svou vlastní dražební platformu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, použije k dražbě svého podílu povolenek, který by byl jinak dražen na dražební platformě, jež má být jmenována podle odstavce 1 nebo 2 tohoto článku v období do tří měsíců od vstupu uvedení na seznamu stanoveného v prvním pododstavci v platnost, dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2.
8. Každý členský stát, který se neúčastní společného postupu uvedeného v článku 26, avšak rozhodne se jmenovat svou vlastní dražební platformu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, se může ke společnému postupu stanovenému v článku 26 kdykoliv připojit v souladu s čl. 26 odst. 6.
Objem povolenek, jejichž dražba byla plánována na jiné dražební platformě než na dražební platformě jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, se rovnoměrně rozdělí do dražeb pořádaných příslušnou dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo 2.
Článek 31
Funkce jiných dražebních platforem než dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2
1. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 30 odst. 1 vykonává stejné funkce jako dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1, které stanoví článek 27, s výjimkou čl. 27 odst. 1 písm. c) týkajícího se kalendáře dražeb, který se nepoužije.
2. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 30 odst. 2 vykonává stejné funkce jako dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 2, které stanoví článek 28, s výjimkou čl. 28 odst. 1 písm. c) týkajícího se kalendáře dražeb, který se nepoužije.
3. Na dražební platformy jmenované podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 se vztahují ustanovení o kalendáři dražeb uvedená v čl. 8 odst. 1, 2 a 3, v článcích 9, 10, 12, 14 a 32.
Článek 32
Kalendář dražeb pro jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2
1. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které se draží v jednotlivých dražbách pořádaných dražební platformou jmenovanou podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, není větší než 20 milionů povolenek a menší než 10 milionů povolenek kromě případů, kdy celkový objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, jenž má být vydražen jmenujícím členským státem, je v daném kalendářním roce menší než 10 milionů; v takovém případě se povolenky draží v jedné dražbě za kalendářní rok.
2. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které se draží v jednotlivých dražbách pořádaných dražební platformou jmenovanou podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, není větší než 5 milionů povolenek a menší než 2,5 milionů povolenek kromě případů, kdy celkový objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, jenž má být vydražen jmenujícím členským státem, je v daném kalendářním roce menší než 2,5 milionů; v takovém případě se povolenky draží v jedné dražbě za kalendářní rok.
3. Celkový objem povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES, jenž má být vydražen všemi dražebními platformami jmenovanými podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, se rovnoměrně rozdělí do daného kalendářního roku s tím, že objem dražený v dražbách pořádaných v srpnu každého roku je poloviční ve srovnání s objemem draženým v jiných měsících roku.
4. Dražební platformy jmenované podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určí a zveřejní nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data plateb a dodání povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách v každém roce (po určení a zveřejnění podle čl. 11 odst. 1 a čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 a 2 tohoto nařízení do 31. března předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.
Zveřejněné kalendáře uvedené v prvním pododstavci jsou v souladu s příslušnými podmínkami nebo povinnostmi uvedenými v příloze III.
5. Pokud je dražba pořádaná dražební platformou jmenovanou podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 touto dražební platformou zrušena podle čl. 7 odst. 5 nebo 6 nebo podle článku 9, dražený objem se rovnoměrně rozdělí buď mezi příští čtyři dražby plánované na téže dražební platformě, nebo pokud příslušná dražební platforma pořádá v daném kalendářním roce méně než čtyři dražby, mezi příští dvě dražby plánované na téže dražební platformě.
Článek 33
Přezkum tohoto nařízení
Po dodání výroční souhrnné zprávy vypracované subjektem sledujícím dražby podle čl. 25 odst. 2, k němuž má dojít nejpozději 31. prosince 2014, Komise přezkoumá ujednání stanovená tímto nařízením včetně fungování všech dražebních procesů.
Přezkum vyhodnotí zkušenosti získané s ohledem na interakci mezi dražebními platformami jmenovanými podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 a dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, jakož i na interakci mezi dražbami a sekundárním trhem.
Přezkum bude proveden po konzultaci s členskými státy a zúčastněnými stranami.
S ohledem na výsledek přezkumu Komise může navrhnout opatření, která pokládá za nezbytná v souvislosti s narušením či nesprávným fungováním vnitřního trhu nebo trhu s uhlíkem, k němuž dojde v důsledku ujednání podle tohoto nařízení, tak, aby tato opatření vstoupila v platnost do 31. prosince 2016.
KAPITOLA IX
POŽADAVKY NA JMENOVÁNÍ VZTAHUJÍCÍ SE NA DRAŽITELE, SUBJEKT SLEDUJÍCÍ DRAŽBY A DRAŽEBNÍ PLATFORMU
Článek 34
Požadavky na jmenování vztahující se na dražitele a subjekt sledující dražby
1. Při jmenování dražitelů a subjektu sledujícího dražby členské státy zohlední míru, do jaké uchazeči:
a)
představují nejmenší riziko střetu zájmů nebo zneužití trhu s ohledem na:
i)
činnosti na sekundárním trhu,
ii)
vnitřní procesy a postupy ke snížení rizika střetu zájmů nebo zneužití trhu;
b)
jsou schopni plnit funkce dražitele nebo subjektu sledujícího dražby včas a v souladu s nejvyššími odbornými a kvalitativními normami.
2. Jmenování dražitele je podmíněno tím, že dražitel uzavře s příslušnou dražební platformou ujednání podle čl. 22 odst. 2 a 3.
Článek 35
Požadavky na jmenování vztahující se na dražební platformu
1. Dražby se konají pouze na dražební platformě, které příslušné vnitrostátní orgány uvedené v odst. 4 druhém pododstavci vydaly povolení jakožto regulovanému trhu podle odstavce 5.
2. Každé dražební platformě jmenované podle tohoto nařízení k dražbě dvoudenního spotu nebo pětidenních futures musí být umožněno bez dalších právních nebo správních požadavků ze strany členských států stanovit vhodná opatření k usnadnění přístupu nabízejících uvedených v čl. 18 odst. 1 a 2 k dražbám a jejich účasti na těchto dražbách.
3. Při jmenování dražební platformy členské státy zohlední míru, do jaké uchazeči prokazují splnění všech těchto skutečností:
a)
faktické i právní zajištění dodržování zásad nediskriminace;
b)
plný, náležitý a spravedlivý přístup malých a středních podniků, na které se vztahuje systém Unie, k podávání nabídek v dražbách a přístup malých producentů emisí k podávání nabídek v dražbách;
c)
zajištění efektivnosti nákladů a zamezení nepřiměřené administrativní zátěži;
d)
silný dohled nad dražbami, oznamování podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu, správa všech požadovaných nápravných opatření nebo sankcí včetně zajištění mechanismu mimosoudního řešení sporů;
e)
zabránění narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu včetně trhu s uhlíkem;
f)
zajištění správného fungování trhu s uhlíkem včetně provádění dražeb;
g)
připojení k jednomu nebo více systému zúčtování nebo systému vypořádání;
h)
zajištění vhodných opatření, na jejichž základě musí dražební platforma předat všechen hmotný a nehmotný majetek nezbytný ke konání dražeb jejím nástupcem.
4. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, je jmenována až poté, co členský stát, ve kterém je vytvořen kandidátský regulovaný trh a usazen jeho organizátor, zajistí s dostatečným předstihem a každopádně před otevřením prvního nabídkového okna, aby se na dražbu dvoudenního spotu nebo pětidenních futures uplatňovala vnitrostátní opatření, jimiž se v přiměřené míře provádějí ustanovení hlavy III směrnice 2004/39/ES.
Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, je jmenována až poté, co členský stát, ve kterém je vytvořen kandidátský regulovaný trh a usazen jeho organizátor, zajistí s dostatečným předstihem a každopádně před otevřením prvního nabídkového okna, aby příslušné vnitrostátní orgány uvedeného členského státu mohly tomuto trhu a organizátorovi vydávat povolení a dohlížet na ně v souladu s vnitrostátními opatřeními, jimiž se v přiměřené míře provádí hlava IV směrnice 2004/39/ES.
Pokud kandidátský regulovaný trh není vytvořen a jeho organizátor usazen ve stejném členském státě, první a druhý pododstavec se použijí jak pro členský stát, v němž je vytvořen kandidátský regulovaný trh, tak pro členský stát, v němž je usazen jeho organizátor.
5. Příslušné vnitrostátní orgány členského státu uvedeného v odst. 4 druhém pododstavci tohoto článku, které jsou určeny podle čl. 48 odst. 1 směrnice 2004/39/ES, přijmou rozhodnutí o povolení regulovaného trhu pro účely tohoto nařízení, pokud regulovaný trh a jeho organizátor splňují ustanovení hlavy III směrnice 2004/39/ES provedená do vnitrostátního právního řádu členského státu jejich vytvoření a usazení podle odstavce 4 tohoto článku. Rozhodnutí o povolení se přijímá v souladu s hlavou IV směrnice 2004/39/ES provedenou do vnitrostátního právního řádu členského státu jejich vytvoření a usazení podle odstavce 4 tohoto článku.
6. Příslušné vnitrostátní orgány členského státu uvedené v odstavci 5 tohoto článku trvale vykonávají účinný dohled nad trhem a přijímají opatření nezbytná k zajištění toho, aby požadavky podle uvedeného odstavce byly splněny. Za tímto účelem vykonávají přímo nebo s pomocí jiných příslušných vnitrostátních orgánů určených podle čl. 48 odst. 1 směrnice 2004/39/ES pravomoci stanovené ve vnitrostátních opatřeních, jimiž se provádí článek 50 uvedené směrnice, s ohledem na regulovaný trh a jeho organizátora uvedené v odstavci 4 tohoto článku.
Členský stát každého příslušného vnitrostátního orgánu uvedeného v odstavci 5 zajistí, aby se vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí články 51 a 52 směrnice 2004/39/ES, vztahovala na osoby odpovědné za nesplnění povinností podle hlavy III směrnice 2004/39/ES provedené do vnitrostátního právního řádu členského státu jejich usazení podle odstavce 4 tohoto článku.
Pro účely tohoto odstavce se vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí články 56 až 62 směrnice 2004/39/ES, vztahují na spolupráci mezi příslušnými vnitrostátními orgány různých členských států.
KAPITOLA X
REŽIM ZNEUŽITÍ TRHU VZTAHUJÍCÍ SE NA DRAŽENÉ PRODUKTY
Článek 36
Režim zneužití trhu vztahující se na finanční nástroje ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES
1. Pro účely tohoto nařízení platí, že je-li dvoudenním spotem nebo pětidenním futures finanční nástroj ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES, použije se uvedená směrnice na dražbu uvedených dražených produktů.
2. Pokud dvoudenním spotem nebo pětidenním futures není finanční nástroj ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES, použijí se ustanovení článků 37 až 43 tohoto nařízení.
Článek 37
Definice k režimu zneužití trhu vztahujícímu se na jiné dražené produkty než finanční nástroje ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES
Pro účely článků 38 až 43, které se vztahují na jiné dražené produkty než finanční nástroje ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES, se použijí tyto definice:
a)
„důvěrnou informací“ se rozumí informace přesné povahy, která nebyla uveřejněna, týká se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více dražených produktů a která by v případě, že by byla uveřejněna, pravděpodobně měla významný dopad na ceny podaných nabídek.
U osob pověřených prováděním nabídek se důvěrnou informací rozumí též informace dodaná klientem a týkající se dosud nevyřízených nabídek klienta, která je přesné povahy, která se přímo nebo nepřímo týká jednoho nebo více dražených produktů a která by v případě, že by byla uveřejněna, pravděpodobně měla významný dopad na ceny podaných nabídek;
b)
„manipulací s trhem“ se rozumí:
i)
nabídky, transakce nebo příkazy na sekundárním trhu:
-
které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o poptávku nebo cenu dražených produktů, nebo
-
které zajistí prostřednictvím osoby nebo osob jednajících ve shodě dražební zúčtovací cenu za dražené produkty v abnormální nebo umělé výši,
pokud osoba, která nabídku podala nebo která na sekundárním trhu provedla transakci či vydala příkaz, neprokáže, že její důvody pro toto jednání jsou oprávněné,
ii)
nabídky, které využívají smyšlené prostředky nebo jakoukoli jinou formu klamání nebo lsti,
iii)
šíření prostřednictvím sdělovacích prostředků, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky informací, které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály týkající se dražených produktů, včetně šíření pověstí a nepravdivých nebo zavádějících informací, pokud osoba, která tyto informace šíří, ví nebo by měla vědět, že tyto informace jsou nepravdivé nebo zavádějící. Pokud jde o novináře jednající v rámci výkonu povolání, mělo by se toto šíření informaci hodnotit s přihlédnutím k pravidlům, jimiž se řídí jejich povolání, pokud tyto osoby nezískávají přímo ani nepřímo výhodu nebo zisk ze šíření příslušných informací.
Ze základní definice podané v prvním podostavci písm. b) vyplývají zejména tyto příklady:
-
chování osoby nebo osob jednajících ve shodě za účelem získání dominantního postavení, pokud jde o poptávku po draženém produktu, s důsledkem přímého nebo nepřímého stanovení dražebních zúčtovacích cen nebo vytvoření jiných nespravedlivých obchodních podmínek,
-
nákup a prodej povolenek nebo souvisejících derivátů na sekundárním trhu před dražbou, jehož důsledkem je stanovení dražební zúčtovací ceny za dražené produkty v abnormální nebo umělé výši nebo oklamání nabízejících, kteří při dražbách podávají nabídky,
-
využití příležitostného nebo pravidelného přístupu k tradičním nebo elektronickým sdělovacím prostředkům k vyslovení názoru na dražený produkt po předchozím podání nabídky na tento produkt a s následným těžením z dopadu vyslovených názorů na jiné ceny nabídnuté za tento produkt, aniž by byl tento střet zájmů současně odpovídajícím a účinným způsobem uveřejněn.
Článek 38
Zákaz obchodování zasvěcených osob
1. Osoba uvedená ve druhém pododstavci, která drží důvěrnou informaci, tuto informaci nesmí použít, když podává, upravuje nebo stahuje nabídku na dražený produkt, jehož se tato informace týká, přímo nebo nepřímo na svůj vlastní účet nebo na účet třetí strany.
První pododstavec se vztahuje na každou osobu, která důvěrnou informaci drží:
a)
z důvodu svého členství ve správním, řídícím nebo dozorčím orgánu dražební platformy, dražitele nebo subjektu sledujícího dražby, nebo
b)
z důvodu svého podílu na základním kapitálu dražební platformy, dražitele nebo subjektu sledujícího dražby, nebo
c)
z důvodu přístupu k informacím při výkonu svého zaměstnání, povolání nebo v souvislosti s plněním svých povinností, nebo
d)
na základě své trestné činnosti.
2. Je-li osoba uvedená v odstavci 1 právnickou osobou, vztahuje se zákaz stanovený v uvedeném odstavci rovněž na fyzické osoby, které se účastní rozhodování o podání, úpravě nebo stažení nabídky na účet příslušné právnické osoby.
3. Tento článek se nevztahuje na podání, úpravu a stažení nabídky na dražený produkt provedené za účelem splnění náležité povinnosti, která vyplývá z dohody uzavřené předtím, než příslušná osoba získala důvěrnou informaci.
Článek 39
Jiné případy zakázaného použití důvěrné informace
Osoba podléhající zákazu stanovenému v článku 38 nesmí:
a)
sdělovat důvěrnou informaci jiné osobě, pokud k tomuto sdělování nedochází při běžném výkonu jejího zaměstnání, povolání nebo jejích povinností;
b)
na základě důvěrné informace doporučovat jiné osobě, aby předložila, upravila nebo stáhla nabídku na dražené produkty, jichž se tato informace týká, a ani ji k tomu navádět.
Článek 40
Jiné osoby, na které se vztahuje zákaz obchodování zasvěcených osob
Články 38 a 39 se vztahují též na jakoukoli osobu odlišnou od osob uvedených v těchto článcích, která drží důvěrnou informaci, a přitom ví, nebo by měla vědět, že jde o důvěrnou informaci.
Článek 41
Zákaz manipulace s trhem
Žádná osoba nesmí provádět manipulaci s trhem.
Článek 42
Zvláštní požadavky na zmírnění rizika zneužití trhu
1. Dražební platforma, dražitel a subjekt sledující dražby jednotlivě vypracují seznam osob, které pro ně vykonávají práci na základě pracovní smlouvy nebo na jiném základě a které mají přístup k důvěrným informacím. Dražební platforma svůj seznam pravidelně aktualizuje a předává příslušnému vnitrostátnímu orgánu členského státu, v němž je usazena, kdykoli si jej dotyčný příslušný vnitrostátní orgán vyžádá. Dražitel a subjekt sledující dražby svůj seznam jednotlivě pravidelně aktualizují a předávají příslušnému vnitrostátnímu orgánu členského státu, v němž je usazena dražební platforma, a členskému státu usazení dražitele nebo subjektu sledujícího dražby, jak je stanoveno ve smlouvě o jejich jmenování, kdykoli si jej dotyčný příslušný vnitrostátní orgán vyžádá.
2. Osoby s řídící odpovědností v rámci dražební platformy, dražitele nebo subjektu sledujícího dražby a případně osoby s nimi úzce propojené přinejmenším oznámí příslušnému vnitrostátnímu orgánu uvedenému v odstavci 1 existenci nabídek na dražené produkty nebo deriváty či jiné finanční nástroje s nimi spojené, jež byly podány, upraveny nebo staženy na jejich vlastní účet.
3. Osoby, které vydávají či rozšiřují výzkumné práce týkající se dražených produktů nebo které vydávají či rozšiřují jiné informace, jež doporučují nebo navrhují investiční strategii a jsou určeny pro distribuční kanály nebo veřejnost, věnují přiměřenou péči tomu, aby tyto informace byly důkladně uváděny, a informují o svých zájmech nebo upozorňují na střet zájmů týkající se dražených produktů.
4. Dražební platforma přijme strukturální opatření zaměřená na předcházení praktikám manipulace s trhem a na jejich odhalování.
5. Každá osoba uvedená v čl. 59 odst. 1, která má důvodné podezření, že by určitá operace mohla představovat obchodování zasvěcených osob nebo manipulaci s trhem, neprodleně uvědomí příslušný vnitrostátní orgán členského státu, v němž je usazena.
Článek 43
Dohled a prosazování
1. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v článku 11 směrnice 2003/6/ES trvale vykonávají účinný dohled nad trhem a přijímají opatření nezbytná k zajištění toho, aby byla splněna ustanovení článků 37 až 42 tohoto nařízení.
2. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v odstavci 1 tohoto článku mají pravomoci stanovené ve vnitrostátních opatřeních, jimiž se provádí článek 12 směrnice 2003/6/ES.
3. Členské státy zajistí, aby se vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí články 14 a 15 směrnice 2003/6/ES, vztahovala na osoby odpovědné za nesplnění článků 37 až 42 tohoto nařízení v souvislosti s dražbami konanými na jejich území nebo v zahraničí.
4. Pro účely použití článků 37 až 42 tohoto nařízení a odstavců 1, 2 a 3 tohoto článku se vnitrostátní opatření, jimiž se provádí článek 16 směrnice 2003/6/ES, vztahují na spolupráci mezi příslušnými vnitrostátními orgány uvedenými v odstavci 1 tohoto článku.
KAPITOLA XI
PLATBA A PŘEVOD VÝNOSŮ Z DRAŽEB
Článek 44
Platba provedená úspěšnými nabízejícími a převod výnosů členským státům
1. Každý úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupce/nástupci, včetně zprostředkovatelů jednajících jejich jménem, uhradí splatnou částku oznámenou podle čl. 61 odst. 3 písm. c) za získané povolenky oznámené podle čl. 61 odst. 3 písm. a) převodem nebo zajištěním převodu splatné částky prostřednictvím systému zúčtování nebo systému vypořádání na jmenovaný bankovní účet dražitele ve zúčtovaných finančních prostředcích, a to buď před dodáním, nebo nejpozději ihned po dodání povolenek na jmenovaný vkladní účet nabízejícího nebo jmenovaný vkladní účet jeho právního nástupce.
2. Dražební platforma včetně k ní připojeného systému / připojených systémů zúčtování nebo připojeného systému / připojených systémů vypořádání převede platby uskutečněné nabízejícími nebo jejich právními nástupci a pocházející z dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II a III směrnice 2003/87/ES, dražitelům, kteří příslušné povolenky vydražili.
3. Platby dražitelům se provádějí v eurech nebo ve měně jmenujícího členského státu, není-li tento členský stát členem eurozóny, a to dle uvážení příslušného členského státu bez ohledu na to, v jaké měně platby provádějí nabízející, za předpokladu, že dotyčný systém zúčtování nebo systém vypořádání umí v příslušné národní měně pracovat.
Směnný kurz je kurz zveřejněný uznávanou službou finančního zpravodajství, která je uvedena ve smlouvě o jmenování příslušné dražební platformy, bezprostředně po uzavření nabídkového okna.
Článek 45
Důsledky opožděné platby nebo nezaplacení
1. Úspěšnému nabízejícímu nebo jeho právním nástupcům jsou povolenky oznámené úspěšnému nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. a) dodány pouze v případě, že celá splatná částka oznámená podle čl. 61 odst. 3 písm. c) je uhrazena dražiteli v souladu s čl. 44 odst. 1.
2. Úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupci, kteří v úplnosti nesplní povinnosti uvedené v odstavci 1 tohoto článku do data splatnosti oznámeného úspěšnému nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. d), jsou v prodlení s placením.
3. Nabízejícímu, který je v prodlení s placením, lze účtovat jedno nebo obojí z následujícího:
a)
úroky za každý den počínaje datem, k němuž je platba splatná podle čl. 61 odst. 3 písm. d), a konče datem, kdy je platba uhrazena, s úrokovou mírou stanovenou ve smlouvě o jmenování příslušné dražební platformy a vypočítávanou na denním základě;
b)
pokutu, která připadne dražiteli v podobě snížené o náklady odečtené systémem zúčtování nebo systémem vypořádání.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, platí, že je-li úspěšný nabízející v prodlení s placením, nastane jedna z těchto možností:
a)
ústřední protistrana zakročí, aby převzala dodání povolenek a uhradila platbu splatné částky dražiteli;
b)
zúčtovatel použije zajištění přijaté od nabízejícího na uhrazení splatné částky dražiteli.
5. Nedojde-li k vypořádání, povolenky se draží při příštích dvou dražbách plánovaných na příslušné dražební platformě.
KAPITOLA XII
DODÁNÍ VYDRAŽENÝCH POVOLENEK
Článek 46
Převod vydražených povolenek
1. Registr Unie převede povolenky dražené podle čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení před lhůtou jejich dodání do úschovy na jmenovaný vkladní účet držený systémem zúčtování nebo systémem vypořádání jednajícím jako depozitář, dokud nebudou dodány úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům na základě výsledků dražby, jak stanoví platné nařízení Komise přijaté podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES.
2. Registr Unie převede povolenky dražené podle čl. 4 odst. 3 tohoto nařízení před otevřením nabídkového okna do úschovy na jmenovaný vkladní účet držený systémem zúčtování nebo systémem vypořádání jednajícím jako depozitář, dokud nebudou dodány úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům na základě výsledků dražby, jak stanoví platné nařízení Komise přijaté podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES.
Článek 47
Dodání vydražených povolenek
1. Systém zúčtování nebo systém vypořádávání přiděluje každou povolenku vydraženou členským státem úspěšnému nabízejícímu, dokud celkový objem přidělených povolenek nedosáhne objemu povolenek oznámeného nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. a).
Nabízejícímu mohou být přiděleny povolenky z více členských států, které se účastní téže dražby, je-li to nezbytné k doplnění objemu povolenek oznámeného nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. a).
2. Po zaplacení splatné částky podle čl. 44 odst. 1 jsou každému úspěšnému nabízejícímu nebo jejich právním nástupcům dodány povolenky přidělené tomuto nabízejícímu, a to co nejdříve, v každém případě nejpozději do lhůty stanovené pro jejich dodání převodem všech povolenek oznámených nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. a) nebo jejich části z úschovy na jmenovaném vkladním účtu drženém systémem zúčtování nebo systémem vypořádání jednajícím jako depozitář na jeden nebo více jmenovaných vkladních účtů držených úspěšným nabízejícím nebo jeho právními nástupci nebo do úschovy na jmenovaný vkladní účet držený systémem zúčtování nebo systémem vypořádání jednajícím jako depozitář ve prospěch úspěšného nabízejícího nebo jeho právní nástupce.
Článek 48
Opožděné dodání vydražených povolenek
1. Pokud systém zúčtování nebo systém vypořádání nedodá všechny vydražené povolenky nebo jejich část v důsledku okolností, které nemůže ovlivnit, systém zúčtování nebo systém vypořádání povolenky dodá při nejbližší příležitosti a úspěšní nabízející nebo jejich právní nástupci dodání povolenek v tomto pozdějším termínu přijmou.
2. Opravný prostředek stanovený v odstavci 1 je výlučným opravným prostředkem, na který má úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupci nárok v případě, že k nedodání vydražených povolenek dojde v důsledku okolností, které dotyčný systém zúčtování nebo systém vypořádání nemůže ovlivnit.
KAPITOLA XIII
SPRÁVA ZAJIŠTĚNÍ
Článek 49
Zajištění poskytované nabízejícím
1. Před otevřením nabídkového okna pro dražbu dvoudenního spotu nebo pětidenních futures, je po nabízejících nebo zprostředkovatelích jednajících jejich jménem požadováno poskytnutí zajištění.
2. Je-li o to požádáno, nepoužité zajištění složené neúspěšným nabízejícím se spolu s úrokem vzniklým z hotovostního zajištění uvolní co nejdříve po uzavření nabídkového okna.
3. Je-li o to požádáno, zajištění složené úspěšným nabízejícím, které nebylo použito k vypořádání, se spolu s úrokem vzniklým z hotovostního zajištění uvolní co nejdříve po vypořádání.
Článek 50
Zajištění poskytované dražitelem
1. Před otevřením nabídkového okna pro dražbu dvoudenního spotu nebo pětidenních futures je po dražiteli jako zajištění vyžadováno pouze poskytnutí povolenek, jež systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář podrží v úschově až do jejich dodání.
2. Jsou-li provedena právní opatření a technické prostředky k dodání povolenek, zajištění poskytnuté členským státem s ohledem na dražbu futures nebo forwardů lze dle uvážení dražícího členského státu a se souhlasem dražební platformy uvolnit a nahradit povolenkami, jež systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář podrží v úschově až do jejich dodání.
3. Pokud se povolenky poskytnuté jako zajištění podle odstavce 1 nebo 2 nepoužijí, systém zúčtování nebo systém vypořádání je může dle uvážení dražícího členského státu zadržet v úschově na jmenovaném vkladním účtu, který systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář drží, až do jejich dodání.
KAPITOLA XIV
POPLATKY A NÁKLADY
Článek 51
Struktura a výše poplatků
1. Struktura a výše poplatků, jakož i související podmínky uplatňované dražební platformou a systémem/systémy zúčtování nebo systémem/systémy vypořádání nesmějí být méně příznivé než srovnatelné standardní poplatky a podmínky uplatňované na sekundárním trhu.
2. Dražební platforma a systém/systémy zúčtování nebo systém/systémy vypořádání mohou uplatňovat pouze poplatky, srážky nebo podmínky výslovně stanovené ve smlouvě o jejich jmenování.
3. Všechny poplatky a podmínky uplatňované podle odstavců 1 a 2 musí být jasně formulovány, snadno srozumitelné a zveřejněné. Musí být podrobně rozepsány s označením účtovaného poplatku za každý typ služby.
Článek 52
Náklady na dražební proces
1. Aniž je dotčen odstavec 2, náklady na služby stanovené v čl. 27 odst. 1, čl. 28 odst. 1 a článku 31 se uhradí z poplatků zaplacených nabízejícími s tou výjimkou, že:
a)
náklady ústřední protistrany, která při dražbě povolenek jakožto forwardů přijme místo nehotovostního zajištění státní záruku, nese dražící členský stát, který státní záruku poskytuje;
b)
náklady na ujednání mezi dražitelem a dražební platformou podle čl. 22 odst. 2 a 3, která dražiteli umožňují dražit povolenky jménem jmenujícího členského státu, nikoliv však náklady na systém zúčtování nebo systém vypořádání připojený k příslušné dražební platformě, nese dražící členský stát.
Náklady uvedené v prvním pododstavci písm. a) nebo b) se odečtou z výnosů z dražby splatných dražitelům podle čl. 44 odst. 2 a 3.
2. Pokud členský stát nepodepíše dohodu o společném zadávacím řízení podle čl. 26 odst. 6 prvního pododstavce ve lhůtě stanovené v čl. 30 odst. 4, avšak následně se ke společnému postupu připojí, může se po něm požadovat, aby nesl svůj podíl nákladů na služby stanovené v čl. 27 odst. 1 a čl. 28 odst. 1 od okamžiku, kdy zahájí dražbu prostřednictvím dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, do okamžiku, kdy uvedené dražební platformě skončí nebo vyprší jmenovací období.
Rozsah, v jakém se po tomto členském státu může požadovat, aby nesl svůj podíl nákladů na služby stanovené v čl. 27 odst. 1 a čl. 28 odst. 1, se stanoví v dohodě o společném zadávacím řízení a ve smlouvě s dotyčnou dražební platformou.
Po členském státu se nepožaduje, aby nesl svůj podíl nákladů podle tohoto odstavce, pokud se připojí ke společnému postupu po skončení jmenovacího období uvedeného v čl. 30 odst. 5 druhém pododstavci nebo pokud se ke společnému postupu připojí v případě, že dražební platforma, jež byla oznámena podle čl. 30 odst. 6, není uvedena na seznamu podle čl. 30 odst. 7.
Náklady, které nesou nabízející podle odstavce 1, se sníží o výši nákladů, které nese členský stát podle tohoto odstavce.
3. Podíl nákladů subjektu sledujícího dražby, které se liší podle počtu dražeb, jež jsou konkrétněji vymezeny ve smlouvě o jmenování subjektu sledujícího dražby, se rovnoměrně rozdělí podle počtu dražeb. Všechny ostatní náklady subjektu sledujícího dražby, jež jsou konkrétněji vymezeny ve smlouvě o jmenování subjektu sledujícího dražby, s výjimkou nákladů spojených se zprávou podle čl. 25 odst. 4 se rovnoměrně rozdělí podle počtu dražebních platforem, pokud smlouva o jmenování subjektu sledujícího dražby nestanoví jinak.
Podíl nákladů subjektu sledujícího dražby připadající na dražební platformu jmenovanou podle čl. 30 odst. 1 nebo 2, včetně nákladů na zprávu požadovanou podle čl. 25 odst. 4, nese jmenující členský stát.
Podíl nákladů subjektu sledujícího dražby připadající na dražební platformu jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 se rozdělí mezi členské státy, které se účastní společného postupu, podle jejich podílu na celkovém objemu povolenek, jež se na příslušných dražebních platformách draží.
Náklady na subjekt sledující dražby, které jednotlivé členské státy nesou, se odečtou z výnosů z dražeb splatných jednotlivými dražiteli jmenujícímu členskému státu podle čl. 23 písm. c).
KAPITOLA XV
DOHLED NAD DRAŽBAMI, NÁPRAVNÁ OPATŘENÍ A SANKCE
Článek 53
Spolupráce se subjektem sledujícím dražby
1. Dražitelé, dražební platformy a příslušné vnitrostátní orgány, které nad nimi vykonávají dohled, poskytnou na požádání subjektu sledujícímu dražby informace, jež mají v souvislosti s dražbami k dispozici, lze-li je rozumně požadovat k výkonu funkcí subjektu sledujícího dražby.
2. Subjekt sledující dražby je oprávněn pozorovat průběh dražeb.
3. Dražitelé, dražební platforma a příslušné vnitrostátní orgány, které nad nimi vykonávají dohled, jsou subjektu sledujícímu dražby nápomocny při plnění jeho funkcí tím, že s ním aktivně spolupracují, a to každý v rámci své působnosti.
4. Příslušné vnitrostátní orgány, které vykonávají dohled nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, a příslušné vnitrostátní orgány, které vykonávají dohled nad osobami oprávněnými podávat nabídky jménem jiných osob podle čl. 18 odst. 2, jsou subjektu sledujícímu dražby nápomocny při plnění jeho funkcí tím, že s ním aktivně spolupracují v rámci svých pravomocí.
5. V rámci povinností uložených příslušným vnitrostátním orgánům v odstavcích 1, 3 a 4 musí být zohledněna pravidla zachování služebního tajemství, jimž podléhají podle práva Unie.
Článek 54
Sledování vztahu s nabízejícími
1. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, sleduje vztah s nabízejícími, kteří získali povolení k podávání nabídek při jejích dražbách, a to po celou dobu jeho trvání následujícím způsobem:
a)
podrobným zkoumáním nabídek podaných v průběhu tohoto vztahu, aby zajistila soulad jednání nabízejících při podávání nabídek se znalostmi, které má dražební platforma o klientovi, jeho podnikatelském a rizikovém profilu a v případě nutnosti o zdrojích financování;
b)
udržováním účinných opatření a postupů pro pravidelné sledování toho, zda osoby, které získaly povolení k podávání nabídek podle čl. 19 odst. 1, 2 a 3, dodržují její pravidla tržního chování;
c)
sledováním transakcí provedených osobami, které získaly povolení k podávání nabídek podle čl. 19 odst. 1, 2 a 3 a čl. 20 odst. 6, pomocí svých systémů s cílem zjistit porušení pravidel uvedených v písmenu b) tohoto pododstavce, podmínky nespravedlivého průběhu či narušení průběhu dražeb nebo jednání, které by mohlo vést ke zneužití trhu.
Při podrobném zkoumání nabídek v souladu s prvním pododstavcem písm. a) se příslušná dražební platforma zaměří zejména na každou činnost, již podle její povahy považuje za činnost, u níž je zvláště pravděpodobné, že souvisí s praním peněz, financováním terorismu nebo trestnou činností.
2. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, zajistí, aby dokumenty, údaje nebo informace, jež má o nabízejícím, byly průběžně aktualizovány. Pro tento účel dražební platforma může:
a)
požádat nabízejícího o sdělení informací podle čl. 19 odst. 2 a 3 a čl. 20 odst. 5, 6 a 7 pro účely sledování vztahu s tímto nabízejícím na základě jím získaného povolení k podávání nabídek při dražbách, a to po celou dobu trvání tohoto vztahu a po dobu pěti let od jeho ukončení;
b)
požádat každou osobu, která získala povolení k podávání nabídek, o opakované předkládání žádosti o povolení k podávání nabídek v pravidelných intervalech;
c)
požádat každou osobu, která získala povolení k podávání nabídek, aby příslušné dražební platformě neprodleně oznámila jakékoli změny informací, jež jí byly předloženy podle čl. 19 odst. 2 a 3 a čl. 20 odst. 5, 6 a 7.
3. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, si uchovává záznamy o:
a)
žádostech o povolení k podávání nabídek podaných žadatelem podle čl. 19 odst. 2 a 3, včetně jejich změn;
b)
kontrolách provedených:
i)
při zpracování žádostí o povolení k podávání nabídek podle článků 19, 20 a 21,
ii)
při podrobném zkoumání a sledování vztahu podle odst. 1 písm. a) a c) na základě povolení k podávání nabídek získaného žadatelem;
c)
všech informacích souvisejících s příslušnou nabídkou podanou příslušným nabízejícím při dražbě, včetně stažení nebo úpravy těchto nabídek podle čl. 6 odst. 3 druhého pododstavce a čl. 6 odst. 4;
d)
všech informacích souvisejících s konáním každé dražby, při které nabízející podal nabídku.
4. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, uchovává záznamy uvedené v odstavci 3 po dobu, kdy trvá povolení nabízejícího k podávání nabídek při jejích dražbách, a nejméně po dobu pěti let od ukončení vztahu s tímto nabízejícím.
Článek 55
Oznamování praní peněz, financování terorismu nebo trestné činnosti
1. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v čl. 37 odst. 1 směrnice 2005/60/ES sledují soulad - a podniknou nezbytná opatření k zajištění souladu - dražební platformy, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, s požadavky na hloubkovou kontrolu klienta podle článku 19 a čl. 20 odst. 6 tohoto nařízení, s požadavky na sledování a uchovávání záznamů podle článku 54 tohoto nařízení a s požadavky na oznamování podle odstavce 2 a 3 tohoto článku.
Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v prvním pododstavci mají pravomoci stanovené ve vnitrostátních opatřeních, jimiž se provádí čl. 37 odst. 2 a 3 směrnice 2005/60/ES.
Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, může být činěna odpovědnou za porušení článku 19, čl. 20 odst. 6 a 7, čl. 21 odst. 1 a 2 a článku 54 tohoto nařízení a odstavce 2 a 3 tohoto článku. V tomto ohledu se použijí vnitrostátní opatření, jimiž se provádí článek 39 směrnice 2005/60/ES.
2. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, její ředitelé a zaměstnanci plně spolupracují s finanční zpravodajskou jednotkou uvedenou v článku 21 směrnice 2005/60/ES tím, že neprodleně:
a)
tuto jednotku z vlastního podnětu informují, jestliže vědí, mají podezření nebo mají rozumné důvody k podezření, že v dražbách dochází nebo došlo k praní peněz, financování terorismu nebo trestné činnosti či k pokusu o ně;
b)
této jednotce poskytnou na její žádost všechny potřebné informace v souladu s postupy stanovenými platnými právními předpisy.
3. Informace podle odstavce 2 se předávají finanční zpravodajské jednotce členského státu, na jehož území se příslušná dražební platforma nachází.
Vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí metody a postupy pro zajišťování kontroly dodržování příslušných předpisů a komunikaci podle čl. 34 odst. 1 směrnice 2005/60/ES, určí osobu nebo osoby odpovědné za předávání informací v souladu s tímto článkem.
4. Členský stát, na jehož území je umístěna dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, zajistí, aby se na příslušnou dražební platformu vztahovala vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí články 26 až 29, článek 32, čl. 34 odst. 1 a článek 35 směrnice 2005/60/ES.
Článek 56
Oznamování zneužití trhu
1. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, oznámí příslušným vnitrostátním orgánům jmenovaným podle čl. 43 odst. 2 směrnice 2004/39/ES, které jsou odpovědné za dohled nad příslušnou dražební platformou nebo za vyšetřování a trestní stíhání zneužití trhu, k němuž dochází v systémech nebo prostřednictvím systémů příslušné dražební platformy, své podezření na zneužití trhu v souvislosti s osobou, která získala povolení k podávání nabídek při dražbách, nebo s osobou, jejímž jménem osoba, která získala povolení k podávání nabídek při dražbách, jedná.
Použijí se vnitrostátní opatření, jimiž se provádí čl. 25 odst. 2 směrnice 2005/60/ES.
2. Příslušná dražební platforma upozorní na skutečnost, že podala oznámení v souladu s odstavcem 1, subjekt sledující dražby a Komisi s uvedením toho, jaké nápravné opatření proti nezákonnému jednání uvedenému v odstavci 1 přijala nebo navrhuje přijmout.
Článek 57
Maximální velikost nabídky a jiná nápravná opatření
1. Dražební platforma může po konzultaci s Komisí a získání jejího stanoviska uplatnit maximální velikost nabídky nebo jiná nápravná opatření nezbytná ke zmírnění skutečného nebo potenciálního zjevného rizika zneužití trhu, praní peněz, financování terorismu nebo jiné trestné činnosti, jakož i protisoutěžního chování za předpokladu, že uplatnění maximální velikosti nabídky nebo jiných nápravných opatření příslušné riziko účinně zmírní. Komise může návrh příslušné dražební platformy konzultovat s příslušnými členskými státy a subjektem sledujícím dražby a získat k němu jejich stanovisko. Příslušná dražební platforma v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédne.
2. Maximální velikost nabídky je vyjádřena buď jako procentuální podíl celkového počtu dražených povolenek v dané dražbě, nebo jako procentuální podíl celkového počtu dražených povolenek v daném roce podle toho, který podíl je nejvhodnější ke zmírnění rizika zneužití trhu uvedeného v čl. 56 odst. 1.
3. Pro účely tohoto článku se maximální velikostí nabídky rozumí maximální počet povolenek, na jaký mohou přímo, nebo nepřímo podat nabídku skupiny osob uvedených v čl. 18 odst. 1 nebo 2, které patří k některé z těchto kategorií:
a)
k téže skupině podniků zahrnující mateřské podniky, jejich dceřiné podniky a přidružené podniky;
b)
k témuž obchodnímu seskupení;
c)
k odlišné hospodářské jednotce s nezávislou rozhodovací pravomocí, v níž jsou kontrolovány přímo nebo nepřímo veřejnými subjekty nebo státem vlastněnými subjekty.
Článek 58
Pravidla tržního chování nebo jiná smluvní ujednání
Články 53 až 57 nejsou dotčena žádná jiná opatření, jež je dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, oprávněna přijmout v souladu se svými pravidly tržního chování či jinými přímými nebo nepřímými smluvními ujednáními s nabízejícími, kteří získali povolení k podávání nabídek při dražbách, a to za předpokladu, že tato opatření nejsou v rozporu s ustanoveními článků 53 až 57 a ani je nenarušují.
Článek 59
Pravidla jednání pro jiné osoby oprávněné k podávání nabídek jménem jiných osob v souladu s čl. 18 odst. 1 písm. b) a c) a čl. 18 odst. 2
1. Tento článek se vztahuje na:
a)
osoby, které jsou oprávněny k podávání nabídek podle čl. 18 odst. 2;
b)
investiční podniky a úvěrové instituce uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. b) a c), které jsou oprávněny k podávání nabídek podle čl. 18 odst. 3.
2. Osoby uvedené v odstavci 1 uplatňují ve vztahu se svými klienty tato pravidla jednání:
a)
přijímají pokyny od svých klientů za srovnatelných podmínek;
b)
mohou odmítnout podat nabídku jménem klienta, mají-li dostatečně důvodné podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu s výhradou vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádějí články 24 a 28 směrnice 2005/60/ES;
c)
mohou odmítnout podat nabídku jménem klienta, mají-li dostatečně důvodné podezření, že klient není schopen zaplatit za povolenky, o které chce v rámci nabídky usilovat;
d)
uzavřou se svými klienty písemnou dohodu. Uzavřené dohody příslušnému klientovi neukládají žádné nespravedlivé podmínky ani omezení. Stanoví všechny podmínky týkající se nabízených služeb, zejména podmínky platby a dodání povolenek;
e)
mohou požádat své klienty, aby složili vklad prostřednictvím zálohové platby za povolenky;
f)
nesmí nevhodně omezovat počet nabídek, které klient může podat;
g)
nesmí svým klientům bránit ani je omezovat ve využívání služeb jiných subjektů způsobilých k podávání nabídek jejich jménem při dražbách podle čl. 18 odst. 1 písm. b) až e) a čl. 18 odst. 2;
h)
věnují patřičnou pozornost zájmům svých klientů, kteří požadují, aby jejich jménem podávali nabídky při dražbách;
i)
zacházejí s klienty spravedlivě a nediskriminují je;
j)
spravují vhodné interní systémy a postupy, které jim umožňují zpracovávat žádosti klientů o jejich zastupování při dražbách a účastnit se efektivně dražeb, zejména s ohledem na podávání nabídek jménem svých klientů, vybírat platby a zajištění od klientů, jejichž jménem jednají, a převádět jim povolenky;
k)
zabraňují úniku důvěrných informací z té části své činnosti, která odpovídá za příjem, přípravu a podávání nabídek jménem jejich klientů, do té části své činnosti, která odpovídá za přípravu a podávání nabídek na jejich vlastní účet, nebo do té části své činnosti, která odpovídá za obchodování na jejich vlastní účet na sekundárním trhu;
l)
ponechávají si záznamy informací získaných nebo vytvořených během svého působení jako zprostředkovatelé, kteří zpracovávají nabídky jménem svých klientů při dražbách, po dobu pěti let od data získání nebo vytvoření příslušných informací.
Výše vkladu uvedeného v písmenu e) se vypočítává na spravedlivém a přiměřeném základě.
Způsob výpočtu vkladu uvedeného v písmenu e) je stanoven ve smlouvách uzavřených podle písmena d).
Jakákoliv část vkladu uvedeného v písmenu e), která se nepoužije k uhrazení platby za povolenky, se vrací plátci v přiměřené lhůtě po dražbě, jež je stanovena ve smlouvách uzavřených podle písmena d).
3. Osoby uvedené v odstavci 1 uplatňují při podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů tato pravidla jednání:
a)
poskytnou všechny informace, které si vyžádá dražební platforma, u níž získají povolení k podávání nabídek, nebo subjekt sledující dražby k plnění svých funkcí podle tohoto nařízení;
b)
jednají bezúhonně, s patřičnou dovedností, péčí a svědomitostí.
4. Příslušné vnitrostátní orgány určené členskými státy, ve kterých jsou usazeny osoby uvedené v odstavci 1, jsou odpovědné za to, že těmto osobám vydávají oprávnění k vykonávání činnosti podle uvedeného odstavce, a za sledování a prosazování souladu s pravidly jednání stanovenými v odstavcích 2 a 3, včetně vyřizování veškerých stížností na nedodržování těchto pravidel jednání.
5. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v odstavci 4 udělí oprávnění osobám uvedeným v odstavci 1, pouze pokud tyto osoby splňují všechny následující podmínky:
a)
mají dostatečně dobrou pověst a dostatek zkušeností pro zajištění řádného dodržování pravidel jednání stanovených v odstavcích 2 a 3;
b)
zavedly nezbytné procesy a kontroly, jež umožňují řídit střety zájmů a sloužit nejlepším zájmům jejich klientů;
c)
splňují požadavky vnitrostátních právních předpisů, jimiž se provádí směrnice 2005/60/ES do vnitrostátního práva;
d)
dodržují veškerá jiná opatření pokládaná za nezbytná s ohledem na povahu nabízení služeb podávání nabídek a na úroveň náročnosti příslušných klientů z hlediska jejich investičního nebo obchodního profilu, jakož i na posouzení pravděpodobnosti praní peněz, financování terorismu nebo trestné činnosti na základě rizik.
6. Příslušné vnitrostátní orgány členského státu, v němž osoby uvedené v odstavci 1 získaly oprávnění, sledují a prosazují podmínky uvedené v odstavci 5. Členské státy zajistí, aby:
a)
jejich příslušné vnitrostátní orgány měly k dispozici nezbytné vyšetřovací pravomoci a sankce, které jsou účinné, přiměřené a odrazující;
b)
byl vytvořen mechanismus řešení stížností a odebírání oprávnění v případě, kdy oprávněné osoby porušují své povinnosti, jež toto oprávnění stanoví;
c)
jejich příslušné vnitrostátní orgány mohly oprávnění udělené podle odstavce 5 odebrat v případě, kdy osoba uvedená v odstavci 1 závažně a systematicky porušovala ustanovení odstavců 2 a 3.
7. Klienti nabízejících uvedení v odstavci 1 mohou podávat své případné stížnosti na dodržování pravidel jednání, jež stanoví odstavec 2, příslušným orgánům uvedeným v odstavci 3 v souladu s procesními pravidly stanovenými pro řešení takovýchto stížností v členském státě, v němž osoby uvedené v odstavci 1 podléhají dohledu.
8. Osoby uvedené v odstavci 1, které získaly povolení k podávání nabídek na některé dražební platformě podle článků 18, 19 a 20, mohou bez dalších právních nebo správních požadavků ze strany členských států poskytovat služby podávání nabídek klientům uvedeným v čl. 19 odst. 3 písm. a).
KAPITOLA XVI
TRANSPARENTNOST A DŮVĚRNOST
Článek 60
Zveřejnění
1. Všechny právní předpisy, návody, pokyny, formuláře, dokumenty a oznámení včetně kalendáře dražeb a veškerých jiných nedůvěrných informací souvisejících s dražbami na příslušné dražební platformě, veškerá rozhodnutí včetně rozhodnutí podle článku 57, která ukládají maximální velikost nabídky a veškerá jiná nápravná opatření nezbytná ke zmírnění skutečného nebo potenciálního zjevného rizika praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužití trhu na této dražební platformě, se zveřejňují na vyhrazené aktuální internetové stránce dražeb, kterou spravuje příslušná dražební platforma.
Informace, které již nejsou aktuální, se uchovávají v archivu. Tyto archivy jsou přístupné prostřednictvím téže internetové stránky dražeb.
2. Nedůvěrné verze zpráv subjektu sledujícího dražby určené členským státům a Komisi podle čl. 25 odst. 1 a 2 se zveřejňují na internetové stránce Komise.
Zprávy, které již nejsou aktuální, se uchovávají v archivu. Tyto archivy jsou přístupné z internetové stránky Komise.
3. Seznam jmen, adres, telefonních a faxových čísel, e-mailových adres a internetových stránek všech osob, které získaly povolení k podávání nabídek jménem jiných osob při dražbách pořádaných dražební platformou, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, se zveřejňuje na internetové stránce spravované příslušnou dražební platformou.
Článek 61
Vyhlašování a oznamování výsledků dražeb
1. Dražební platforma vyhlašuje výsledky každé dražby, kterou uspořádá, jakmile je to proveditelné, nejpozději však 15 minut po uzavření nabídkového okna.
2. Vyhlášení podle odstavce 1 zahrnuje přinejmenším tyto položky:
a)
objem vydražených povolenek;
b)
dražební zúčtovací cenu v eurech;
c)
celkový objem podaných nabídek;
d)
celkový počet nabízejících a počet úspěšných nabízejících;
e)
dražby, do kterých se převede objem povolenek v případě, že je dražba zrušena;
f)
celkový výnos z dražby;
g)
rozdělení výnosu mezi členské státy, pokud byly dražební platformy jmenovány podle čl. 26 odst. 1 nebo 2.
3. Zároveň s vyhlášením podle odstavce 1 dražební platforma oznámí každému úspěšnému nabízejícímu, který podává nabídku prostřednictvím jejích systémů:
a)
celkový počet povolenek přidělených tomuto nabízejícímu;
b)
které z jeho případných vyrovnaných nabídek byly namátkově vybrány;
c)
splatnou částku buď v eurech, nebo v měně členského státu, který není členem eurozóny, dle volby nabízejícího, za předpokladu, že systém zúčtování nebo systém vypořádání umí v příslušné národní měně pracovat;
d)
datum, dokdy se musí splatná částka uhradit zúčtovanými finančními prostředky na jmenovaný bankovní účet dražitele.
4. Pokud měna vybraná nabízejícím není euro, dražební platforma oznámí úspěšnému nabízejícímu, který podává nabídku při dražbách, jež tato platforma pořádá, směnný kurz, který použila pro výpočet částky splatné v měně, již si úspěšný nabízející zvolil.
Směnný kurz je kurz zveřejněný uznávanou službou finančního zpravodajství, která je uvedena ve smlouvě o jmenování příslušné dražební platformy, bezprostředně po uzavření nabídkového okna.
5. Dražební platforma oznámí k ní připojenému příslušnému systému zúčtování a systému vypořádání informace oznámené každému úspěšnému nabízejícímu podle odstavce 3.
Článek 62
Ochrana důvěrných informací
1. Důvěrnými informacemi jsou tyto informace:
a)
obsah nabídky;
b)
obsah pokynů k podávání nabídek, i když není podána žádná nabídka;
c)
informace, které sdělují nebo ze kterých lze odvodit totožnost příslušného nabízejícího a kterýkoliv z těchto údajů:
i)
počet povolenek, které chce nabízející získat v dražbě,
ii)
cenu, kterou je nabízející ochoten za tyto povolenky zaplatit;
d)
informace týkající se nebo odvozené z jedné nebo více nabídek nebo pokynů k podávání nabídek, které by jednotlivě nebo souhrnně pravděpodobně mohly:
i)
naznačit ještě před dražbou, jaká je poptávka po povolenkách,
ii)
naznačit ještě před dražbou výši dražební zúčtovací ceny;
e)
informace poskytnuté osobami v rámci vytvoření nebo udržování vztahu s nabízejícími nebo v rámci sledování tohoto vztahu podle článků 19, 20, 21 a 54;
f)
zprávy a stanoviska subjektu sledujícího dražby podle čl. 25 odst. 1 až 6 s výjimkou částí obsažených v nedůvěrných verzích zpráv subjektu sledujícího dražby zveřejněných Komisí podle čl. 60 odst. 2;
g)
obchodní tajemství sdělená osobami, které se účastní zadávacího řízení na základě hospodářské soutěže na jmenování dražební platformy nebo subjektu sledujícího dražby;
h)
informace o algoritmu použitém k namátkovému výběru vyrovnaných nabídek podle čl. 7 odst. 2;
i)
informace o metodice použité k vymezení toho, co je dražební zúčtovací cena výrazně nižší než cena na sekundárním trhu, která převládá před dražbou a během dražby, podle čl. 7 odst. 6.
2. Osoba, která důvěrné informace získala, ať už přímo nebo nepřímo, nesmí tyto informace zveřejnit jiným způsobem než způsobem uvedeným v odstavci 3.
3. Odstavec 2 nebrání zveřejnění důvěrných informací, které:
a)
již byly v souladu se zákonem zpřístupněny veřejnosti;
b)
jsou zveřejněny s písemným souhlasem nabízejícího, osoby, která získala povolení k podávání nabídek, nebo osoby, která o povolení k podávání nabídek žádá;
c)
musí být sděleny nebo zpřístupněny veřejnosti na základě povinnosti plynoucí z práva Unie;
d)
jsou zveřejněny na základě soudního příkazu;
e)
jsou zveřejněny pro účely trestního, správního nebo soudního vyšetřování či řízení prováděného v Unii;
f)
jsou sděleny dražební platformou subjektu sledujícímu dražby s cílem umožnit mu výkon nebo mu pomoci při výkonu jeho funkcí nebo plnit jeho povinností v souvislosti s dražbami;
g)
jsou před zveřejněním sloučeny nebo redigovány tak, že je nepravděpodobné, že lze rozpoznat informace týkající se těchto položek:
i)
jednotlivých nabídek nebo pokynů k podávání nabídek,
ii)
jednotlivých dražeb,
iii)
jednotlivých nabízejících, budoucích nabízejících nebo osob žádajících o povolení k podávání nabídek,
iv)
jednotlivých žádostí o povolení k podávání nabídek,
v)
jednotlivých vztahů s nabízejícími;
h)
jsou uvedeny v odst. 1 písm. f), jsou-li sděleny veřejnosti nediskriminačním a řádným způsobem příslušnými orgány členských států, pokud jde o informace, na něž se vztahuje čl. 25 odst. 2 písm. c), a Komisí, pokud jde o informace, na něž se vztahuje čl. 25 odst. 2;
i)
jsou uvedeny v odst. 1 písm. g), jsou-li sděleny osobám pracujícím pro členské státy nebo Komisi a účastnícím se zadávacího řízení na základě hospodářské soutěže podle odst. 1 písm. g), které jsou samy vázány povinností zachování služebního tajemství v souladu s podmínkami svého pracovního poměru;
j)
jsou zveřejněny po uplynutí období 30 měsíců od jednoho z těchto dat s výhradou stávajících povinností zachování služebního tajemství plynoucích z práva Unie:
i)
data otevření nabídkového okna dražby, při níž jsou důvěrné informace poprvé zpřístupněny, pokud jde o důvěrné informace uvedené v odst. 1 písm. a) až d),
ii)
data ukončení vztahu s nabízejícím, pokud jde o důvěrné informace uvedené v odst. 1 písm. e),
iii)
data zprávy nebo stanoviska subjektu sledujícího dražby, pokud jde o důvěrné informace uvedené v odst. 1 písm. f),
iv)
data předložení informací v zadávacím řízení na základě hospodářské soutěže, pokud jde o důvěrné informace uvedené v odst. 1 písm. g).
4. Opatření nutná k zajištění toho, aby důvěrné informace nebyly neoprávněně sdělovány, a důsledky neoprávněného sdělení dražební platformou nebo subjektem sledujícím dražby včetně osob, které pro ně vykonávají práci na základě smlouvy, se stanoví ve smlouvách o jejich jmenování.
5. Důvěrné informace získané dražební platformou nebo subjektem sledujícím dražby včetně osob, které pro ně vykonávají práci na základě smlouvy, se použijí výlučně pro účely plnění jejich povinností nebo výkonu jejich funkcí v souvislosti s dražbami.
6. Odstavce 1 až 5 nebrání výměně důvěrných informací mezi dražební platformou a subjektem sledujícím dražby, ani mezi jedním z nich a:
a)
příslušnými vnitrostátními orgány, které vykonávají dohled nad dražební platformou;
b)
příslušnými vnitrostátními orgány, které jsou odpovědné za vyšetřování a trestní stíhání praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužití trhu;
c)
Komisí.
Důvěrné informace vyměňované podle tohoto odstavce se v rozporu s odstavcem 2 nesmí sdělovat jiným osobám než těm, které jsou uvedeny v písmenech a), b) a c).
7. Osoba, která vykonává nebo vykonávala práci pro dražební platformu nebo subjekt sledující dražby a zúčastnila se dražeb, je vázána povinností zachování služebního tajemství a zajistí, aby důvěrné informace byly chráněny v souladu s tímto článkem.
Článek 63
Jazykový režim
1. Písemné informace poskytované dražební platformou podle čl. 60 odst. 1 a 3 nebo subjektem sledujícím dražby podle čl. 60 odst. 2 nebo podle smlouvy o jejich jmenování, které nejsou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, jsou v jazyce obvyklém v oblasti mezinárodních financí.
2. Členský stát může na vlastní náklady zajistit překlad všech informací dražební platformy, na které se vztahuje odstavec 1, do svého úředního jazyka (úředních jazyků).
Pokud členský stát zajišťuje na vlastní náklady překlad všech informací na něž se vztahuje odstavec 1, poskytnutých dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1, členský stát, který jmenoval dražební platformu podle čl. 30 odst. 1, rovněž zajistí na vlastní náklady překlad do téhož jazyka/jazyků všech informací na něž se vztahuje odstavec 1, poskytnutých dražební platformou jmenovanou podle čl. 30 odst. 1.
3. Žadatelé o povolení k podávání nabídek v dražbách a osoby, které získaly povolení k podávání nabídek, mohou následující položky předkládat v úředním jazyce Unie, který si zvolí podle odstavce 4, pokud se členský stát rozhodl zajistit překlad do tohoto jazyka podle odstavce 2:
a)
své žádosti o povolení k podávání nabídek včetně podpůrných dokladů;
b)
své nabídky včetně jejich stažení nebo úprav;
c)
dotazy týkající se písmen a) nebo b).
Dražební platforma si může vyžádat ověřený překlad do jazyka obvyklého v oblasti mezinárodních financí.
4. Žadatelé o povolení k podávání nabídek, osoby, které získaly povolení k podávání nabídek, a nabízející účastnící se dražby si zvolí kterýkoliv úřední jazyk Unie, ve kterém dostávají všechna oznámení vydaná podle čl. 8 odst. 3, čl. 20 odst. 10, čl. 21 odst. 4 a čl. 61 odst. 3.
Všechna jiná ústní nebo písemná sdělení dražební platformy žadatelům o povolení k podávání nabídek, osobám, které získaly povolení k podávání nabídek, a nabízejícím, kteří se účastní dražby, se podávají v jazyce zvoleném podle prvního pododstavce, aniž by příslušným žadatelům, osobám a nabízejícím vznikly další náklady, pokud se členský stát rozhodl zajistit překlad do tohoto jazyka v souladu s odstavcem 2.
Avšak i v případě, kdy se členský stát rozhodl podle odstavce 2 zajistit překlad do jazyka zvoleného podle prvního pododstavce tohoto odstavce, žadatel o povolení k podávání nabídek, osoba, která získala povolení k podávání nabídek, nebo nabízející účastnící se dražby se mohou vzdát svého práva podle druhého pododstavce tohoto odstavce, pokud dají předchozí písemný souhlas k tomu, aby příslušná dražební platforma používala pouze jazyk obvyklý v oblasti mezinárodních financí.
5. Členské státy odpovídají za přesnost překladu vyhotoveného podle odstavce 2.
Osoby předkládající překlad dokumentu uvedený v odstavci 3 a dražební platforma oznamující přeložený dokument podle odstavce 4 nesou odpovědnost za to, že se jedná o přesný překladu originálu.
KAPITOLA XVII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 64
Právo na odvolání
1. Dražební platforma zajistí zavedení mimosoudního mechanismu řešení stížností žadatelů o povolení k podávání nabídek, nabízejících, kteří získali povolení k podávání nabídek, nebo těch, jejichž povolení k podávání nabídek bylo zamítnuto, zrušeno či pozastaveno.
2. Členské státy, ve kterých regulovaný trh jmenovaný jako dražební platforma nebo jeho organizátor podléhají dohledu, zajistí, aby rozhodnutí přijatá mimosoudním mechanismem, který řeší stížnosti podle odstavce 1 tohoto článku, byla řádně odůvodněna a podléhala právu na podání opravného prostředku k soudům podle čl. 52 odst. 1 směrnice 2004/39/ES. Tímto právem nejsou dotčena žádná práva na odvolání přímo k soudům nebo příslušným správním orgánům stanovená ve vnitrostátních opatřeních, jimiž se provádí čl. 52 odst. 2 směrnice 2004/39/ES.
Článek 65
Oprava chyb
1. Veškeré chyby v převodech plateb nebo povolenek uskutečněných a v zajištění nebo vkladech složených nebo uvolněných podle tohoto nařízení se oznamují systému zúčtování nebo systému vypořádání, jakmile je kdokoliv zjistí.
2. Systém zúčtování nebo systém vypořádání podniknou veškerá opatření nezbytná k nápravě všech chyb v převodech plateb nebo povolenek uskutečněných a v zajištění nebo vkladech složených nebo uvolněných podle tohoto nařízení, na něž jsou upozorněny jakýmikoli prostředky.
3. Osoba těžící z chyby podle odstavce 1, již nelze napravit podle odstavce 2 v důsledku kolize s právy třetí strany - kupujícího v dobré víře, která o chybě věděla nebo měla vědět a neoznámila ji systému zúčtování nebo systému vypořádání, je odpovědná za nápravu veškerých vzniklých škod.
Článek 66
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. listopadu 2010.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1031/2010,
annettu 12 päivänä marraskuuta 2010,
kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY mukaisen kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien huutokaupan ajoituksesta, hallinnoinnista ja muista näkökohdista
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (1) ja erityisesti sen 3 d artiklan 3 kohdan ja 10 artiklan 4 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Direktiiviä 2003/87/EY on tarkistettu ja muutettu direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta ilmailutoiminnan sisällyttämiseksi yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmään 19 päivänä marraskuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2008/101/EY (2) ja direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/29/EY (3). Yksi direktiivin 2003/87/EY tarkistuksen yhteydessä päätetyistä parannuksista oli se, että päästöoikeuksia jaetaan pääasiassa huutokaupalla, koska se on yksinkertaisin tapa jakaa niitä ja sen katsotaan yleisesti olevan myös taloudellisesti tehokkain tapa. Päästökauppajärjestelmä voi olla tehokas, jos hiilen hintasignaalit ovat selkeät, jolloin voidaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä kaikkein vähäisimmillä kustannuksilla. Päästöoikeuksien huutokaupalla olisi tuettava ja vahvistettava tällaisia hiilen hintasignaaleja.
(2)
Direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 1 kohdassa velvoitetaan jäsenvaltiot huutokauppaamaan ne mainitun direktiivin III luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöoikeudet, joita ei jaeta ilmaiseksi. Näin ollen jäsenvaltion on huutokaupattava ne päästöoikeudet, joita se ei jaa ilmaiseksi. Jäsenvaltiot eivät voi käyttää mitään muuta päästöoikeuksien jakotapaa eivätkä ne voi pidättää itsellään tai mitätöidä sellaisia päästöoikeuksia, joita ei jaeta ilmaiseksi, vaan ne on huutokaupattava.
(3)
Direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdassa vahvistetaan useita huutokauppaa koskevia tavoitteita. Huutokauppaprosessin olisi oltava ennakoitavissa, erityisesti huutokauppojen ajoituksen ja jaksottamisen sekä huutokaupan kohteeksi tulevien arvioitujen päästöoikeusmäärien osalta. Huutokaupat olisi järjestettävä niin, että päästöoikeuksien kaupan järjestelmään kuuluvilla pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on täydet, oikeudenmukaiset ja yhtäläiset mahdollisuudet osallistua, myös vähäisten päästöjen aiheuttajat voivat osallistua, kaikilla osallistujilla on mahdollisuus saada samat tiedot samaan aikaan, osallistujat eivät vaikuta huutokaupan sujumiseen haitallisesti ja huutokauppojen järjestäminen ja niihin osallistuminen on kustannustehokasta ja järjestelyissä vältetään tarpeettomia hallinnollisia kustannuksia.
(4)
Näiden tavoitteiden lisäksi olisi otettava huomioon direktiivin 2003/87/EY muuttamisen yhteydessä vahvistetut yleiset tavoitteet, joihin kuuluu muun muassa yhdenmukaistamisen lisääminen, kilpailun vääristymisen välttäminen ja ennakoitavuuden lisääminen; näiden olisi vahvistettava hiilen hintasignaaleja ja siten edesautettava päästöjen vähentämistä mahdollisimman vähäisillä kustannuksilla. Lisääntyneet päästövähennyspyrkimykset edellyttävät suurinta mahdollista taloudellista tehokkuutta, joka perustuu päästöoikeuksien jakamisen täysin yhdenmukaisiin edellytyksiin unionissa.
(5)
Direktiivin 2003/87/EY 3 d artiklan 1 kohdassa säädetään, että 15 prosenttia mainitun direktiivin II luvun soveltamisalaan kuuluvista päästöoikeuksista on huutokaupattava 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisenä aikana, ja mainitun direktiivin 3 d artiklan 2 kohdassa säädetään, että sama prosentuaalinen osuus mainitun direktiivin II luvun soveltamisalaan kuuluvista päästöoikeuksista on huutokaupattava 1 päivästä tammikuuta 2013 alkaen. Mainitun direktiivin 3 d artiklan 3 kohdan mukaisesti on annettava asetus, jossa on yksityiskohtaiset säännökset siitä, miten jäsenvaltiot huutokauppaavat sellaiset II luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöoikeudet, joita ei ole jaettava maksutta mainitun direktiivin 3 d artiklan 1 ja 2 kohdan tai 3 f artiklan 8 kohdan nojalla.
(6)
Suurin osa ennen tämän asetuksen antamista järjestettyyn kuulemiseen osallistuneista sidosryhmistä ja valtaosa jäsenvaltioista katsoo samansuuntaisesti komission tekemän vaikutusten arvioinnin kanssa, että direktiivin 2003/87/EY uudelleentarkastelun yleiset tavoitteet voidaan saavuttaa parhaiten yhteisellä huutokauppainfrastruktuurilla, jossa yhteinen huutokauppapaikka järjestää huutokaupat. Tällä lähestymistavalla voidaan välttää sisämarkkinoiden vääristyminen. Sillä voidaan optimoida taloudellinen tehokkuus ja mahdollistaa päästöoikeuksien jakaminen huutokaupalla täysin yhdenmukaisin edellytyksin koko unionissa. Huutokauppojen järjestäminen yhteisen huutokauppapaikan avulla vahvistaa lisäksi hiilen hintasignaalia, jota taloudelliset toimijat tarvitsevat mahdollisimman vähäisillä kustannuksilla toteutettavien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien investointipäätöstensä perustaksi.
(7)
Suurin osa ennen tämän asetuksen antamista järjestettyyn kuulemiseen osallistuneista sidosryhmistä ja valtaosa jäsenvaltioista katsoo samansuuntaisesti komission tekemän vaikutusten arvioinnin kanssa, että direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdan tavoitteet voidaan myös saavuttaa parhaiten yhteisellä huutokauppainfrastruktuurilla, jossa yhteinen huutokauppapaikka järjestää huutokaupat. Tämä on kustannustehokkain tapa huutokaupata päästöoikeuksia ilman aiheettomia hallinnollisia kustannuksia, joita aiheutuisi useiden huutokauppapaikkojen käyttämisestä. Se takaa parhaiten avoimen ja syrjimättömän mahdollisuuden osallistua huutokauppoihin, sekä oikeudellisesti että tosiasiallisesti. Tällainen yhteinen lähestymistapa varmistaisi huutokauppakalenterin ennustettavuuden ja auttaisi parhaiten vahvistamaan hiilen hintasignaalin selkeyttä. Yhteinen huutokauppainfrastruktuuri on erityisen tärkeä, jotta päästökauppajärjestelmään kuuluvilla pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on yhtäläiset mahdollisuudet osallistua huutokauppoihin. Erityisesti, jotta vähäisiä päästöjä aiheuttavat voivat osallistua, koska tällaisille yrityksille aiheutuisi erityinen rasite kustannuksista, jotka liittyvät useampiin huutokauppapaikkoihin tutustumiseen ja rekisteröitymiseen sekä osallistumiseen. Yhteinen huutokauppapaikka helpottaa mahdollisimman laajaa osallistumista unionin alueella ja vähentää näin parhaiten sitä riskiä, että osallistujat horjuttavat huutokauppoja käyttämällä niitä rahanpesun, terrorismin rahoituksen, rikollisen toiminnan tai markkinoiden väärinkäytön välineinä.
(8)
Jotta kuitenkin voitaisiin vähentää kilpailun vähenemisen riskiä hiilimarkkinoilla, tässä asetuksessa säädetään, että jäsenvaltiot voivat olla osallistumatta yhteiseen huutokauppapaikkaan ja nimetä omat huutokauppapaikkansa edellyttäen, että tällaiset muut huutokauppapaikat on lueteltu tämän asetuksen liitteessä. Tällaisen luetteloinnin perustana olisi oltava, että nimeävä jäsenvaltio ilmoittaa muun huutokauppapaikan komissiolle. Tämä mahdollisuus tarkoittaa kuitenkin sitä, ettei huutokauppaprosessia yhdenmukaisteta täydellisesti, mistä syystä tässä asetuksessa säädettyjä järjestelyjä olisi tarkasteltava uudelleen aluksi viiden vuoden kuluessa sidosryhmiä kuullen, jotta järjestelmään voidaan tehdä saatujen kokemusten valossa tarpeellisiksi katsotut muutokset. Saatuaan jäsenvaltiolta ilmoituksen muusta huutokauppapaikasta komission olisi toimittava ilman tarpeetonta viivettä, jotta kyseinen muu huutokauppapaikka voidaan luetteloida.
(9)
Lisäksi jäsenvaltion olisi voitava pyytää huutokauppatarkkailijaa laatimaan kertomus sen huutokauppapaikan toiminnasta, jonka se aikoo nimetä, esimerkiksi valmisteltaessa tämän asetuksen muuttamista muiden huutokauppapaikkojen lisäämiseksi siihen. Lisäksi huutokauppatarkkailijan olisi tarkasteltava kaikkien huutokauppapaikkojen toiminnan yhdenmukaisuutta tämän asetuksen säännösten ja direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdan tavoitteiden kanssa ja laadittava asiasta kertomus jäsenvaltioille, komissiolle ja kyseessä olevalle huutokauppapaikalle. Kertomuksessa olisi käsiteltävä huutokauppojen vaikutusta huutokauppapaikkojen markkina-asemaan jälkimarkkinoilla. Jotta vältettäisiin tilanne, jossa jäsenvaltio on tahattomasti sidottu vain tiettyyn huutokauppapaikkaan sen toimikauden jälkeenkin, olisi huutokauppapaikan nimeämistä koskevissa sopimuksissa määrättävä asianmukaisesti siitä, että huutokauppapaikan on luovutettava seuraajalleen kaikki aineellinen ja aineeton omaisuus, joka on tarpeen huutokauppojen järjestämiseksi.
(10)
Huutokauppapaikkojen määrään ja huutokauppapaikan tehtäviä hoitavaan tahoon liittyvät valinnanmahdollisuudet ovat niiden tämän asetuksen säännösten taustalla, jotka koskevat ennustettavissa olevaa huutokauppakalenteria sekä huutokauppoihin osallistumiseen liittyviä toimenpiteitä, huutokauppojen suunnittelua, vakuuksien hallintaa, maksujen ja siirtojen hallinnointia ja huutokauppojen valvontaa. Komissio ei voisi antaa tällaisia säännöksiä täysin yhdenmukaisessa asetuksessa tietämättä huutokauppapaikkojen lukumäärää ja huutokauppojen järjestäjiksi valittujen tahojen ominaisuuksia. Tästä syystä tämän asetuksen säännökset perustuvat siihen, että huutokauppoja järjestää yhteinen huutokauppapaikka, ja siihen, että käytössä on menettely, jolla varmistetaan sellaisten muiden huutokauppapaikkojen määrä ja laatu, joita jäsenvaltiot saattavat päättää käyttää.
(11)
Johdanto-osan 10 kappaleessa mainittujen rajoitteiden vuoksi on asianmukaista, että muiden huutokauppapaikkojen luetteloinnille tämän asetuksen liitteessä asetetaan tiettyjä edellytyksiä ja velvoitteita. Muun huutokauppapaikan mainitseminen tämän asetuksen liitteessä ei vaikuta komission valtuuksiin ehdottaa huutokauppapaikan poistamista mainitusta luettelosta, erityisesti jos tämän asetuksen tai direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdan tavoitteita rikotaan. Jos muuta huutokauppapaikkaa ei ole luetteloitu, huutokauppaavan jäsenvaltion olisi huutokaupattava päästöoikeutensa yhteisessä huutokauppapaikassa. Komission olisi säädettävä direktiivin 2003/87/EY 19 artiklan 3 kohdan nojalla annettavassa komission asetuksessa toimenpiteistä, joilla keskeytetään päästöoikeuksien huutokauppaan liittyvät prosessit, jos muu huutokauppapaikka rikkoo tämän asetuksen säännöksiä tai direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdan tavoitteita.
(12)
Komission olisi kuultava direktiivin 2003/87/EY 23 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua komiteaa ja direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn mukaisesti arvioitava niitä yksityiskohtaisia säännöksiä, jotka koskevat muun huutokauppapaikan toteuttamaa huutokauppaprosessia. Tällainen arviointi on tarpeen sen varmistamiseksi, että muun huutokauppapaikan nimeämiseen, jonka kukin jäsenvaltio, joka ei osallistu yhteiseen huutokauppajärjestelmään, toteuttaa kansallisella tasolla, sovelletaan samantasoista valvontaa kuin yhteisen huutokauppapaikan nimeämiseen tässä asetuksessa säädetyn yhteisen toimen yhteydessä. Jäsenvaltiot, jotka osallistuvat yhteisen huutokauppapaikan yhteiseen hankintaan, tekevät yhteistyötä komission kanssa, joka on mukana prosessissa koko sen ajan. Lisäksi jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu yhteiseen huutokauppajärjestelmään, voidaan antaa tarkkailijan asema yhteisessä hankintamenettelyssä komission ja osallistuvien jäsenvaltioiden yhteisestä hankinnasta tekemässä sopimuksessa sovituin asianmukaisin ehdoin ja edellytyksin.
(13)
Tätä asetusta sovelletaan direktiivin 2003/87/EY II luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokauppaan 1 päivästä tammikuuta 2012 ja sen III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien kauppaan 1 päivästä tammikuuta 2013. Tätä asetusta olisi sovellettava myös direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokauppaan ennen vuonna 2013 käynnistyvän kauden alkua, jos on tarpeen varmistaa hiili- ja sähkömarkkinoiden asianmukainen toiminta.
(14)
Yksinkertaisuuden ja saatavuuden vuoksi huutokaupattavat päästöoikeudet olisi siirrettävä viimeistään viiden kauppapäivän kuluessa. Tällaiset lyhyet toimitusajat rajoittaisivat huutokauppapaikkojen ja jälkimarkkinoiden myyntipaikkojen väliselle kilpailulle aiheutuvia mahdollisia kielteisiä vaikutuksia. Lisäksi lyhyet toimitusajat ovat yksinkertaisempia ja rohkaisevat laajempaan osallistumiseen ja vähentävät siten markkinoiden väärinkäytön riskiä sekä varmistavat paremmin järjestelmään kuuluvien pienten ja keskisuurten yritysten ja vähäisiä päästöjä aiheuttavien osallistumismahdollisuudet. Sen sijaan, että huutokaupoissa myytäisiin termiinejä ja futuureja, markkinoiden tehtävänä olisi tarjota optimaalisia ratkaisuja johdannaispäästöoikeuksien kysyntään. On asianmukaista antaa mahdollisuus valita kahden päivän spotin ja viiden päivän futuurien välillä huutokauppapaikan nimeämisprosessin aikana, jotta voitaisiin arvioida, mikä olisi optimaalisin huutokauppatuote. Kahden päivän spot ei ole unionin rahoitusmarkkinalainsäädännössä tarkoitettu rahoitusväline, mutta viiden päivän futuurit ovat unionin rahoitusmarkkinalainsäädännössä tarkoitettu rahoitusväline.
(15)
Päätöksen siitä, olisiko huutokauppatuotteen oltava rahoitusväline vaiko ei, olisi oltava osa huutokauppapaikan valintaprosessia ja se olisi tehtävä kilpailulliseen hankintamenettelyyn osallistuvien ehdokkaiden ratkaisujen kustannuksia ja hyötyjä koskevan kokonaisarvioinnin perusteella. Arvioinnissa olisi käsiteltävä erityisesti kustannustehokkuutta sekä järjestelmään kuuluvien pienten ja keskisuurten yritysten sekä vähäisiä päästöjä aiheuttavien yhtäläisiä osallistumismahdollisuuksia sekä riittävää suojaa ja markkinavalvontaa.
(16)
Niin kauan kuin päästöoikeuksien siirtämiseen liittyvät oikeudelliset toimenpiteet ja tekniset keinot eivät ole käytettävissä, on asianmukaista säätää vaihtoehtoisista keinoista huutokaupata päästöoikeuksia. Tästä syystä asetuksessa säädetään mahdollisuudesta huutokaupata futuureja ja termiinejä siten, että ne siirretään viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013. Futuurit ja termiinit ovat rahoitusvälineitä, joiden osalta huutokaupanpitäjät ja tarjoajat hyötyvät samasta suojasta kuin ne hyötyvät rahoitusmarkkinoiden yhteydessä sovellettavan sääntelykehyksen yhteydessä. Tätä asetusta sovellettaessa futuurit poikkeavat termiineistä siten, että futuureille asetetaan käteismarginaalivakuus ja termiineille puolestaan muu kuin käteismarginaalivakuus. On asianmukaista antaa jäsenvaltioille mahdollisuus valita, minkä tyyppistä tuotetta ne käyttävät päästöoikeuksien huutokauppaamiseen, eli millainen vakuusvaihtoehto sopisi niiden taloudelliseen tilanteeseen parhaiten. Jos päästöoikeuksien huutokaupassa on tarpeen turvautua tällaisiin vaihtoehtoisiin keinoihin, futuureja ja termiinejä olisi huutokaupattava väliaikaisesti yhdessä tai kahdessa huutokauppapaikassa.
(17)
Huutokaupat olisi yksinkertaisuuden, tasapuolisuuden ja kustannustehokkuuden sekä markkinoiden väärinkäytön välttämiseksi toteutettava yksikierroksisena huutokauppana suljetuin tarjouksin ja yhdenmukaisin hinnoin. Jos huutokaupassa tehdään samansuuruisia tarjouksia, ratkaistaan tilanne sattumanvaraisella järjestyksellä, koska tällainen menettely aiheuttaa epävarmuutta sellaisten tarjoajien keskuudessa, jotka sopivat keskenään tarjottavista hinnoista, ja tekee tällaisesta toiminnasta kestämätöntä. Huutokaupan selvityshinnan voi olettaa asettuvan lähelle jälkimarkkinoilla vallitsevaa hintaa, mutta jos huutokaupan selvityshinta on merkittävästi alhaisempi, tarkoittaa se todennäköisesti, että huutokaupassa on puutteita. Tällainen huutokaupan selvityshinta vääristäisi hiilen hintasignaalia, häiritsisi hiilimarkkinoiden toimintaa eikä auttaisi varmistamaan, että tarjoajat maksavat päästöoikeuksista niiden käyvän arvon mukaisesti. Tästä syystä huutokauppa olisi tällaisessa tilanteessa mitätöitävä.
(18)
Huutokauppoja olisi järjestettävä varsin usein, jotta rajoitettaisiin huutokauppojen vaikutukset jälkimarkkinoihin ja varmistettaisiin samalla, että huutokaupat ovat riittävän suuria ja houkuttelevat riittävästi osanottajia. Huutokauppojen järjestäminen varsin tiheään vähentää markkinoiden väärinkäytön riskiä, koska se alentaa tarjoajien riskiä yksittäisissä huutokaupoissa ja lisää tarjoajien joustoa, koska ne voivat myöhemmissä huutokaupoissa muuttaa kauppa-asemiaan. Näiden syiden vuoksi tässä asetuksessa olisi säädettävä, että direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokauppoja järjestetään vähintään viikoittain. Koska mainitun direktiivin II luvun soveltamisalaan kuuluvia päästöoikeuksia on paljon vähemmän, olisi näiden päästöoikeuksien huutokauppoja asianmukaista järjestää vähintään joka toinen kuukausi.
(19)
Jälkimarkkinoiden ennustettavuuden varmistamiseksi tässä asetuksessa olisi säädettävä seuraavista säännöistä ja menettelyistä. Siinä olisi ensinnäkin säädettävä, että vuosina 2011 ja 2012 huutokaupattavien päästöoikeuksien määrä olisi vahvistettava heti kun se on käytännössä mahdollista tämän asetuksen antamisen jälkeen. Tällä tavoin määritetyt päästöoikeuksien määrät sekä huutokauppatuotteet, joita näiden päästöoikeuksien huutokauppaamiseen käytetään, luetellaan tämän asetuksen liitteessä. Toiseksi olisi säädettävä selkeistä ja avoimista säännöistä, joilla määritetään kunakin seuraavana vuotena huutokaupattavien päästöoikeuksien määrä. Kolmanneksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava säännöt ja menettelyt, joiden avulla kullekin huutokauppavuodelle voidaan laatia yksityiskohtainen huutokauppakalenteri, jossa on kutakin yksittäistä huutokauppaa koskevat tiedot hyvissä ajoin ennen kyseisen kalenterivuoden alkua. Huutokauppakalenteriin voitaisiin tehdä muutoksia myöhemmin vain rajoitetusti ja ennakkoon määritellyissä tilanteissa. Muutokset olisi tehtävä niin, että ne vaikuttavat mahdollisimman vähän huutokauppakalenterin ennustettavuuteen.
(20)
Kunakin vuonna huutokaupattavien päästöoikeuksien määrän olisi pääsääntöisesti oltava sama kuin kyseisenä vuonna jaettavien päästöoikeuksien määrä. Poikkeuksena olisivat vuosina 2011 ja 2012 huutokaupattavat direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvat päästöoikeudet. Kun otetaan huomioon toiselta päästökauppakaudelta kolmannelle kaudelle siirrettyjen päästöoikeuksien odotettu saatavuus, todennettujen päästövähennysten (CER:t) odotettu saatavuus ja direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 8 kohdan nojalla myytyjen päästöoikeuksien odotettu määrä, on asianmukaista ottaa huomioon vuosina 2011 ja 2012 järjestettävien ”varhaisten” huutokauppojen vaikutukset tasapainottamalla vuosina 2013 ja 2014 huutokaupattavien päästöoikeuksien määrää.
(21)
Kunakin vuonna huutokaupattavien päästöoikeuksien määrä olisi jaettava tasaisesti koko vuoden ajalle jälkimarkkinoiden kysynnän mukaisesti.
(22)
Avoin pääsy huutokauppoihin on edellytys sille, että kiinnostus huutokauppoja kohtaan lisääntyy ja että voidaan varmistaa huutokauppojen kilpailukykyinen tulos. Lisäksi huutokauppaan osallistumisen ja kilpailukykyisen tuloksen varmistamisen edellytyksenä on luottamus huutokauppaprosessin riippumattomuuteen erityisesti sen varmistamiseksi, että osallistujat eivät käytä huutokauppoja väärin rahanpesuun, terrorismin rahoitukseen, rikolliseen toimintaan tai markkinoiden väärinkäyttöön. Huutokauppojen riippumattomuuden varmistamiseksi huutokauppoihin osallistumisen edellytyksenä pitäisi olla asiakkaiden tuntemisvelvollisuustarkastuksia koskevien riittävien vähimmäisvaatimusten täyttäminen. Tällaisten tarkastusten kustannustehokkuuden varmistamiseksi huutokauppoihin osallistumisen edellytykset olisi annettava helposti tunnistettaville ja tarkkaan määritellyille osanottajaluokille, kuten päästöoikeuksien kaupan järjestelmään kuuluvien kiinteiden laitosten toiminnanharjoittajille ja ilma-alusten käyttäjille sekä säännellyille rahoituslaitoksille, kuten sijoituspalveluyrityksille ja luottolaitoksille. Myös toiminnanharjoittajien tai ilma-alusten käyttäjien liiketoimintaryhmittymien, kuten yhtiökumppanuuksien, yhteisyritysten ja konsortioiden, jotka toimivat jäsentensä asiamiehinä, olisi oltava kelpoisia hakemaan tarjouksentekolupaa. Näin ollen olisi järkevää rajoittaa huutokauppoihin osallistumisen hakumahdollisuuksia alkuvaiheessa sulkematta kuitenkaan pois sitä mahdollisuutta, että osallistuminen voidaan sallia myös useammille osallistujaluokille huutokaupoista saatujen kokemusten valossa tai sen jälkeen, kun komissio on ensin tutkinut direktiivin 2003/87/EY 12 artiklan 1 a kohdan mukaisesti, onko päästöoikeuksien markkinat suojattu riittävän hyvin markkinoiden väärinkäytöltä.
(23)
Lisäksi tässä asetuksessa tulisi oikeusvarmuuden vuoksi säätää rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen 26 päivänä lokakuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY (4) asiaa koskevat säännökset, joita sovelletaan huutokauppapaikkaan. Tämä on erityisen tärkeää sen vuoksi, että huutokauppapaikan on sallittava huutokauppoihin osallistuminen sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten lisäksi myös toiminnanharjoittajille ja ilma-alusten käyttäjille sekä sellaisille muille henkilöille, joilla on valtuudet tehdä tarjous omaan lukuunsa ja muiden puolesta, mutta jotka eivät kuitenkaan itse kuulu direktiivin 2005/60/EY soveltamisalaan.
(24)
Tässä asetuksessa olisi säädettävä, että osallistujat voivat valita, osallistuvatko he huutokauppoihin internetin tai käyttäjäkohtaisten yhteyksien kautta, valtuutettujen ja valvottujen rahoituksen välittäjien välityksellä tai muiden henkilöiden välityksellä, jotka jäsenvaltiot ovat valtuuttaneet tekemään huutokaupoissa tarjouksia joko omaan lukuunsa tai pääasiallisen liiketoimintansa kohteena olevien asiakkaittensa puolesta edellyttäen, että tällainen liiketoiminta ei ole sijoitus- tai pankkipalvelujen tarjoaminen, edellyttäen, että tällaiset muut henkilöt noudattavat sijoituspalveluyrityksiin sovellettavia sijoittajansuojatoimenpiteitä ja asiakkaan tuntemisvelvollisuutta koskevia toimenpiteitä vastaavia toimenpiteitä.
(25)
Muiden jäsenvaltioiden valtuuttamien henkilöiden lisäämisellä luetteloon henkilöistä, jotka ovat kelpoisia hakemaan tarjouksentekolupaa, on tarkoitus antaa toiminnanharjoittajille ja ilma-alusten käyttäjille välillinen pääsy huutokauppoihin paitsi rahoituspalveluiden välittäjien myös sellaisten välittäjien kautta, joiden asiakkaita he jo ovat, kuten sähkön- tai polttoaineentoimittajat, joihin ei sovelleta rahoitusvälineiden markkinoista sekä neuvoston direktiivien 85/611/ETY ja 93/6/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/12/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 93/22/ETY kumoamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2004/39/EY (5) sen 2 artiklan 1 kohdan i alakohdan nojalla.
(26)
Oikeusvarmuuden ja avoimuuden vuoksi tässä asetuksessa olisi myös annettava yksityiskohtaisia säännöksiä muista huutokaupan näkökohdista, kuten eräkoosta, mahdollisuudesta peruuttaa tai muuttaa tehtyjä tarjouksia, tarjouksissa ja maksuissa käytettävästä valuutasta, tarjouslupahakemuksien tekemisestä ja käsittelystä sekä tarjouslupien hylkäämisestä, lakkauttamisesta tai keskeyttämisestä.
(27)
Kunkin jäsenvaltion olisi nimettävä huutokaupanpitäjä, joka on vastuussa päästöoikeuksien huutokauppaamisesta sen nimenneen jäsenvaltion puolesta. Huutokauppapaikka vastaisi ainoastaan huutokauppojen järjestämisestä. Useamman jäsenvaltion olisi oltava mahdollista nimetä sama huutokaupanpitäjä. Huutokaupanpitäjän olisi toimittava erikseen kunkin sen nimenneen jäsenvaltion puolesta. Huutokaupanpitäjän olisi oltava vastuussa päästöoikeuksien huutokauppaamisesta huutokauppapaikassa sekä kullekin sen nimenneelle jäsenvaltiolle kuuluvien huutokauppatuottojen vastaanottamisesta ja toimittamisesta kyseiselle jäsenvaltiolle. On tärkeää, että jäsenvaltioiden ja niiden huutokaupanpitäjien väliset sopimukset ovat yhdenmukaisia huutokaupanpitäjän ja huutokauppapaikan välisten sopimusten kanssa huutokauppapaikan kanssa syntyvien mahdollisten ristiriitojen varalta.
(28)
Lisäksi on tarpeen, että huutokaupanpitäjän, jonka on nimennyt sellainen jäsenvaltio, joka ei osallistu yhteiseen huutokauppapaikkaan vaan nimeää oman huutokauppapaikkansa, on saatava tarjouksentekolupa kyseisen jäsenvaltion nimeämän huutokauppapaikan lisäksi myös yhteiseltä huutokauppapaikalta. Tämä on suotavaa sen varmistamiseksi, että on mahdollista siirtyä ongelmitta muusta huutokauppapaikasta yhteiseen huutokauppaan, jos tätä edellytettäisiin erityisesti sen vuoksi, että huutokauppapaikkaa ei mainita tämän asetuksen liitteessä.
(29)
Vaatimus siitä, että huutokauppapaikka on säännelty markkina, perustuu haluun käyttää jälkimarkkinoiden hallintorakenteita huutokauppojen hallinnointiin. Säänneltyjä markkinoita sitovat erityisesti direktiivi 2004/39/EY sekä sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista (markkinoiden väärinkäyttö) 28 päivänä tammikuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/6/EY (6), joissa säädetään useista niiden toimintojen toteuttamiseen liittyvistä suojatoimista. Näitä suojatoimia ovat esimerkiksi eturistiriitojen säännellyn markkinan toiminnalle tai siihen osallistujille aiheuttamien mahdollisten kielteisten vaikutusten tunnistaminen ja hallinta, sellaisten riskien tunnistaminen ja hallinta, joille edellä mainitut altistuvat, riskien vähentämistä koskevien tehokkaiden toimien toteuttaminen, järjestelmien teknisten toimintaedellytysten moitteettoman hallinnoinnin varmistaminen ottamalla käyttöön tehokkaat varajärjestelyt järjestelmähäiriöiden varalta, tasapuolista ja täsmällistä kauppaa koskevat avoimet ja syrjimättömät säännöt ja menettelyt sekä objektiiviset perusteet toimeksiantojen tehokkaalle toteuttamiselle sekä järjestelmissä suoritettujen tapahtumien tehokkaan ja oikea-aikaisen viimeistelyn helpottaminen sekä riittävät taloudelliset resurssit niiden täsmällisen toiminnan helpottamiseksi, ottaen huomioon markkinoilla tehtyjen tapahtumien laajuus ja luonne ja niiden riskien laajuus, joille ne altistuvat.
(30)
Vaatimuksella siitä, että huutokauppapaikan on oltava säännelty markkina, on myös useita muita etuja. Sen ansiosta voidaan hyödyntää markkinoiden organisatorista infrastruktuuria, kokemusta, valmiuksia ja avoimia sitovia toimintasääntöjä. Tämä on tärkeää muun muassa liiketoimien selvityksen ja toimituksen sekä niiden toimenpiteiden kannalta, joiden avulla seurataan markkinoiden omien sääntöjen noudattamista ja muiden oikeudellisten velvoitteiden, esimerkiksi markkinoiden väärinkäytön kieltämisen ja tuomioistuimen ulkopuolisen riitojenratkaisumekanismin käyttöönoton, toteutumista. Tämä on kustannustehokasta ja takaa osaltaan, että huutokauppa toimii moitteettomasti. Säänneltyjä markkinoita koskevissa eturistiriitasäännöissä olisi edellytettävä, että huutokaupanpitäjä on riippumaton huutokauppapaikasta, sen omistajista tai markkinoiden ylläpitäjästä, jotta säänneltyjen markkinoiden moitteeton toiminta ei vaarantuisi. Lisäksi monet potentiaaliset huutokauppaosallistujat ovat jo joko erilaisten jälkimarkkinoilla toimivien säänneltyjen markkinoiden jäseniä tai osallistuvat niihin.
(31)
Direktiivissä 2004/39/EY säädetään, että säänneltyjen markkinoiden ja niiden ylläpitäjien toimiluvista ja valvonnasta vastaavat sen jäsenvaltion toimivaltaiset kansalliset viranomaiset, johon säännelty markkina tai sen ylläpitäjä on rekisteröitynyt tai sijoittautunut (kotijäsenvaltio). Säänneltyihin markkinoihin sovelletaan kotijäsenvaltion julkisoikeutta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2003/6/EY keskeisten säännösten, erityisesti markkinoiden väärinkäyttöä koskevassa kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen rikosoikeudellisten seuraamusten, soveltamista. Siten säännellyt markkinat kuuluvat kansallisen lainsäädännön mukaan kotijäsenvaltion hallinnollisten tuomioistuinten tuomiovaltaan. Tämä sääntelykehys koskee kaupankäyntiä, ei kuitenkaan huutokauppaa, ja ainoastaan rahoitusvälineitä, ei spot-tuotteita. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi oikeusvarmuuden syistä säädettävä, että huutokauppapaikaksi nimetyn säännellyn markkinan kotijäsenvaltion on huolehdittava siitä, että sen kansallisella lainsäädännöllä ulotetaan mainittu sääntelykehys olennaisilta osiltaan koskemaan huutokauppoja, joita järjestää sen lainkäyttövaltaan kuuluva huutokauppapaikka. Tässä asetuksessa olisi myös edellytettävä, että huutokauppapaikka ottaa käyttöön tuomioistuimen ulkopuolisen riitojenratkaisumekanismin. Lisäksi asianomaisen jäsenvaltion olisi vahvistettava oikeus hakea muutosta tuomioistuimen ulkopuolisen riitojenratkaisumekanismin antamiin päätöksiin asiasta vastaavissa tuomioistuimissa riippumatta siitä, onko huutokauppatuote rahoitusväline vai spot-tuote.
(32)
Mahdollisten huutokauppapaikkojen välinen kilpailu on varmistettava siten, että huutokauppapaikka nimetään kilpailullisella hankintamenettelyllä, jos unionin tai kansallinen hankintalainsäädäntö sitä edellyttää. Huutokauppapaikkaan olisi liitettävä vähintään yksi selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä. Huutokauppapaikkaan saa kuitenkin liittää useamman selvitysjärjestelmän tai toimitusjärjestelmän. Yhteinen huutokauppapaikka olisi nimettävä enintään viideksi vuodeksi. Muut huutokauppapaikat olisi nimettävä kolmen vuoden pituiseksi kaudeksi, joka olisi pidennettävissä kahdella vuodella ja jonka aikana kaikkia huutokauppapaikkoja koskevia järjestelyjä tarkasteltaisiin uudelleen. Asettamalla muiden huutokauppapaikkojen toimikausi kolmen vuoden pituiseksi pyritään toisaalta varmistamaan muiden huutokauppapaikkojen vähimmäistoimikausi ja toisaalta antamaan nimeävälle jäsenvaltiolle mahdollisuus liittyä yhteiseen huutokauppapaikkaan toimikauden jälkeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta nimeävän jäsenvaltion mahdollisuutta pidentää muun huutokauppapaikan toimikautta kahdella vuodella ennen kuin komission tekemän uudelleentarkastelun tulokset saadaan. Kunkin toimikauden päätyttyä olisi järjestettävä uusi kilpailullinen hankintamenettely, jos unionin tai kansallinen hankintalainsäädäntö sitä edellyttää. Vaikutusten, joita jälkimarkkinoille voi aiheutua yhteisen huutokauppapaikan valitsemisesta huutokauppojen toteuttamista varten, odotetaan jäävän vähäisiksi, koska vain sellaisia päästöoikeuksia on tarkoitus huutokaupata, joiden siirto tapahtuu viiden päivän kuluessa.
(33)
Huutokauppojen toteuttaminen, huutokauppakalenterin laatiminen ja hallinnointi sekä monet muut huutokauppoihin liittyvät tehtävät, kuten kaikkialla unionissa saatavilla olevan ajantasaisen verkkosivuston ylläpito, edellyttävät jäsenvaltioilta ja komissiolta yhteisiä toimia, joista säädetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (7), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, 91 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa. Yhteisten toimien tarve johtuu päästökauppajärjestelmän unionin laajuisesta soveltamisalasta, direktiivin 2003/87/EY uudelleentarkasteluun liittyvistä kattavista poliittisista tavoitteista ja siitä, että direktiivin 2003/87/EY mukaan komissio vastaa suoraan useiden sellaisten päästökauppajärjestelmän piirteiden yksityiskohtaisesta täytäntöönpanosta, jotka vaikuttavat suoraan erityisesti huutokauppakalenteriin ja huutokauppojen seurantaan. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi säädettävä, että yhteinen huutokauppapaikka ja huutokauppatarkkailija nimetään kilpailullisella hankintamenettelyllä komission ja jäsenvaltioiden yhteisenä hankintana, josta säädetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (8) 125 c artiklassa. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 125 c artiklan mukaan komissioon sovellettavia hankintasääntöjä voidaan soveltaa jäsenvaltioiden ja komission välisiin yhteisiin hankintoihin. Koska hankinta toteutetaan koko unionissa, yhteisiin hankintamenettelyihin on aiheellista soveltaa varainhoitoasetuksen ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 hankinta sääntöjä soveltuvin osin. Tässä asetuksessa olisi täsmennettävä, mitkä huutokauppa palvelut jäsenvaltioiden olisi hankittava ja mitkä tekniset tukipalvelut komission olisi hankittava, erityisesti kun otetaan huomioon mahdolliset päätökset tämän asetuksen liitteiden täydentämisestä, huutokauppojen asianmukaisesta järjestämistiheydestä, eri huutokauppapaikkojen huutokauppakalentereiden koordinoinnista, tarjouksen enimmäismäärän asettamisesta ja asetuksen mahdollisesta tarkistamisesta, varsinkin kun on kyse yhdistämisestä muihin järjestelmiin ja palveluihin, jotta huutokauppasäännöt ymmärrettäisiin asianmukaisella tavalla unionin ulkopuolella. Komission olisi hankittava tällaiset palvelut yhteiseltä huutokauppapaikalta, jolla on eniten kokemusta huutokauppojen toteuttamisesta useamman kuin yhden jäsenvaltion lukuun. Tämä ei rajoita muiden huutokauppapaikkojen tai muiden sidosryhmien kuulemista.
(34)
Huutokauppapaikat olisi hankittava avoimella ja kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä; tämä ei kuitenkaan koske sellaista huutokauppapaikan nimeämistä, jonka toteuttaa jäsenvaltio, joka ei osallistu yhteiseen toimeen ja johon ei sovelleta unionin ja kansalliseen hankintalainsäädäntöön perustuvia hankintasääntöjä. Huutokauppapaikkojen ja niihin liitetyn selvitysjärjestelmän tai toimitusjärjestelmän nimeämisen yhteydessä olisi arvioitava, millaisia ratkaisuja ehdokkaat tarjoavat, jotta voidaan taata kustannustehokkuus, pienille ja keskisuurille yrityksille täydet, oikeudenmukaiset ja yhtäläiset mahdollisuudet tehdä tarjouksia huutokaupoissa ja se, että päästöoikeuksia on vähäisten päästöjen aiheuttajien saatavilla, sekä vankka huutokauppavalvonta, mukaan lukien tuomioistuimen ulkopuolisen riitojenratkaisumekanismin käyttöönotto. Huutokauppapaikka, joka huutokauppaa termiinejä tai futuureja, voidaan poikkeustapauksessa hankkia sillä perusteella, että se soveltaa jälkimarkkinoilla sovellettavissa olevia osallistumis-, maksu-, siirto- ja markkinavalvontasääntöjä. Yhteisen huutokauppapaikan hankinnassa noudatettavat erityiset menettelyt olisi täsmennettävä komission ja jäsenvaltioiden välisessä sopimuksessa, jossa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 125 c artiklan mukaisesti määrätään, mitä käytännön sääntöjä sovelletaan osallistumishakemusten tai tarjousten arviointiin sekä hankintasopimuksen tekemiseen, mitä lakia sovelletaan hankintasopimukseen ja mikä tuomioistuin on toimivaltainen riita-asioissa.
(35)
Jollei muista sovellettavista julkisia hankintoja koskevista säännöistä, mukaan lukien säännöt, jotka koskevat eturistiriitojen välttämistä ja tietojen luottamuksellisuutta, muuta johdu, sellaisille jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu yhteisen huutokauppapaikan hankkimista koskevaan yhteiseen toimeen, voidaan antaa tarkkailijan asema koko yhteisessä hankintamenettelyssä tai sen osassa yhteiseen toimeen osallistuvien jäsenvaltioiden ja komission yhteisestä hankinnasta tekemässä sopimuksessa sovittujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti. Tällainen osallistumismahdollisuus saattaisi helpottaa muiden huutokauppapaikkojen ja yhteisen huutokauppapaikan lähentymistä toisiinsa sellaisten huutokauppaprosessin osien osalta, joita ei ole yhdenmukaistettu täysin tässä asetuksessa.
(36)
Jäsenvaltioiden, jotka päättävät, että ne eivät osallistu yhteiseen toimeen yhteisen huutokauppapaikan nimeämiseksi vaan haluavat nimetä oman huutokauppapaikan, olisi ilmoitettava tästä komissiolle suhteellisen lyhyessä ajassa tämän asetuksen voimaantulon jälkeen. Lisäksi komission olisi arvioitava, toteuttavatko jäsenvaltiot, jotka nimeävät oman huutokauppapaikan, tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että huutokauppamenettely on tämän asetuksen säännösten ja direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdassa säädettyjen tavoitteiden mukainen. Lisäksi komission olisi koordinoitava muiden huutokauppapaikkojen kuin yhteisen huutokauppapaikan ehdottamat tarkat huutokauppakalenterit yhteisen huutokauppapaikan ehdottamien huutokauppakalentereiden kanssa. Kun komissio on arvioinut kaikki muut huutokauppapaikat, sen olisi esitettävä tämän asetuksen liitteenä luettelo tällaisista huutokauppapaikoista, niiden nimeämisestä vastaavista jäsenvaltioista ja mahdollisista ehdoista tai velvoitteista, mukaan lukien sellaiset, joita sovelletaan niiden huutokauppakalentereihin. Tällaista luetteloa ei kuitenkaan voida pitää komission antamana vahvistuksena siitä, että nimeävä jäsenvaltio on noudattanut valitsemansa huutokauppapaikan nimeämiseen sovellettavia hankintasääntöjä.
(37)
Direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltiot päättävät itse, miten päästöoikeuksien huutokaupasta saadut tulot käytetään. Mahdollisten epäselvyyksien hälventämiseksi tässä asetuksessa olisi säädettävä, että huutokaupan tuotto olisi siirrettävä suoraan kunkin jäsenvaltion nimeämälle huutokaupanpitäjälle.
(38)
Koska päästöoikeuksien huutokauppaaminen merkitsee päästöoikeuksien ensimmäistä liikkeeseenlaskua jälkimarkkinoille eikä sitä, että päästöoikeudet jaettaisiin toiminnanharjoittajille ja ilma-aluksen käyttäjille suoraan maksutta, selvitysjärjestelmälle tai selvitysjärjestelmille taikka toimitusjärjestelmälle tai toimitusjärjestelmille ei pidä asettaa erityisiä velvoitteita siirtää päästöoikeudet voittaneille tarjoajille tai niiden oikeudenomistajille tilanteissa, joissa siirto jää toteuttamatta selvitys- tai toimitusjärjestelmästä riippumattomista syistä. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi säädettävä, että huutokaupattujen päästöoikeuksien siirtämättä jättämisen tapauksessa voittaneilla tarjoajilla tai niiden oikeudenomistajilla olisi korjaavana toimena oltava käytettävissään ainoastaan päästöoikeuksien myöhemmän siirron hyväksyminen. On kuitenkin tärkeää, että huutokauppatuotteet, jotka ovat jääneet siirtämättä siksi, ettei maksua ole suoritettu täysimääräisenä, voidaan huutokaupata saman huutokauppapaikan tulevissa huutokaupoissa.
(39)
Jäsenvaltioiden ei ole aiheellista tallettaa huutokaupan yhteydessä vakuudeksi muita vakuuksia kuin itse päästöoikeudet, koska jäsenvaltioiden ainoat sitoumukset liittyvät päästöoikeuksien siirtoon. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi säädettävä, että huutokaupattaessa tässä asetuksessa määriteltyjä kahden päivän spotteja tai viiden päivän futuureja jäsenvaltioiden ainoa velvollisuus on huolehtia siitä, että huutokaupattavat päästöoikeudet talletetaan etukäteen unionin rekisteriin, jossa selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä säilyttäjän ominaisuudessa pitää niitä sulkutilillä.
(40)
Huutokauppapaikan, mukaan lukien mikä tahansa siihen liitetty selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä, on kuitenkin tarpeen toteuttaa asianmukaisia vakuus- ja muita riskinhallintaprosesseja, joiden avulla voidaan varmistaa, että huutokaupanpitäjät saavat täysimääräisen maksun huutokaupan selvityshintaan huutokaupatuista päästöoikeuksista myös siinä tapauksessa, että voittanut tarjoaja tai sen oikeudenomistaja laiminlyö maksamisen.
(41)
Voittaneiden tarjoajien olisi kustannustehokkuussyistä voitava käydä kauppaa niille huutokaupassa jaetuilla päästöoikeuksilla jo ennen päästöoikeuksien siirtämistä. Tästä kaupankäyntivaatimuksesta voidaan poiketa vain, jos päästöoikeudet siirretään kahden kauppapäivän kuluessa huutokaupasta. Tämän vuoksi tässä asetuksessa säädetään, että maksu voidaan vastaanottaa itse voittaneen tarjoajan sijaan tämän oikeudenomistajalta ja että myös siirto voidaan suorittaa oikeudenomistajalle. Tämä vaihtoehto ei kuitenkaan saisi mahdollistaa sellaisten vaatimusten kiertämistä, jotka koskevat kelpoisuutta hakea lupaa tehdä tarjouksia huutokaupoissa.
(42)
On asianmukaista, että huutokauppapaikkojen ja niihin liittyvän selvitysjärjestelmän tai toimitusjärjestelmän soveltamien maksujen rakenne ja suuruus eivät ole epäsuotuisammat kuin vastaavat maksut ja ehdot, joita sovelletaan liiketoimiin jälkimarkkinoilla. Avoimuuden vuoksi kaikkien maksujen ja ehtojen olisi oltava helposti ymmärrettäviä, eriteltyjä ja yleisesti tutustuttavissa. Huutokauppamenettelyn kustannukset olisi pääsääntöisesti katettava maksuilla, jotka peritään tarjoajilta huutokauppapaikan nimeämistä koskevan sopimuksen mukaisesti. Kustannustehokkaan yhteisen huutokauppapaikan nimeämisen kannalta on kuitenkin tärkeää, että jäsenvaltiot osallistuvat yhteiseen toimeen heti alusta. Tästä syystä on asianmukaista, että sellaiset jäsenvaltiot, jotka osallistuvat yhteiseen toimeen myöhemmässä vaiheessa, voidaan velvoittaa kattamaan omat kustannuksensa ja että tällaiset kustannukset vähennetään niistä kustannuksista, joista tarjoajat yleensä vastaavat. Tällaisista säännöksistä ei kuitenkaan saisi aiheutua haittaa sellaisille jäsenvaltioille, jotka haluavat osallistua yhteiseen toimeen sen jälkeen, kun muun huutokauppapaikan nimeämisaika on päättynyt. Niistä ei saisi aiheutua haittaa myöskään sellaisille jäsenvaltioille, jotka osallistuvat yhteiseen toimeen tilapäisesti siksi, ettei ilmoitettua muuta huutokauppapaikkaa ole luetteloitu. Huutokaupanpitäjän olisi maksettava kustannukset ainoastaan pääsystä huutokauppapaikkaan, jos mitään, mutta selvitysjärjestelmän ja toimitusjärjestelmän kustannukset olisi tarjoajien katettava pääsäännön mukaisesti.
(43)
On kuitenkin aiheellista säätää, että huutokauppatarkkailijalle aiheutuvat kustannukset kuuluvat jäsenvaltioiden vastuulle ja että ne vähennetään huutokaupan tuotosta. Lisäksi on aiheellista, että huutokauppatarkkailijan nimeämistä koskevassa sopimuksessa eriytetään toisistaan huutokauppatarkkailijaan liittyvät kustannukset, jotka vaihtelevat etupäässä huutokauppojen lukumäärän mukaan, ja kaikki muut kustannukset. Näiden kustannusten tarkempi eriyttäminen olisi jätettävä yhteisen hankintaprosessin päätettäväksi.
(44)
Olisi nimettävä puolueeton huutokauppatarkkailija, joka tarkkailee, onko huutokauppaprosessi direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdassa säädettyjen tavoitteiden ja tämän asetuksen säännösten mukainen ja onko näyttöä kilpailunvastaisesta käyttäytymisestä tai markkinoiden väärinkäytöstä, ja laatii kertomuksia näistä seikoista. Koska huutokauppojen seuranta, kuten huutokauppa, edellyttää jäsenvaltioiden ja komission yhteisiä toimia, on aiheellista toteuttaa yhteinen hankinta. Huutokauppapaikkojen, huutokaupanpitäjien ja toimivaltaisten kansallisten viranomaisten, jotka vastaavat huutokauppapaikkojen, sijoitusyritysten, luottolaitosten tai muiden henkilöiden, joilla on lupa tehdä tarjouksia muiden huutokauppoihin osallistuvien osapuolten lukuun, valvonnasta tai markkinoiden väärinkäytön tutkinnasta ja syytteeseenpanosta, olisi tehtävä yhteistyötä huutokauppatarkkailijan kanssa sen tehtävien hoitamiseksi.
(45)
Huutokauppatarkkailijan puolueettomuuden varmistamiseksi huutokauppatarkkailijan nimeämisvaatimuksissa olisi arvioitava, millä ehdokkailla on pienin eturistiriitariski tai markkinoiden väärinkäytön riski; tässä yhteydessä olisi erityisesti tarkasteltava ehdokkaiden toimintaa jälkimarkkinoilla sekä niiden sisäisiä järjestelyitä ja menettelyitä eturistiriitariskin tai markkinoiden väärinkäytön riskin vähentämiseksi ilman, että tämä heikentää niiden kykyä hoitaa tehtävänsä oikea-aikaisesti sekä korkeimpien ammatillisten ja laatustandardien mukaisesti.
(46)
Kilpailunvastainen toiminta ja markkinoiden väärinkäyttö ovat vastoin tämän asetuksen perustana olevien avoimuuden, yhdenmukaistamisen ja syrjimättömyyden periaatteita. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi annettava säännöksiä, joilla voidaan vähentää tällaisen käyttäytymisen riskiä huutokaupoissa. Yhteinen huutokauppapaikka, yksinkertainen huutokauppakonsepti, suhteellisen suuri huutokauppojen järjestämistiheys, yhtä suurten tarjousten tapausten ratkaiseminen sattumanvaraisella järjestyksellä, asianmukainen mahdollisuus osallistua huutokauppoihin, tietojen yhtäläinen paljastaminen ja sääntöjen avoimuus auttavat vähentämään markkinoiden väärinkäytön riskiä. Rahoitusvälineet päästöoikeuksien huutokaupan välineinä mahdollistavat sen, että huutokaupanpitäjä ja tarjoajat voivat hyödyntää suojatoimia, jotka ovat heidän käytettävissään rahoitusmarkkinoihin sovellettavan sääntelykehyksen puitteissa. Tässä asetuksessa olisi säädettävä säännöistä, jotka vastaavat rahoitusvälineisiin sovellettavia sääntöjä, jotta vähennettäisiin markkinoiden väärinkäytön riskiä tapauksissa, joissa huutokauppatuote ei ole rahoitusväline. Puolueettoman huutokauppatarkkailijan olisi arvioitava koko huutokauppaprosessia ja niihin sovellettavien sääntöjen täytäntöönpanoa.
(47)
On myös olennaisen tärkeää varmistaa huutokaupanpitäjän moitteettomuus. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi huutokaupanpitäjän nimeämisen yhteydessä arvioitava, millä ehdokkailla on pienin eturistiriitariski tai markkinoiden väärinkäytön riski; erityisesti olisi tarkasteltava ehdokkaiden toimintaa jälkimarkkinoilla sekä niiden sisäisiä järjestelyitä ja menettelyitä eturistiriitariskin tai markkinoiden väärinkäytön riskin vähentämiseksi ilman, että tämä heikentää niiden kykyä hoitaa tehtävänsä oikea-aikaisesti sekä korkeimpien ammatillisten ja laatustandardien mukaisesti. Tästä vaatimuksesta seuraa luonnollisesti, että jäsenvaltioita on nimenomaisesti kiellettävä levittämästä huutokaupanpitäjilleen sisäpiiritietoa huutokaupoista. Tämän kiellon rikkomisesta olisi langetettava tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia seuraamuksia.
(48)
Lisäksi olisi säädettävä, että huutokauppapaikka seuraa tarjoajien käyttäytymistä ja ilmoittaa toimivaltaisille kansallisille viranomaisille mahdollisesta markkinoiden väärinkäytöstä, rahanpesusta ja terrorismin rahoittamisesta direktiivissä 2003/6/EY säädetyn ilmoitusvelvollisuuden mukaisesti ja soveltaen direktiivissä 2005/60/EY säädettyä ilmoitusvelvollisuutta.
(49)
Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi soveltaessaan direktiivin 2004/39/EY III ja IV luvun ja direktiivin 2003/6/EY saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annettuja säännöksiä otettava tarvittaessa asianmukaisella tavalla huomioon näiden direktiivien täytäntöönpanemiseksi toteutettuja unionin toimenpiteitä koskevat vastaavat säännökset.
(50)
Tässä asetuksessa olisi säädettävä lisäksi mahdollisuudesta asettaa enimmäisraja määrälle, jonka yksittäinen tarjoaja voi tarjota osuutena huutokaupattavien päästöoikeuksien kokonaismäärästä eri huutokaupoissa tai tietyn kalenterivuoden aikana, tai muista asianmukaisista korjaavista toimista. Koska tästä mahdollisuudesta voi aiheutua hallinnollinen taakka, sitä olisi käytettävä vain, kun toimivaltaiset kansalliset viranomaiset, joille on ilmoitettu markkinoiden väärinkäytöstä, rahanpesusta tai terrorismin rahoittamisesta, ovat päättäneet olla ryhtymättä toimiin, edellyttäen että tämän mahdollisuuden tarpeellisuus ja toimivuus voidaan osoittaa. Komissiolta olisi saatava tästä mahdollisuudesta lausunto etukäteen ennen sen käyttöönottoa. Ennen lausunnon antamista komission olisi kuultava jäsenvaltioita ja huutokauppatarkkailijaa huutokauppapaikan esittämästä ehdotuksesta. Lausunnon kannalta on myös merkitystä komission omalla arviolla siitä, onko päästöoikeuksien markkinat suojattu riittävällä tavalla markkinoiden väärinkäytöltä direktiivin 2003/87/EY 12 artiklan 1 a kohdan mukaisesti.
(51)
Olisi myös aiheellista, että muut henkilöt, joille jäsenvaltio on myöntänyt luvan tehdä tarjouksia niiden pääasiallisen liiketoimintansa asiakkaiden lukuun, noudattavat tässä asetuksessa säädettyjä käytännesääntöjä sen varmistamiseksi, että niiden asiakkailla on riittävä suoja.
(52)
Tässä asetuksessa on tarpeen säätää kaikkiin huutokauppapaikkoihin sovellettavasta kielijärjestelystä, jotta voidaan varmistaa avoimuus, saavuttaa tavoite syrjimättömästä mahdollisuudesta osallistua huutokauppoihin ja toteuttaa kaikkein kustannustehokkain kielijärjestely. Asiakirjat, joita ei julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä, olisi julkaistava kansainvälisellä rahoitusalalla yleisesti käytössä olevalla kielellä eli englanniksi. Kansainvälisellä rahoitusalalla yleisesti käytössä olevan kielen käytöstä säädetään jo arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta 4 päivänä marraskuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/71/EY (9).
(53)
Jäsenvaltiot voivat omalla kustannuksellaan käännättää kaikki asiakirjat kansalliselle viralliselle kielelleen tai kansallisille virallisille kielilleen. Jos jokin jäsenvaltio käyttää tätä mahdollisuutta, myös niiden huutokauppapaikkojen, jotka eivät osallistu yhteiseen huutokauppapaikkaan, olisi sen jäsenvaltion kustannuksella, joka on nimennyt asianomaisen muun huutokauppapaikan, käännätettävä kaikki niiden omaan huutokauppapaikkaan liittyvät asiakirjat asianomaisen jäsenvaltion kielelle tai kielille. Tämän seurauksena huutokauppapaikkojen olisi kyettävä käsittelemään kaikki suullinen ja kirjallinen viestintä, joka on peräisin sellaisilta henkilöiltä, jotka hakevat lupaa tehdä tarjouksia tai joilla on lupa tehdä tarjouksia, sekä huutokauppaan osallistuvilta tarjoajilta, millä tahansa niistä kielistä, joilla jäsenvaltio on päättänyt toimittaa käännökset omalla kustannuksellaan, jos tällaiset henkilöt sitä pyytävät. Huutokauppapaikat eivät voi velvoittaa näitä henkilöitä kattamaan tästä aiheutuvia lisäkustannuksia. Nämä kustannukset olisi sen sijaan jaettava tasapuolisesti kaikkien tarjoajien kesken asianomaisella huutokauppapaikalla, jotta kaikkialla unionissa voidaan varmistaa yhtäläinen osallistuminen huutokauppoihin.
(54)
Oikeusvarmuuden ja avoimuuden vuoksi tässä asetuksessa olisi säädettävä yksityiskohtaisista säännöksistä, jotka koskevat huutokaupan muita näkökohtia, kuten huutokaupan tulosten julkaisemista, julkistamista ja ilmoittamista, luottamuksellisten tietojen suojaa, maksuissa tai päästöoikeuksien siirrossa tapahtuneiden virheiden oikaisemista ja tämän asetuksen nojalla annettuja tai vapautettuja vakuuksia, oikeutta hakea muutosta huutokauppapaikan päätöksiin sekä voimaantuloa.
(55)
Sijoituspalveluyrityksiä, jotka tekevät rahoitusvälineisiin liittyviä tarjouksia omaan lukuunsa tai asiakkaan lukuun, olisi tässä asetuksessa pidettävä sijoituspalveluja tai -toimintoja suorittavina yrityksinä.
(56)
Tämä asetus ei vaikuta direktiivin 2003/87/EY 12 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettuun komission oikeuteen tutkia, onko päästöoikeuksien markkinat riittävällä tavalla suojattu markkinoiden väärinkäytöltä, eikä tehdä tarvittaessa ehdotuksia tällaisen suojan takaamiseksi. Tällä asetuksella pyritään varmistamaan, että kaupan ehdot ovat oikeudenmukaiset ja asianmukaiset odotettaessa komission tutkimuksen tuloksia.
(57)
Tämä asetus ei rajoita perussopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamista esimerkiksi sellaisten järjestelyjen yhteydessä, joilla varmistetaan unionin päästökauppajärjestelmään kuuluvien pk-yritysten oikeudenmukainen, täysi ja yhtäläinen mahdollisuus osallistua huutokauppoihin sekä se, että päästöoikeuksia on vähäisten päästöjen aiheuttajien saatavilla.
(58)
Tämä asetus ei rajoita voimassa olevien sisämarkkinasääntöjen soveltamista.
(59)
Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan periaatteita ja erityisesti sen 11 artiklaa sekä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklaa. Tässä suhteessa tämä asetus ei millään tavalla estä jäsenvaltioita soveltamasta lehdistönvapautta ja ilmaisunvapautta tiedotusvälineissä koskevia perustuslakiensa mukaisia sääntöjä.
(60)
Jotta voidaan varmistaa ennakoitavuus ja huutokauppojen oikea-aikainen toteuttaminen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti.
(61)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2003/87/EY 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET MÄÄRÄYKSET
1 artikla
Kohde
Tässä asetuksessa säädetään direktiivin 2003/87/EY mukaisten päästöoikeuksien huutokaupan ajoituksesta, hallinnoinnista ja muista näkökohdista.
2 artikla
Soveltamisala
Tätä asetusta sovelletaan direktiivin 2003/87/EY II luvun (ilmailu) mukaisten päästöoikeuksien jakamiseen huutokaupalla ja mainitun direktiivin III luvun (kiinteät laitokset) soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien, joita voidaan palauttaa päästökauppakausilla 1 päivästä tammikuuta 2013, jakamiseen huutokaupalla.
3 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1)
”futuureilla” komission asetuksen (EY) N:o 1287/2006 (10) 38 artiklan 3 kohdan nojalla rahoitusvälineinä huutokaupattavia päästöoikeuksia, jotka siirretään sovittuna tulevana ajankohtana tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti määritetyllä huutokaupan selvityshinnalla ja joita koskeva ja hinnanvaihteluja heijasteleva vakuusmarginaali on katettava käteisellä;
2)
”termiineillä” asetuksen (EY) N:o 1287/2006 38 artiklan 3 kohdan nojalla rahoitusvälineinä huutokaupattavia päästöoikeuksia, jotka siirretään sovittuna tulevana ajankohtana tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti määritetyllä huutokaupan selvityshinnalla ja joita koskeva ja hinnanvaihteluja heijasteleva vakuusmarginaali voidaan kattaa keskusvastapuolen valinnan mukaisesti joko muulla kuin käteisvakuudella tai sovitulla valtion takuulla;
3)
”kahden päivän spotilla” asetuksen (EY) N:o 1287/2006 38 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla huutokaupattavia päästöoikeuksia, jotka siirretään sovittuna ajankohtana viimeistään toisena kauppapäivänä huutokaupasta;
4)
”viiden päivän futuureilla” asetuksen (EY) N:o 1287/2006 38 artiklan 3 kohdan nojalla rahoitusvälineinä huutokaupattavia päästöoikeuksia, jotka siirretään sovittuna ajankohtana viimeistään viidentenä kauppapäivänä huutokauppapäivän jälkeen;
5)
”tarjouksella” tietyn päästöoikeusmäärän ostamisesta huutokaupassa tehtyä tietyn suuruista tarjousta;
6)
”tarjousajalla” ajanjaksoa, jonka aikana voidaan tehdä tarjouksia;
7)
”kauppapäivällä” mitä tahansa päivää, jona huutokauppapaikka ja siihen liitetty selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä on avoinna kaupantekoa varten;
8)
”sijoituspalveluyrityksellä” direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettua sijoituspalveluyritystä;
9)
”luottolaitoksella” Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/ETY (11) 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua luottolaitosta;
10)
”rahoitusvälineellä” direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 17 alakohdassa tarkoitettua rahoitusvälinettä, jollei tässä asetuksessa muualla toisin tarkoiteta;
11)
”jälkimarkkinoilla” markkinoita, joilla henkilöt ostavat tai myyvät päästöoikeuksia joko ennen kuin ne on jaettu maksutta tai huutokaupalla tai sen jälkeen;
12)
”emoyrityksellä” neuvoston direktiivin 83/349/ETY (12) 1 ja 2 artiklassa tarkoitettua emoyritystä;
13)
”tytäryrityksellä” direktiivin 83/349/ETY 1 ja 2 artiklassa tarkoitettua tytäryritystä;
14)
”sidosyrityksellä” yritystä, joka on liittynyt emo- tai tytäryhtiöön direktiivin 83/349/ETY 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla;
15)
”määräysvallalla” neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (13) 3 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettua määräysvaltaa, sellaisena kuin sitä sovelletaan EY:n sulautuma-asetusta koskevan toimivaltakysymyksistä annetun komission konsolidoidun tiedonannon (14) mukaisesti. Mainitun asetuksen johdanto-osan 22 kappaletta sekä mainitun tiedonannon 52 ja 53 kohtaa käytetään valtion yritysten määräysvallan käsitteen määrittelemiseen;
16)
”huutokauppaprosessilla” prosessia, johon sisältyy huutokauppakalenterin laatiminen, tarjouksentekolupaan ja tarjousten tekoon liittyvät menettelyt, huutokaupan järjestäminen, huutokaupan tulosten määrittely ja julkistaminen, sovitun hinnan maksujärjestelyt, päästöoikeuksien jakaminen ja maksutapahtumiin liittyvien riskien kattamiseen tarvittavan vakuuden hallinnointi sekä huutokauppapaikkojen järjestämien huutokauppojen moitteettoman toiminnan tarkkailu ja seuranta;
17)
”rahanpesulla” direktiivin 2005/60/EY 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua toimintaa ottaen huomioon mainitun direktiivin 1 artiklan 3 ja 5 kohta;
18)
”terrorismin rahoituksella” direktiivin 2005/60/EY 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua toimintaa ottaen huomioon mainitun direktiivin 1 artiklan 5 kohta;
19)
”rikollisella toiminnalla” direktiivin 2005/60/EY 3 artiklan 4 alakohdassa tarkoitettua toimintaa;
20)
”huutokaupanpitäjällä” julkista tai yksityistä elintä, jonka jäsenvaltio on nimennyt huutokauppaamaan puolestaan päästöoikeuksia;
21)
”nimetyllä päästöoikeustilillä” direktiivin 2003/87/EY 19 artiklan 3 kohdan nojalla annetussa sovellettavassa komission asetuksessa määriteltyä yhden- tai monentyyppistä päästöoikeustiliä, jonka tarkoituksena on huutokauppamenettelyyn osallistuminen tai huutokauppaprosessin järjestäminen, mukaan lukien päästöoikeuksien säilyttäminen sulkutilillä, kunnes ne siirretään tämän asetuksen mukaisesti;
22)
”nimetyllä pankkitilillä” pankkitiliä, jonka huutokaupanpitäjä, tarjoaja tai sen oikeudenomistaja on nimennyt tämän asetuksen nojalla perittävien maksujen vastaanottamista varten;
23)
”asiakkaan tuntemisvelvollisuutta koskevalla toimenpiteellä” direktiivin 2005/60/EY 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua asiakkaan tuntemisvelvollisuutta koskevaa toimenpidettä, ottaen huomioon mainitun direktiivin 8 artiklan 2 kohta;
24)
”todellisella omistajalla ja edunsaajalla” direktiivin 2005/60/EY 3 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettua todellista omistajaa ja edunsaajaa;
25)
”asianmukaisesti todistetulla jäljennöksellä” asiakirjan alkuperäiskappaleen jäljennöstä, jonka on todistanut oikeaksi pätevä lakimies, tilintarkastaja, julkinen notaari tai vastaava ammattihenkilö, jolla asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön nojalla on viralliset valtuudet todistaa jäljennöksen oikeellisuus;
26)
”poliittisesti vaikutusvaltaisilla henkilöillä” direktiivin 2005/60/EY 3 artiklan 8 alakohdassa tarkoitettuja poliittisesti vaikutusvaltaisia henkilöitä;
27)
”markkinoiden väärinkäytöllä” joko tämän artiklan 28 alakohdassa tarkoitettuja tai 38 artiklassa kiellettyjä sisäpiirikauppoja taikka tämän artiklan 30 alakohdassa tai 37 artiklan b alakohdassa tarkoitettua markkinoiden manipulointia, tai molempia;
28)
”sisäpiirikaupoilla” sisäpiiritiedon käyttöä direktiivin 2003/6/EY 1 artiklan 3 alakohdassa sekä 9 artiklassa tarkoitettujen rahoitusvälineiden yhteydessä, siten kuin se on kielletty mainitun direktiivin 2, 3 ja 4 artiklan nojalla, jollei tässä asetuksessa muualla toisin tarkoiteta;
29)
”sisäpiiritiedolla” direktiivin 2003/6/EY 1 artiklan 1 alakohdassa tarkoitettua sisäpiiritietoa direktiivin 2003/6/EY 1 artiklan 3 alakohdassa ja 9 artiklassa tarkoitettujen rahoitusvälineiden yhteydessä, jollei tässä asetuksessa muualla toisin tarkoiteta;
30)
”markkinoiden manipuloinnilla” direktiivin 2003/6/EY 1 artiklan 2 alakohdassa tarkoitettua markkinoiden manipulointia direktiivin 2003/6/EY 1 artiklan 3 alakohdassa ja 9 artiklassa tarkoitettujen rahoitusvälineiden yhteydessä, jollei tässä asetuksessa muualla toisin tarkoiteta;
31)
”selvitysjärjestelmällä” yhtä tai useampaa huutokauppapaikkaan liitettyä infrastruktuuria, joka voi tarjota selvitys-, vakuusmarginaalin laskemis-, nettoutus-, vakuushallinta-, toimitus- ja siirtopalveluja sekä muita palveluja, jotka toteuttaa keskusvastapuoli ja joita voidaan käyttää joko suoraan tai välillisesti niiden keskusvastapuolen jäsenten välityksellä, jotka toimivat välittäjinä asiakkaittensa ja keskusvastapuolen välillä;
32)
”selvittämisellä” kaikkia prosesseja, jotka tapahtuvat ennen tarjousajan käynnistymistä, tarjousajan aikana ja tarjousajan päättymisen jälkeen toimitukseen saakka, joihin liittyy mainittuina ajankohtina esiintyvien riskien hallinta, mukaan lukien vakuusmarginaalin laskemis-, nettoutus-, novaatio- ja muut palvelut ja jotka toteuttaa mahdollisesti selvitys- tai toimitusjärjestelmä;
33)
”vakuusmarginaalin laskemisella” prosessia, jossa huutokaupanpitäjä tai tarjoaja taikka yksi tai useampi niiden puolesta toimiva välittäjä asettaa vakuuden tietyn rahoitustilanteen kattamiseksi, ja koko tällaisten rahoitustilanteiden kattamiseksi asetettujen vakuuksien määrittämistä, laskemista ja hallinnointia koskevaa prosessia, jolla pyritään varmistamaan, että kaikki tarjoajan tai sen puolesta toimivan välittäjän maksusitoumukset ja kaikki huutokaupanpitäjän taikka yhden tai useamman sen puolesta toimivan välittäjän siirtositoumukset voidaan täyttää hyvin lyhyessä määräajassa;
34)
”toimittamisella” maksua, jonka voittanut tarjoaja, sen oikeudenomistaja, keskusvastapuoli tai toimitusasiamies maksaa päästöoikeuksista, jotka siirretään mainitulle tarjoajalle, sen oikeudenomistajalle, keskusvastapuolelle tai toimitusasiamiehelle, ja päästöoikeuksien siirtämistä voittaneelle tarjoajalle, sen oikeudenomistajalle, keskusvastapuolelle tai toimitusasiamiehelle;
35)
”keskusvastapuolella” yksikköä, joka toimii joko suoraan huutokaupanpitäjän ja tarjoajan tai sen oikeudenomistajan välillä taikka niitä edustavien välittäjien välillä ainoana vastapuolena niistä kuhunkin nähden ja varmistaa huutokaupan tuoton maksamisen huutokaupanpitäjälle tai sitä edustavalle välittäjälle ja huutokaupattujen päästöoikeuksien siirron tarjoajalle tai sitä edustavalle välittäjälle 48 artiklan mukaisesti;
36)
”toimitusjärjestelmällä” infrastruktuuria - riippumatta siitä, onko se liitetty huutokauppapaikkaan - joka voi tarjota toimituspalveluita, muun muassa selvitystä, nettoutusta, vakuushallintaa ja muita palveluita, joiden avulla voidaan viime kädessä huutokaupanpitäjän puolesta siirtää päästöoikeudet voittaneelle tarjoajalle tai sen oikeudenomistajalle ja maksaa perittävä summa voittaneelta tarjoajalta tai sen oikeudenomistajalta huutokaupanpitäjälle
a)
pankkijärjestelmän ja unionin rekisterin välityksellä; tai
b)
yhden tai useamman toimitusasiamiehen välityksellä, jotka toimivat sellaisen huutokaupanpitäjän ja tarjoajan tai sen oikeudenomistajan lukuun, joka voi olla yhteydessä toimitusasiamieheen suoraan tai välillisesti sellaisten toimitusasiamiehen jäsenten kautta, jotka toimivat välittäjinä asiakkaidensa ja toimitusasiamiehen välillä;
37)
”toimitusasiamiehellä” yksikköä, joka asiamiehen tehtävässään asettaa huutokauppapaikan käyttöön tilejä, joiden avulla voidaan varmistaa, että huutokaupanpitäjä tai sitä edustava välittäjä antaa huutokaupattujen päästöoikeuksien siirtoa koskevat tiliohjeet samaan tai lähes samaan aikaan varmistetulla tavalla kuin voittanut tarjoaja, sen oikeudenomistaja tai sitä edustava välittäjä maksaa huutokaupan selvityshinnan;
38)
”vakuudella” Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/26/EY (15) 2 artiklan m alakohdassa tarkoitettua vakuutta, mukaan lukien päästöoikeudet, jotka selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä hyväksyy vakuuksiksi;
39)
”säännellyllä markkinalla” direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 14 alakohdassa tarkoitettua säänneltyä markkinaa;
40)
”pk-yrityksillä” toiminnanharjoittajia ja ilma-aluksen käyttäjiä, jotka määritellään pieniksi ja keskisuuriksi yrityksiksi komission suosituksen 2003/361/EY (16) mukaisesti;
41)
”vähäisten päästöjä aiheuttajilla” toiminnanharjoittajia ja ilma-aluksen käyttäjiä, jotka todennettujen päästöjensä mukaisesti aiheuttivat kolmena kalenterivuonna ennen sitä vuotta, jona ne osallistuvat huutokauppaan, keskimäärin enintään 25 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnin päästöt;
42)
”markkinoiden ylläpitäjällä” direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 13 alakohdassa tarkoitettua markkinoiden ylläpitäjää.
43)
”sijoittautumispaikalla” mitä tahansa seuraavista:
a)
6 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan soveltamiseksi asuinpaikkaa tai pysyvää osoitetta unionissa;
b)
direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 20 alakohdan a alakohdassa tarkoitettua jäsenvaltiota, ottaen huomioon tämän asetuksen 18 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi mainitun direktiivin 5 artiklan 4 kohdan vaatimukset;
c)
direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 20 alakohdan a alakohdassa tarkoitettua jäsenvaltiota tämän asetuksen 18 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden osalta, ottaen huomioon 18 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi mainitun direktiivin 5 artiklan 4 kohdan vaatimukset;
d)
tämän asetuksen 18 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi direktiivin 2006/48/EY 4 artiklan 7 kohdassa tarkoitettua kotijäsenvaltiota tämän asetuksen 18 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden osalta;
e)
tämän asetuksen 19 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 20 alakohdan a alakohdassa tarkoitettua jäsenvaltiota tämän asetuksen 18 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen liiketoiminnallisten ryhmittymien osalta;
f)
tämän asetuksen 35 artiklan 4, 5 ja 6 kohdan sekä 42 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 20 alakohdan b alakohdassa tarkoitettua jäsenvaltiota.
II LUKU
HUUTOKAUPPOJEN RAKENNE
4 artikla
Huutokauppatuotteet
1. Päästöoikeuksia tarjotaan myytäväksi huutokauppapaikassa standardoiduilla sähköisillä sopimuksilla, jotka kaupataan kyseisessä huutokauppapaikassa, jäljempänä ”huutokauppatuotteet”. Huutokauppatuotteita ei tarvitse kaupata samassa huutokauppapaikassa, jos päästöoikeudet siirretään kahden kauppapäivän kuluessa huutokaupasta.
2. Kunnes päästöoikeuksien siirtoon liittyvät oikeudelliset toimenpiteet ja tekniset keinot ovat täytäntöönpantu, jäsenvaltiot huutokauppaavat päästöoikeuksia käyttäen joko futuureja tai termiinejä.
Futuurit ja termiinit on huutokaupattava 11 artiklan 1 kohdan ja 32 artiklan sekä liitteen I mukaisesti.
Kun futuureja ja termiinejä huutokaupataan, päästöoikeuksien siirtoa voidaan lykätä viimeistään 31 päivään joulukuuta 2013 saakka.
3. Viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun päästöoikeuksien siirtoa koskevat oikeudelliset toimenpiteet ja tekniset keinot on täytäntöönpantu, kukin jäsenvaltio huutokauppaa päästöoikeuksia käyttäen joko kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja.
5 artikla
Huutokaupan muoto
Huutokaupat toimitetaan siten, että tarjoajien on jätettävä tarjouksensa jonain annettuna tarjousaikana näkemättä muiden tarjoajien jättämiä tarjouksia. Jokaisen voittaneen tarjoajan on maksettava kustakin päästöoikeudesta sama 7 artiklassa tarkoitettu selvityshinta tekemästään tarjouksesta riippumatta.
6 artikla
Tarjousten jättäminen ja peruminen
1. Tarjouksen vähimmäismäärä on erä.
Yksi erä kahden päivän spotteja tai viiden päivän futuureja on 500 päästöoikeutta.
Yksi erä futuureja tai termiinejä on 1 000 päästöoikeutta.
2. Kussakin tarjouksessa on ilmoitettava seuraavat tiedot:
a)
tarjoajan henkilötiedot ja tieto siitä, tekeekö tarjoaja tarjouksen omaan lukuunsa vai asiakkaan puolesta;
b)
asiakkaan henkilötiedot, jos tarjoaja tekee tarjouksen asiakkaan puolesta;
c)
päästöoikeuksien määrä kokonaisina erinä, jotka koostuvat joko 500 tai 1 000 päästöoikeudesta;
d)
kunkin päästöoikeuden hinta euroina kahden desimaalin tarkkuudella.
3. Kukin tarjous voidaan tehdä tai peruuttaa tai sitä voidaan muuttaa ainoastaan annetun tarjousajan aikana.
Tarjouksia voidaan muuttaa tai ne voidaan peruuttaa annetun määräajan puitteissa ennen tarjousajan päättymistä. Kyseessä oleva huutokauppapaikka asettaa määräajan ja julkaisee sen verkkosivullaan vähintään viisi kauppapäivää ennen tarjousajan alkamista.
Ainoastaan unioniin sijoittautunut luonnollinen henkilö, joka on nimetty 19 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti ja joka on valtuutettu velvoittamaan tarjoaja kaikissa huutokauppaan liittyvissä tarkoituksissa, kuten tarjouksien tekemisessä, jäljempänä ”tarjoajan edustaja”, voi tehdä tarjouksen, muuttaa sitä tai peruuttaa sen tarjoajan puolesta.
Sen jälkeen kun tarjous on tehty, se on sitova, jollei sitä peruta tai muuteta tämän kohdan mukaisesti tai peruta 4 kohdan mukaisesti.
4. Jos asianomainen huutokauppapaikka on vakuuttunut siitä, että tarjouksen tekijä on tehnyt todellisen virheen, huutokauppapaikka voi tarjoajan edustajan pyynnöstä pitää kyseisen tarjoajan kyseessä olevaan huutokauppapaikkaan virheellisesti tekemää tarjousta peruutettuna tarjousajan päätyttyä mutta ennen huutokaupan selvityshinnan määrittämistä.
5. Sijoituspalveluyrityksen tai luottolaitoksen huutokauppapaikassa vastaanottamaa, käsittelemää ja tekemää tarjousta pidetään direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan 2 alakohdassa tarkoitettuna sijoituspalveluna, jos huutokauppatuote on rahoitusväline.
7 artikla
Huutokaupan selvityshinta ja yhtä suurten tarjousten ratkaiseminen
1. Huutokaupan selvityshinta määrätään tarjousajan päättyessä.
2. Huutokauppapaikka järjestää tehdyt tarjoukset tarjotun hinnan mukaiseen järjestykseen. Jos hinta on useissa tarjouksissa sama, nämä tarjoukset järjestetään sattumanvaraiseen järjestykseen huutokauppapaikan ennen huutokauppaa määrittelemän algoritmin mukaisesti.
Tarjousten päästöoikeusmäärät lasketaan yhteen alkaen korkeimmasta tarjouksesta. Sen tarjouksen hinta, jonka kohdalla määrien summa on yhtä suuri tai suurempi kuin huutokaupattujen päästöoikeuksien määrä, on huutokaupan selvityshinta.
3. Kaikille niille tarjouksille, jotka sisältyivät 2 kohdan mukaisesti määritellyn tarjousten määrän summaan, jaetaan päästöoikeudet huutokaupan selvityshinnalla.
4. Jos 2 kohdan nojalla määriteltyjen voittaneiden tarjousten kokonaismäärä ylittää huutokaupattujen päästöoikeuksien määrän, jäljellä oleva määrä huutokaupattuja päästöoikeuksia jaetaan tarjouksen tekijälle, joka teki viimeisen tarjouksen, jonka kohdalla tarjousten määrä oli yhtä suuri kuin huutokaupattavien päästöoikeuksien määrä.
5. Huutokauppapaikan on mitätöitävä huutokauppa, jos 2 kohdan mukaisesti järjestettyjen tarjousten kokonaismäärä on pienempi kuin huutokaupattavien päästöoikeuksien määrä.
6. Huutokauppapaikan on mitätöitävä huutokauppa, jos huutokaupan selvityshinta on merkittävästi alhaisempi kuin jälkimarkkinoilla tarjousajan kuluessa ja välittömästi sitä ennen vallitseva hinta, kun otetaan huomioon päästöoikeuksien lyhytaikainen hinnanvaihtelu tietyllä aikavälillä ennen huutokauppaa.
7. Huutokauppapaikan on ennen huutokaupan aloittamista määritettävä 6 kohdan soveltamisessa käytettävä menetelmä kuultuaan ensin huutokauppatarkkailijaa ja saatuaan tämän lausunnon asiasta sekä ilmoitettava asiasta 56 artiklassa tarkoitetulle toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle. Huutokauppapaikan on otettava huutokauppatarkkailijan lausunto huomioon mahdollisimman tarkasti.
Kyseessä oleva huutokauppapaikka voi muuttaa menetelmää kahden saman huutokauppapaikan tarjousajan välisenä aikana kuultuaan huutokauppatarkkailijaa ja ilmoitettuaan asiasta 56 artiklassa tarkoitetuille toimivaltaisille kansallisille viranomaisille.
8. Jos huutokauppa mitätöidään 5 ja 6 kohdan nojalla, jaetaan huutokaupattavaksi tarkoitettu määrä tasan seuraaville huutokaupoille, jotka on suunniteltu järjestettäväksi samassa huutokauppapaikassa.
Direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien osalta huutokaupattava määrä jaetaan tasan neljälle seuraavalle suunnitellulle huutokaupalle.
Direktiivin 2003/87/EY II luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien osalta huutokaupattava määrä jaetaan tasan kahdelle seuraavalle suunnitellulle huutokaupalle.
III LUKU
HUUTOKAUPPAKALENTERI
8 artikla
Huutokauppojen ajankohdat ja tiheys
1. Huutokauppapaikan on järjestettävä huutokaupat erikseen oman, toistuvan tarjousaikansa mukaisesti. Tarjousaika alkaa ja päättyy saman kauppapäivän aikana. Tarjousajan on oltava pituudeltaan vähintään kaksi tuntia. Kahden tai useamman huutokauppapaikan tarjousajat eivät saa mennä päällekkäin ja kahden peräkkäisen tarjousajan välillä on oltava vähintään kahden tunnin viive.
2. Huutokauppapaikan on määriteltävä huutokaupan päivämäärät ja ajat ottaen huomioon kansainvälisiin rahoitusmarkkinoihin vaikuttavat kansalliset vapaapäivät ja muut mahdolliset tapahtumat tai olosuhteet, jotka voivat vaikuttaa huutokauppojen asianmukaiseen järjestämiseen ja aiheuttaa muutoksia. Huutokauppoja ei järjestetä kunkin vuoden joulun ja uuden vuoden yhteyteen sijoittuvan kahden viikon aikana.
3. Huutokauppapaikka voi poikkeuksellisissa olosuhteissa huutokauppatarkkailijaa kuultuaan ja sen lausunnon saatuaan muuttaa jonkin tarjousajan ajankohtaa ilmoittamalla siitä kaikille niille, joihin ajankohdan muuttaminen todennäköisesti vaikuttaa. Huutokauppapaikan on otettava huutokauppatarkkailijan lausunto huomioon mahdollisimman tarkasti.
4. Jäljempänä 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan on kuudennesta huutokaupasta lähtien tai aikaisemmin järjestettävä direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokauppoja vähintään viikoittain sekä mainitun direktiivin II luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokauppoja vähintään kerran kahdessa kuukaudessa.
Mikään muu huutokauppapaikka ei saa järjestää huutokauppaa niinä enintään kahtena päivänä viikossa, jolloin 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimetty huutokauppapaikka järjestää huutokaupan. Jos 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimetty huutokauppapaikka järjestää huutokauppoja useammin kuin kahtena päivänä viikossa, sen on vahvistettava ja julkaistava, minä kahtena päivänä ei voida järjestää muita huutokauppoja. Sen on tehtävä näin viimeistään sinä päivänä, kun se määrittelee ja julkaisee 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot.
5. Jäljempänä 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimetyssä huutokauppapaikassa huutokaupattavien päästöoikeuksien määrä on kuudennesta huutokaupasta lähtien tai aikaisemmin jaettava tasan tietyn vuoden aikana järjestettävien huutokauppojen välillä lukuun ottamatta niitä päästöoikeuksia, jotka huutokaupataan kunkin vuoden elokuussa järjestettävissä huutokaupoissa; näiden päästöoikeuksien määrän on oltava puolet vuoden muina kuukausina huutokaupattavien päästöoikeuksien kuukausittaisesta määrästä.
6. Muiden kuin 26 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen järjestämien huutokauppojen ajankohdista ja tiheydestä annetaan lisää säännöksiä 32 artiklassa.
9 artikla
Huutokauppojen järjestämisen esteet
Huutokauppapaikka voi mitätöidä huutokaupan, jos sen asianmukainen järjestäminen on häiriintynyt tai todennäköisesti häiriytyy sellaisten olosuhteiden vuoksi, jotka vaikuttavat tarjouslupahakemuksen tekemisessä, huutokauppaan osallistumisessa tai sen järjestämisessä tarvittavan tietotekniikkajärjestelmän turvallisuuteen ja luotettavuuteen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 58 artiklassa tarkoitettujen sääntöjen soveltamista tarvittaessa.
Direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien osalta huutokaupattava määrä jaetaan tasan neljälle seuraavalle suunnitellulle huutokaupalle.
Direktiivin 2003/87/EY II luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien osalta huutokaupattava määrä jaetaan tasan kahdelle seuraavalle suunnitellulle huutokaupalle.
10 artikla
Direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien huutokaupattavien päästöoikeuksien vuotuinen määrä
1. Tämän asetuksen liitteessä I vahvistetaan direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien, vuosina 2011 tai 2012 huutokaupattavien päästöoikeuksien määrä, sekä ne huutokauppatuotteet, joiden avulla päästöoikeudet huutokaupataan.
2. Direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien, vuosina 2013 ja 2014 huutokaupattavien päästöoikeuksien määrä on mainitun direktiivin 9 ja 9 a artiklan mukaisesti kyseistä kalenterivuotta varten määritetty päästöoikeuksien määrä vähennettynä mainitun direktiivin 10 a artiklan 7 kohdassa ja 11 artiklan 2 kohdassa säädetyllä ilmaiseksi jaettavien päästöoikeuksien määrällä sekä puolella vuosina 2011 ja 2012 huutokaupattujen päästöoikeuksien kokonaismäärästä.
Direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien, vuonna 2015 ja kunakin kalenterivuonna sen jälkeen huutokaupattavien päästöoikeuksien määrä on mainitun direktiivin 9 ja 9 a artiklan mukaisesti kyseistä kalenterivuotta varten määritetty päästöoikeuksien määrä vähennettynä mainitun direktiivin 10 a artiklan 7 kohdassa ja 11 artiklan 2 kohdassa säädetyllä ilmaiseksi jaettavien päästöoikeuksien määrällä.
Direktiivin 2003/87/EY 24 artiklan nojalla huutokaupattavien päästöoikeuksien määrä lisätään tiettynä kalenterivuonna huutokaupattavien tämän kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan mukaisesti määritettyyn päästöoikeuksien määrään.
Kunkin päästökauppakauden viimeisenä vuotena huutokaupattavien direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien määrässä on otettava huomioon ne laitokset, joiden toiminta on loppunut mainitun direktiivin 10 a artiklan 19 kohdan nojalla, mainitun direktiivin 10 a artiklan 20 kohdan nojalla maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrään tehdyt sopeutukset ja mainitun direktiivin 10 a artiklan 7 kohdassa tarkoitetut uusille osallistujille varattujen päästöoikeuksien varannossa jäljellä olevat päästöoikeudet.
3. Vuodesta 2013 kunakin kalenterivuonna huutokaupattavien direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien määrä perustuu huutokaupattavien päästöoikeuksien arvioon, jonka komissio määrittää ja julkistaa mainitun direktiivin 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti viimeistään edellisen vuoden 31 päivänä tammikuuta, tai komission alkuperäisen arvion viimeisimpään muutokseen.
Myöhemmät muutokset tiettynä kalenterivuonna huutokaupattavien päästöoikeuksien määrään on otettava huomioon seuraavana kalenterivuonna huutokaupattavien päästöoikeuksien määrässä.
4. Kunkin jäsenvaltion minä tahansa kalenterivuonna huutokaupattavien direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien määrän on oltava mainitun direktiivin 10 artiklan 2 kohdan nojalla määritetty määrä, josta on vähennetty niiden päästöoikeuksien määrä, jotka jäsenvaltio jakaa siirtymävaiheessa ilmaiseksi mainitun direktiivin 10 c artiklan nojalla, ja johon on lisätty niiden päästöoikeuksien määrä, jotka jäsenvaltio huutokauppaa saman kalenterivuoden aikana mainitun direktiivin 24 artiklan nojalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 7 kohdan soveltamista.
11 artikla
Tämän asetuksen 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimetyissä huutokauppapaikoissa huutokaupattavien direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokauppakalenteri
1. Tämän asetuksen 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen on määritettävä ja julkaistava kunakin kalenterivuonna yksittäisissä huutokaupoissa huutokaupattavien direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokauppojen tarjousajat, huutokauppakohtaiset määrät, huutokauppojen ajankohdat, huutokauppatuotteet sekä maksu- ja siirtopäivät viimeistään edellisen vuoden 28 päivänä helmikuuta tai niin pian kuin se on käytännössä mahdollista tämän ajankohdan jälkeen; huutokauppapaikan on ennen tietojen julkaisemista pyydettävä komissiolta lausuntoa asiasta. Huutokauppapaikkojen on otettava komission lausunto huomioon mahdollisimman tarkasti.
2. Tämän asetuksen 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen on perustettava tämän artiklan 1 kohdan nojalla määriteltävät ja julkaistavat tietonsa direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun komission määrittämään ja julkaisemaan arvioon huutokaupattavien päästöoikeuksien määrästä tai komission alkuperäisen arvion viimeisimpään muutokseen.
3. Kyseessä oleva huutokauppapaikka voi mukauttaa kunkin päästökauppakauden viimeisenä vuonna huutokaupattavien direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokauppojen tarjousaikoja, huutokauppakohtaisia määriä ja huutokauppojen ajankohtia, jotta voidaan ottaa huomioon ne laitokset, joiden toiminta on loppunut mainitun direktiivin 10 a artiklan 19 kohdan nojalla, ja mainitun direktiivin 10 a artiklan 20 kohdan nojalla maksutta jaettavien päästöoikeuksien määrään tehdyt sopeutukset tai mainitun direktiivin 10 a artiklan 7 kohdassa tarkoitetut uusille osallistujille varattujen päästöoikeuksien varannossa jäljellä olevat päästöoikeudet.
4. Muiden kuin tämän asetuksen 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen järjestämien direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokauppojen aikataulu on vahvistettava ja julkaistava tämän asetuksen 32 artiklan mukaisesti.
12 artikla
Direktiivin 2003/87/EY II luvun soveltamisalaan kuuluvien huutokaupattavien päästöoikeuksien vuotuinen määrä
1. Komissio laskee ja päättää direktiivin 2003/87/EY II luvun soveltamisalaan kuuluvien vuonna 2012 huutokaupattavien päästöoikeuksien määrän mainitun direktiivin 3 d artiklan 1 kohdan mukaisesti.
Kalenterivuosittain vuodesta 2013 huutokaupattavien direktiivin 2003/87/EY II luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien määrä on se määrä, jonka komissio on mainitun direktiivin 3 d artiklan 2 kohdan mukaisesti laskenut ja päättänyt, jaettuna tasan kyseessä olevaan päästökauppakauteen kuuluvien vuosien määrällä.
Kunkin päästökauppakauden viimeisenä vuonna huutokaupattavien päästöoikeuksien määrässä on kuitenkin otettava huomioon direktiivin 2003/87/EY 3 f artiklassa tarkoitetussa varannossa jäljellä olevien päästöoikeuksien määrä.
2. Tietyn päästökauppakauden kunakin kalenterivuonna kunkin jäsenvaltion direktiivin 2003/87/EY II luvun soveltamisalaan kuuluvien huutokaupattavien päästöoikeuksien osuus on kyseistä päästökauppakautta varten mainitun direktiivin 3 d artiklan 3 kohdan mukaisesti määritelty päästöoikeuksien määrä jaettuna kyseessä olevaan päästökauppakauteen kuuluvien vuosien määrällä.
13 artikla
Tämän asetuksen 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimetyissä huutokauppapaikoissa huutokaupattavien direktiivin 2003/87/EY II luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokauppakalenteri
1. Tämän asetuksen 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen on määritettävä ja julkaistava vuonna 2012 yksittäisissä huutokaupoissa huutokaupattavien direktiivin 2003/87/EY II luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokauppojen tarjousajat, huutokauppakohtaiset määrät ja huutokauppojen ajankohdat viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2011 tai niin pian kuin se on käytännössä mahdollista tämän ajankohdan jälkeen; huutokauppapaikan on ennen tietojen julkaisemista pyydettävä komissiolta lausuntoa asiasta. Huutokauppapaikkojen on otettava komission lausunto huomioon mahdollisimman tarkasti.
2. Vuodesta 2012 tämän asetuksen 26 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen on määritettävä ja julkaistava kunakin kalenterivuonna huutokaupoissa huutokaupattavien direktiivin 2003/87/EY II luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokauppojen tarjousajat, huutokauppakohtaiset määrät, huutokauppojen ajankohdat, sopimustyypit sekä maksu- ja siirtopäivät viimeistään edellisen vuoden 28 päivänä helmikuuta tai niin pian kuin se on käytännössä mahdollista tämän ajankohdan jälkeen; huutokauppapaikan on ennen tietojen julkaisemista kuultava komissiota ja pyydettävä siltä lausuntoa asiasta. Huutokauppapaikkojen on otettava komission lausunto huomioon mahdollisimman tarkasti.
Kyseessä oleva huutokauppapaikka voi mukauttaa kunkin päästökauppakauden viimeisenä vuotena huutokaupattavien direktiivin 2003/87/EY II luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien tarjousaikoja, huutokauppakohtaisia määriä, huutokauppojen ajankohtia sekä huutokauppatuotteita ja maksu- ja siirtopäiviä, jotta voidaan ottaa huomioon mainitun direktiivin 3 f artiklassa tarkoitetussa varannossa jäljellä olevien päästöoikeuksien määrä.
3. Tämän asetuksen 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen on perustettava 1 ja 2 kohdan mukaisesti määritettävät ja julkaistavat tietonsa direktiivin 2003/87/EY 3 e artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttyyn komission päätökseen.
4. Muiden kuin tämän asetuksen 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen järjestämien direktiivin 2003/87/EY II luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokauppojen aikataulu on määriteltävä ja julkaistava tämän asetuksen 32 artiklan mukaisesti.
14 artikla
Huutokauppa-aikatauluun tehtävät mukautukset
1. Edellä 10-13 artiklassa ja 32 artiklan 4 kohdassa määriteltyjä ja julkaistuja huutokaupattavien päästöoikeuksien vuotuisia määriä ja huutokauppakohtaisia tarjousaikoja, määriä, ajankohtia, huutokauppatuotteita sekä maksu- ja siirtoajankohtia ei voida muuttaa lukuun ottamatta seuraavista syistä tapahtuvia mukautuksia:
a)
7 artiklan 5 ja 6 kohdan, 9 artiklan ja 32 artiklan 5 kohdan nojalla tehdyt huutokauppojen mitätöinnit;
b)
muiden kuin tämän asetuksen 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen toiminnan keskeyttäminen, josta on säädetty direktiivin 2003/87/EY 19 artiklan 3 kohdan nojalla annetussa komission asetuksessa;
c)
jäsenvaltion 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti tekemät päätökset;
d)
45 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu toimituksen toteuttamatta jättäminen;
e)
direktiivin 2003/87/EY 3 f artiklassa tarkoitetussa varannossa jäljellä olevat päästöoikeudet;
f)
direktiivin 2003/87/EY 10 a artiklan 19 kohdan mukainen laitoksen toimintojen lopettaminen, mainitun direktiivin 10 a artiklan 20 kohdan mukaisesti maksutta jaettavien päästöoikeuksien tasoon tehtävät mukautukset tai mainitun direktiivin 10 a artiklan 7 kohdassa säädetyssä uusille osallistujille tarkoitetussa varannossa jäljellä olevat päästöoikeudet;
g)
direktiivin 2003/87/EY 24 artiklan nojalla yksipuolisesti lisätyt muut toiminnot ja kaasut;
h)
direktiivin 2003/87/EY 29 a artiklan nojalla hyväksytyt toimenpiteet;
i)
tämän asetuksen muutosten tai direktiivin 2003/87/EY muutosten voimaantulo.
2. Jos siitä tavasta, jolla muutos on tarkoitus panna täytäntöön, ei säädetä tässä asetuksessa, ei kyseessä oleva huutokauppapaikka saa panna täytäntöön kyseistä muutosta, ennen kuin se on kuullut asiasta komissiota ja saanut siltä lausunnon. Huutokauppapaikan on otettava komission lausunto huomioon mahdollisimman tarkasti.
IV LUKU
HUUTOKAUPPOHIN OSALLISTUMINEN
15 artikla
Henkilöt, jotka voivat itse tehdä tarjouksia huutokaupassa
Ainostaan henkilö, joka on 18 artiklan nojalla kelpoinen tekemään tarjouksia ja on 19 ja 20 artiklan nojalla saanut luvan tehdä tarjouksia, voi tehdä suoria tarjouksia huutokaupassa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 28 artiklan 3 kohdan soveltamista.
16 artikla
Tavat osallistua huutokauppaan
1. Huutokauppapaikan on tarjottava syrjimättömästi mahdollisuus osallistua huutokauppaan.
2. Kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaavan huutokauppapaikan on varmistettava, että sen huutokauppoihin voi osallistua turvallisesti ja luotettavasti internetissä sähköisen käyttöliittymän kautta.
Kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaavan huutokauppapaikan on lisäksi annettava tarjoajille mahdollisuus osallistua huutokauppaan käyttäen erityistä käyttäjäkohtaista liittymää järjestelmän sähköiseen rajapintaan.
3. Kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaavan huutokauppapaikan on tarjottava yksi tai useampia vaihtoehtoisia tapoja osallistua huutokauppoihin, jos pääasiallinen osallistumistapa ei ole käytettävissä mistä tahansa syystä, edellyttäen, että tällaiset vaihtoehtoiset osallistumistavat ovat turvallisia ja luotettavia eikä niiden käyttö ei johda syrjintään tarjoajien välillä.
17 artikla
Koulutus ja neuvontapalvelut
Kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaavan huutokauppapaikan on tarjottava huutokauppaprosessiaan koskeva käytännöllinen verkkopohjainen koulutusmoduuli, johon sisältyy neuvoja siitä, miten tarvittavat lomakkeet täytetään ja toimitetaan edelleen, sekä tarjouksentekoa koskeva simulaatio. Huutokauppapaikalla on myös järjestettävä neuvontapalvelu, johon voi ottaa yhteyttä puhelimella, faksilla ja sähköpostilla kunakin kauppapäivänä vähintään virka-ajan puitteissa.
18 artikla
Henkilöt, jotka voivat hakea tarjouksentekolupaa
1. Seuraavilla henkilöillä on oikeus hakea lupaa tehdä suoria tarjouksia huutokaupoissa:
a)
toiminnanharjoittaja tai ilma-aluksen käyttäjä, jolla on toiminnanharjoittajan päästöoikeustili ja joka tekee tarjouksen omaan lukuunsa, mukaan lukien emoyritykset, tytäryritykset tai sidosyritykset, jotka muodostavat osan samaa yritysryhmää kuin toiminnanharjoittaja tai ilma-aluksen käyttäjä;
b)
sijoituspalveluyritykset, joilla on direktiivin 2004/39/EY mukainen toimilupa ja jotka tekevät tarjouksen omaan lukuunsa tai asiakkaittensa puolesta;
c)
luottolaitokset, joilla on direktiivin 2006/48/EY mukainen toimilupa ja jotka tekevät tarjouksia omaan lukuunsa tai asiakkaittensa puolesta;
d)
a alakohdassa luetelluista omaan lukuunsa tarjoavista henkilöistä koostuva liiketoiminnallinen ryhmittymä, joka toimii omaan lukuunsa ja asiamiehenä jäsentensä puolesta;
e)
jäsenvaltioiden julkiset elimet tai valtion yritykset, joilla on määräysvalta kehen tahansa a alakohdassa lueteltuun henkilöön.
2. Rajoittamatta direktiivin 2004/39/EY 2 artiklan 1 kohdan i alakohdassa säädetyn poikkeuksen soveltamista, henkilöt, jotka mainittu poikkeus kattaa ja joilla tämän asetuksen 59 artiklan mukaisesti on oikeus hakea lupaa tehdä suoria tarjouksia huutokaupassa joko omaan lukuunsa tai pääasiallisen liiketoimintansa kohteena olevien asiakkaittensa puolesta edellyttäen, että jäsenvaltio, johon he ovat sijoittautuneina, on antanut lainsäädäntöä, joka mahdollistaa sen, että kyseisen jäsenvaltion asiaankuuluva toimivaltainen kansallinen viranomainen voi valtuuttaa heidät tekemään tarjouksen omaan lukuunsa tai pääasiallisen liiketoimintansa kohteena olevien asiakkaittensa puolesta.
3. Edellä 1 kohdan b tai c alakohdassa tarkoitetuilla henkilöillä on oikeus hakea lupaa tehdä suoria tarjouksia huutokaupoissa asiakkaittensa puolesta, jos he tekevät tarjouksia sellaisista huutokauppatuotteista, jotka eivät ole rahoitusvälineitä, ja jos se jäsenvaltio, johon ne ovat sijoittautuneet, on antanut lainsäädäntöä, joka mahdollistaa, että kyseisen jäsenvaltion asiaa käsittelevä toimivaltainen kansallinen viranomainen voi myöntää niille luvan tehdä tarjouksia omaan lukuunsa tai asiakkaittensa puolesta.
4. Jos 1 kohdan b ja c alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitetut henkilöt tekevät tarjouksia asiakkaittensa puolesta, niiden on varmistettava, että näillä asiakkailla on 1 tai 2 kohdan nojalla oikeus hakea lupaa tehdä suoria tarjouksia.
Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut henkilöt tekevät itse tarjouksia omien asiakkaittensa puolesta, niiden on varmistettava, että myös näillä asiakkailla on 1 tai 2 kohdan nojalla oikeus tehdä suoria tarjouksia. Tätä sovelletaan myös kaikkiin muihin epäsuorasti tarjouksia tekeviin asiakkaisiin jäljempänä tarjousketjussa.
5. Seuraavilla henkilöillä, joilla on kyseessä olevissa huutokaupoissa jokin alla luetelluista tehtävistä, ei ole oikeutta tehdä suoria tarjouksia huutokaupoissa, eivätkä ne saa osallistua huutokauppoihin yhden tai useamman sellaisen henkilön kautta, joilla on 19 ja 20 artiklan nojalla oikeus tehdä tarjouksia joko omaan lukuunsa tai toisen henkilön puolesta:
a)
huutokaupanpitäjä;
b)
huutokauppapaikka mukaan lukien jokainen siihen liitetty selvitysjärjestelmä ja toimitusjärjestelmä;
c)
henkilöt, jotka voivat joko suoraan tai välillisesti vaikuttaa merkittävästi a tai b alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden hallinnointiin;
d)
henkilöt, jotka työskentelevät a ja b alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden alaisuudessa.
6. Huutokauppatarkkailija ei voi osallistua huutokauppoihin suoraan eikä välillisesti yhden tai useamman sellaisen henkilön kautta, joilla on 19 ja 20 artiklan nojalla oikeus tehdä tarjouksia joko omaan lukuunsa tai toisen henkilön puolesta.
Henkilöt, jotka voivat joko suoraan tai välillisesti vaikuttaa merkittävästi huutokauppatarkkailijan hallinnointiin, eivät voi osallistua huutokauppoihin suoraan eivätkä välillisesti yhden tai useamman sellaisen henkilön kautta, joilla on 19 ja 20 artiklan nojalla oikeus tehdä tarjouksia joko omaan lukuunsa tai toisen henkilön puolesta.
Henkilöt, jotka työskentelevät huutokauppatarkkailijalle huutokauppoihin liittyvissä tehtävissä, eivät voi osallistua huutokauppoihin suoraan eivätkä välillisesti yhden tai useamman sellaisen henkilön kautta, joilla on 19 ja 20 artiklan nojalla oikeus tehdä tarjouksia joko omaan lukuunsa tai toisen henkilön puolesta.
7. Jäljempänä 44-50 artiklassa säädetyn vaihtoehdon, jonka mukaan huutokauppapaikka mukaan lukien siihen liitetty selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä voi hyväksyä maksun, tehdä siirtoja tai ottaa vastaan vakuuden voittaneen tarjoajan oikeudenomistajalta edellytyksenä on, ettei se vaikuta 17-20 artiklan soveltamiseen.
19 artikla
Tarjouksentekoluvan edellytykset
1. Jos huutokauppapaikka järjestää jälkimarkkinan, kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaavan huutokauppapaikan järjestämien jälkimarkkinoiden jäsenet tai osallistujat, jotka ovat 18 artiklan 1 tai 2 kohdan nojalla kelpoisia tekemään tarjouksia, voivat tehdä huutokaupoissa suoria tarjouksia edellyttäen, että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)
kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaavan huutokauppapaikan järjestämillä jälkimarkkinoilla päästöoikeuksilla kauppaa käyviin jäseniin tai osallistujiin sovellettavat vaatimukset eivät ole lievempiä kuin tämän artiklan 2 kohdan vaatimukset;
b)
kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaava huutokauppapaikka saa kaikki lisätiedot, jotka ovat tarpeen sellaisten tämän artiklan 2 kohdan vaatimusten täyttämisen todentamiseksi, joita ei ole aikaisemmin todennettu.
2. Henkilöt, jotka eivät ole kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaavan huutokauppapaikan järjestämien jälkimarkkinoiden jäseniä tai osallistujia, mutta joilla on 18 artiklan 1 tai 2 kohdan nojalla oikeus tehdä tarjouksia, voivat tehdä huutokaupoissa suoria tarjouksia edellyttäen, että
a)
ne ovat unioniin sijoittautuneet, toiminnanharjoittaja tai ilma-aluksen käyttäjä;
b)
niillä on tähän tarkoitukseen nimetty päästöoikeustili;
c)
niillä on tähän tarkoitukseen nimetty pankkitili;
d)
ne nimeävät vähintään yhden 6 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa määritellyn tarjoajan edustajan;
e)
ne antavat kyseessä olevalle huutokauppapaikalle sovellettavien asiakkaan tuntemistoimenpiteiden mukaiset tyydyttävät tiedot henkilöllisyydestään, todellisen omistajansa ja edunsaajansa henkilöllisyydestä, moitteettomuudesta ja liiketoiminta- tai kaupantekoprofiilista, ottaen huomioon tarjoajan kanssa luotava suhteen vahvistamiskeinot, tarjoajatyyppi, huutokauppatuote, mahdollisten tarjousten koko sekä maksu- ja siirtotavat;
f)
ne antavat huutokauppapaikkaa tyydyttävät tiedot taloudellisesta asemastaan ja erityisesti siitä, että ne pystyvät täyttämään taloudelliset sitoumuksensa ja nykyiset vastuunsa niiden erääntyessä;
g)
niillä on käytössään tai ne voivat pyynnöstä ottaa käyttöön sisäiset prosessit, menettelyt ja sopimukset, jotka ovat tarpeen 57 artiklan mukaisen enimmäiskokoisen tarjouksen saattamiseksi voimaan;
h)
ne täyttävät 49 artiklan 1 kohdan vaatimukset.
Jos huutokauppapaikka ei järjestä jälkimarkkinaa, henkilöt, joilla on 18 artiklan 1 tai 2 kohdan nojalla oikeus tehdä tarjouksia, voivat tehdä kyseisen huutokauppapaikan huutokaupoissa suoria tarjouksia edellyttäen, että tämän kohdan a-h alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.
3. Edellä 18 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan tai 18 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden, jotka tekevät tarjouksia asiakkaittensa puolesta, on varmistettava, että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)
niiden asiakkaat ovat 18 artiklan 1 tai 2 kohdan nojalla kelpoisia tekemään tarjouksia;
b)
niillä on tai on ollut hyvissä ajoin ennen tarjousajan alkua käytettävissään riittävät sisäiset prosessit, menettelyt ja sopimukset, jotka ovat tarpeen
i)
niiden asiakkaiden tarjousten käsittelyyn, mukaan lukien tarjousten toimittaminen, maksujen kerääminen ja päästöoikeuksien siirtäminen;
ii)
sen estämiseksi, että tarjousten vastaanottamisesta, valmistelusta ja tekemisestä niiden asiakkaitten puolesta vastuussa oleva yrityksen osa antaa luottamuksellista tietoa sille yrityksen osalle, joka valmistelee ja tekee tarjouksia yrityksen omaan laskuun;
iii)
sen varmistamiseksi, että niiden asiakkaat, jotka toimivat itse huutokaupassa tarjouksia tekevien asiakkaitten puolesta, soveltavat tämän artiklan 2 kohdassa ja tässä kohdassa vahvistettuja vaatimuksia ja että ne edellyttävät samaa omilta asiakkailtaan ja asiakkaittensa asiakkailta 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
Huutokauppapaikka voi hyväksyä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden, niiden asiakkaiden tai näiden asiakkaiden luotettavasti suorittamat 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tarkastukset.
Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut henkilöt ovat vastuussa sen varmistamisesta, että ne voivat osoittaa milloin tahansa huutokauppapaikan sitä 20 artiklan 5 kohdan d alakohdan nojalla pyytäessä, että tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät.
20 artikla
Tarjouksentekolupaa koskevan hakemuksen tekeminen ja käsittely
1. Ennen kuin 18 artiklan 1 tai 2 kohdan nojalla osallistumiskelpoiset henkilöt voivat tehdä ensimmäisen suoran tarjouksensa missä tahansa kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaavassa huutokauppapaikassa, on näiden henkilöiden haettava kyseessä olevalta huutokauppapaikalta tarjouksentekolupaa.
Jos huutokauppapaikka järjestää jälkimarkkinan, asianomaisen huutokauppapaikan järjestämän jälkimarkkinan jäsenet tai osallistujat, jotka täyttävät 19 artiklan 1 kohdan vaatimukset, voivat tehdä tarjouksia hakematta tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua tarjouksentekolupaa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu tarjouksentekolupaa koskeva hakemus on täytettävä internetissä saatavilla olevaa sähköistä hakulomaketta käyttäen. Kyseessä olevan huutokauppapaikan on järjestettävä verkossa toimiva sähköinen hakumenettely ja ylläpidettävä sitä.
3. Tarjouksentekolupaa koskevan hakemuksen liitteenä on oltava huutokauppapaikan edellyttämät asianmukaisesti oikeaksi todistetut todisteet siitä, että hakija täyttää 19 artiklan 2 ja 3 kohdan vaatimukset. Tarjouksentekolupaa koskevassa hakemuksessa on oltava vähintään liitteessä II luetellut tiedot.
4. Tarjouksentekolupaa koskeva hakemus ja siihen liittyvät todisteet on pyynnöstä annettava huutokauppatarkkailijan, 62 artiklan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitettua tutkimusta tekevän jäsenvaltion kansallisen lainvalvontaviranomaisen ja minkä tahansa rajat ylittävään tutkintaan osallistuvan unionin toimivaltaisen elimen tarkastettavaksi.
5. Kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaava huutokauppapaikka voi olla myöntämättä lupaa osallistua sen huutokauppoihin, jos hakija:
a)
kieltäytyy noudattamasta huutokauppapaikan tekemiä pyyntöjä toimittaa lisätietoja, selvennyksiä tai perusteluja;
b)
kieltäytyy siitä, että hakijan työntekijät osallistuvat huutokauppapaikan pyytämiin haastatteluihin toimitiloissaan tai muualla;
c)
ei salli huutokauppapaikan vaatimia tutkimuksia tai todentamisia, esimerkiksi vierailuja tai pistokoetarkastuksia hakijan tiloissa;
d)
kieltäytyy toimittamasta hakijan asiakkaita tai näiden asiakkaita koskevia 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja huutokauppapaikan pyytämiä tietoja, jotka ovat tarpeen 19 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten noudattamisen tarkastamista varten;
e)
kieltäytyy toimittamasta huutokauppapaikan pyytämiä tietoja, jotka ovat tarpeen 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten noudattamisen tarkastamista varten.
6. Kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaavan huutokauppapaikan on sovellettava direktiivin 2005/60/EY 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä poliittisesti vaikutusvaltaisten henkilöiden liiketoimien tai liikesuhteiden osalta, riippumatta näiden asuinmaasta.
7. Kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaavan huutokauppapaikan on edellytettävä, että tarjouksentekoluvan hakija varmistaa, että sen asiakkaat noudattavat kaikkia 5 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia ja että kaikki sen 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut hakijan asiakkaiden asiakkaat toimivat samoin.
8. Tarjouksentekolupaa koskeva hakemus katsotaan peruutetuksi, jos hakija ei toimita pyydettyjä tietoja kyseessä olevan huutokauppapaikan 5 kohdan a, d tai e alakohdan nojalla tekemässä tietopyynnössä määritellyssä kohtuullisessa ajassa, jonka on oltava vähintään viisi kauppapäivää tietopyynnön päiväyksestä, tai ei suostu osallistumaan 5 kohdan b tai c alakohdan mukaiseen haastatteluun, tutkimuksiin tai todentamisiin taikka kieltäytyy tekemästä niiden osalta yhteistyötä.
9. Hakija ei saa antaa kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaavalle huutokauppapaikalle vääriä tai harhaanjohtavia tietoja. Hakijan on ilmoitettava huutokauppapaikalle avoimesti ja nopeasti täydelliset tiedot kaikista sellaisista sen olosuhteissa tapahtuvista muutoksista, jotka vaikuttavat sen kyseisen huutokaupanpitäjän huutokauppojen tarjouksentekolupaa koskevaan hakemukseen tai sille jo myönnettyyn tarjouksentekolupaan.
10. Kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppatuotteita huutokauppaavan huutokauppapaikan on tehtävä päätös sille toimitetusta hakemuksesta ja ilmoitettava hakijalle päätöksestään.
Kyseessä oleva huutokauppapaikka voi
a)
myöntää tarjouksentekoluvan huutokauppoihinsa ehdoitta ajanjaksoksi, joka ei ole pidempi kuin sen oma toimikausi, mukaan lukien toimikauden mahdolliset pidennykset tai uudistukset;
b)
myöntää ehdollisen tarjouksentekoluvan huutokauppoihinsa ajanjaksoksi, joka ei ole pidempi kuin sen oma toimikausi, edellyttäen, että tietyt edellytykset täyttyvät tiettyyn ajankohtaan mennessä; huutokaupanpitäjän on todennettava asianmukaisesti näiden edellytysten täyttyminen;
c)
olla myöntämättä tarjouksentekolupaa.
21 artikla
Tarjouksentekoluvan hylkääminen, kumoaminen tai keskeyttäminen
1. Kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaavan huutokauppapaikan on hylättävä sen huutokauppoihin osallistumista koskeva tarjouksentekolupa, tai kumottava tai keskeytettävä jo myönnetty lupa kaikilta sellaisilta henkilöiltä,
a)
joilla ei ole tai ei ole enää 18 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaista oikeutta hakea tarjouksentekolupaa;
b)
jotka eivät täytä tai eivät enää täytä 18, 19 ja 20 artiklan mukaisia vaatimuksia;
c)
rikkovat tahallisesti tai toistuvasti tämän asetuksen säännöksiä, kyseessä olevan huutokauppapaikan järjestämiä huutokauppoja koskevan tarjouksentekoluvan ehtoja ja edellytyksiä tai muita asiaa koskevia ohjeita tai sopimuksia.
2. Kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaavan huutokauppapaikan on hylättävä sen huutokauppoihin osallistumista koskeva tarjouksentekolupa tai kumottava taikka keskeytettävä jo myönnetty tarjouksentekolupa, jos se epäilee hakijan olevan osallisena rahanpesussa, terrorismin rahoituksessa, rikollisessa toiminnassa tai markkinoiden väärinkäytössä edellyttäen, että tällainen tarjouksentekoluvan hylkääminen, kumoaminen tai peruuttaminen ei todennäköisesti hankaloita toimivaltaisten kansallisten viranomaisten pyrkimyksiä etsiä ja ottaa kiinni tällaista toimintaa harjoittavia.
Tällaisessa tapauksessa kyseessä olevan huutokauppapaikan on laadittava kertomus tämän asetuksen 55 artiklan 2 kohdan mukaisesti direktiivin 2005/60/EY 21 artiklassa tarkoitetulle rahanpesun selvittelykeskukselle.
3. Kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaava huutokauppapaikka voi hylätä sen huutokauppoihin osallistumista koskevan tarjouksentekoluvan, tai kumota taikka peruuttaa jo myönnetyn luvan kaikilta sellaisilta henkilöiltä, jotka
a)
rikkovat tuottamuksellisesti tämän asetuksen säännöksiä, kyseessä olevan huutokauppapaikan järjestämiä huutokauppoja koskevan tarjouksentekoluvan ehtoja ja edellytyksiä tai muita asiaa koskevia ohjeita tai sopimuksia;
b)
ovat muuten toimineet tavalla, joka on vahingollista huutokaupan asianmukaisen tai tehokkaan toimittamisen kannalta;
c)
ovat 18 artiklan 1 kohdan b tai c alakohdassa taikka 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä ja jotka eivät ole tehneet tarjouksia missään huutokaupassa edellisten 220 kauppapäivän aikana.
4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetuille henkilölle on ilmoitettava tarjouksentekoluvan hylkäämisestä taikka mainitun luvan kumoamisesta tai peruuttamisesta ja varattava kohtuullinen aika, joka on ilmoitettu tarjouksentekoluvan hylkäämistä, kumoamista tai peruuttamista koskevassa päätöksessä, antaa kirjallinen vastaus.
Huutokauppapaikka voi tarkasteltuaan henkilön toimittamaa kirjallista vastausta, jos se on perusteltua:
a)
myöntää tarjouksentekoluvan tai saattaa sen jälleen voimaan tietystä ajankohdasta alkaen;
b)
myöntää ehdollisen tarjouksentekoluvan tai saattaa sen jälleen voimaan ehdollisesti sillä edellytyksellä, että tietyt ehdot täyttyvät annettuun määräaikaan mennessä; huutokaupanpitäjän on todennettava asianmukaisesti näiden edellytysten täyttyminen;
c)
vahvistaa tarjouksentekoluvan hylkäämisen, kumoamisen tai peruuttamisen tietystä ajankohdasta alkaen.
Huutokauppapaikan on ilmoitettava asianomaiselle henkilölle päätöksestään.
5. Niiden henkilöiden, joiden tarjouksentekolupa on kumottu tai peruutettu 1, 2 tai 3 kohdan nojalla, on toteutettava kohtuulliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden poisjäänti huutokaupoista:
a)
tapahtuu asianmukaisesti;
b)
ei vaikuta niiden asiakkaiden etuihin tai häiritse huutokauppojen tehokasta toimintaa;
c)
ei vaikuta niiden velvoitteisiin noudattaa maksusäännöksiä, tarjouksentekoluvan ehtoja ja edellytyksiä eikä muita asiaa koskevia ohjeita tai sopimuksia;
d)
ei vaikuta niiden luottamuksellisen tiedon suojelua koskeviin, 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii alakohdan mukaisiin velvoitteisiin, jotka ovat voimassa 20 vuotta niiden huutokaupasta poisjäännin jälkeen.
Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun tarjouksentekoluvan hylkäämistä, kumoamista tai peruuttamista koskevassa päätöksessä on mainittava tämän kohdan noudattamista edellyttävät toimenpiteet ja huutokauppapaikan on todennettava tällaisten toimenpiteiden noudattaminen.
V LUKU
HUUTOKAUPANPITÄJÄN NIMEÄMINEN JA SEN TEHTÄVÄT
22 artikla
Huutokaupanpitäjän nimeäminen
1. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä huutokaupanpitäjä. Jäsenvaltiot eivät saa huutokaupata päästöoikeuksia nimeämättä huutokaupanpitäjää. Useampi kuin yksi jäsenvaltio voi nimetä saman huutokaupanpitäjän.
2. Nimeävän jäsenvaltion on nimettävä huutokaupanpitäjä hyvissä ajoin ennen huutokauppojen alkua, jotta sillä on riittävästi aikaa tehdä ja panna täytäntöön nimetyn tai nimettävän huutokauppapaikan kanssa tarvittavat järjestelyt, kuten huutokauppapaikkaan liitetty selvitysjärjestelmä ja toimitusjärjestelmä, joka mahdollistaa sen, että huutokaupanpitäjä voi huutokaupata päästöoikeuksia nimeävän jäsenvaltion puolesta yhteisesti sovituin ehdoin ja edellytyksin.
3. Niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät osallistu 26 artiklassa tarkoitettuihin yhteisiin toimiin, on nimeävän jäsenvaltion nimettävä huutokauppapaikka hyvissä ajoin ennen huutokauppojen alkua 26 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti nimetyissä huutokauppapaikoissa, jotta voidaan saattaa päätökseen ja panna täytäntöön tarvittavat järjestelyt näiden huutokauppapaikkojen kanssa, mukaan lukien jokainen niihin liitetty selvitysjärjestelmä ja toimitusjärjestelmä, sen mahdollistamiseksi, että huutokaupanpitäjä voi 30 artiklan 7 kohdan toisen alakohdan ja 30 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti huutokaupata päästöoikeuksia nimeävän jäsenvaltion puolesta tällaisissa huutokaupoissa yhteisesti sovituin ehdoin ja edellytyksin.
4. Jäsenvaltioiden on pidättäydyttävä antamasta 3 artiklan 29 alakohdassa ja 37 artiklan a alakohdassa tarkoitettua sisäpiiritietoa huutokaupanpitäjälle työskenteleville henkilöille.
Sen varalta, että huutokaupanpitäjälle työskentelevät henkilöt antavat luvatta sisäpiiritietoja, on huutokaupanpitäjän nimeämistä koskevissa ehdoissa määrättävä riittävistä toimenpiteistä, joiden nojalla huutokaupoista voidaan poistaa henkilöt, joille on luvatta annettu tällaista tietoa.
Tämän kohdan toisen alakohdan soveltaminen ei rajoita direktiivin 2003/6/EY 11-16 artiklan ja tämän asetuksen 43 artiklan soveltamista tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kiellon rikkomisiin.
5. Jäsenvaltioiden puolesta huutokaupattavia päästöoikeuksia ei saa huutokaupata ennen kuin huutokaupanpitäjä on asianmukaisesti nimetty ja 2 kohdassa tarkoitetut sopimukset on tehty ja pantu täytäntöön.
6. Edellä 5 kohdan soveltaminen ei vaikuta unionin lainsäädännöstä aiheutuviin oikeudellisiin seuraamuksiin sellaisille jäsenvaltioille, jotka eivät täytä 1-4 kohdan mukaisia velvoitteitaan.
7. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava huutokaupanpitäjän nimi ja yhteystiedot komissiolle.
Huutokaupanpitäjän nimi ja yhteystiedot julkaistaan komission verkkosivulla.
23 artikla
Huutokaupanpitäjän tehtävät
Huutokaupanpitäjä
a)
huutokauppaa kunkin sen nimenneen jäsenvaltion huutokaupattavat päästöoikeudet;
b)
vastaanottaa kullekin sen nimenneellä jäsenvaltiolle kuuluvat huutokauppatulot;
c)
suorittaa kullekin sen nimenneellä jäsenvaltiolle kuuluvat huutokauppatulot.
VI LUKU
HUUTOKAUPPATARKKAILIJAN NIMEÄMINEN JA TOIMINNOT
24 artikla
Huutokauppatarkkailija
1. Sama huutokauppatarkkailija seuraa kaikkia huutokauppaprosesseja.
2. Kaikkien jäsenvaltioiden on nimettävä huutokauppatarkkailija asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 91 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 125 c artiklan mukaisesti toteutetun komission ja jäsenvaltioiden yhteisen hankintamenettelyn perusteella.
3. Huutokauppatarkkailija nimetään enintään viiden vuoden ajaksi.
Huutokauppatarkkailijan seuraaja on nimettävä 2 kohdan mukaisesti vähintään kolme kuukautta ennen huutokauppatarkkailijan toimikauden päättymistä tai päättämistä.
4. Huutokauppatarkkailijan nimi ja yhteystiedot julkaistaan komission verkkosivulla.
25 artikla
Huutokauppatarkkailijan tehtävät
1. Huutokauppatarkkailijan on tarkkailtava kutakin huutokauppaa ja laadittava direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdan neljännessä alakohdassa säädetyssä määräajassa jäsenvaltioiden puolesta komissiolle ja asianomaisille jäsenvaltioille kertomus edellisen kuukauden aikana järjestettyjen huutokauppojen asianmukaisesta täytäntöönpanosta mainitun alakohdan mukaisesti erityisesti seuraavien asioiden osalta:
a)
oikeudenmukainen ja vapaa osallistuminen;
b)
avoimuus;
c)
hintojen muodostuminen;
d)
tekniset ja käytännön seikat.
2. Huutokauppatarkkailijan on toimitettava jäsenvaltioille ja komissiolle vuosittain yhteenvetokertomus, jossa käsitellään seuraavia asioita:
a)
1 kohdassa tarkoitettuja asioita sekä yksittäisten huutokauppojen osalta että kunkin huutokauppapaikan järjestämien huutokauppojen osalta;
b)
huutokauppapaikan nimeämistä koskevan sopimuksen noudattamatta jättäminen;
c)
mahdolliset todisteet kilpailuvastaisesta käyttäytymisestä tai markkinoiden väärinkäytöstä;
d)
huutokauppojen mahdollinen vaikutus huutokauppapaikkojen markkina-asemaan jälkimarkkinoilla;
e)
direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 5 kohdan mukaiseen yhteenvetokertomukseen sisältyvien huutokauppaprosessien välinen suhde sekä näiden huutokauppaprosessien ja jälkimarkkinoiden toiminnan välinen suhde;
f)
tiedot 59 artiklan 4 kohdan nojalla mahdollisesti tehtyjen valitusten määrästä, laadusta ja tilasta sekä muista luottolaitoksia ja sijoituspalveluyrityksiä valvoville kansallisille toimivaltaisille viranomaisille tehdyistä valituksista;
g)
tiedot huutokauppatarkkailijan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti laatimien kertomusten jatkotoimista;
h)
mahdolliset suositukset, joiden katsotaan olevan tarpeen jonkin huutokauppaprosessin parantamiseksi tai jotka koskevat jonkin seuraavien asioiden uudelleen tarkastelua:
i)
tämä asetus, mukaan lukien 33 artiklassa tarkoitettu uudelleentarkastelu;
ii)
direktiivin 2003/87/EY 19 artiklan 3 kohdan nojalla annettu komission asetus;
iii)
direktiivi 2003/87/EY, mukaan lukien mainitun direktiivin 10 artiklan 5 kohdassa ja 12 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettu hiilimarkkinoiden uudelleentarkastelu.
3. Huutokauppatarkkailija voi komission ja yhden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä taikka 5 kohdan vaatimuksen mukaisesti laatia aika ajoin kertomuksen mihin tahansa huutokauppaprosessiin liittyvistä erityiskysymyksistä, jos se on tarpeen kyseessä olevan asian esille tuomiseksi ennen 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen kertomusten toimittamista. Muussa tapauksessa huutokauppatarkkailija voi tuoda tällaiset asiat esille 1 tai 2 kohdassa säädetyissä kertomuksissa.
4. Jäsenvaltio, joka ei osallistu tämän asetuksen 26 artiklassa tarkoitettuun yhteiseen toimeen, vaan nimeää oman huutokauppapaikkansa tämän asetuksen 30 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, voi pyytää huutokauppapaikkaa laatimaan jäsenvaltioille, komissiolle ja kyseessä olevalle huutokauppapaikalle teknisen kertomuksen sen huutokauppapaikan, jota se esittää tai aikoo esittää, kyvystä toteuttaa huutokauppaprosessi tämän asetuksen vaatimusten ja direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti.
Tällaisessa kertomuksessa huutokauppatarkkailijan on osoitettava selkeästi, miltä osin huutokauppa on ensimmäisen alakohdan vaatimusten mukainen ja miltä osin se ei ole. Kertomuksessa on tarvittaessa annettava tarkkoja suosituksia huutokauppaprosessin kehittämisestä tai parantamisesta edelleen ja ehdotettava toimien täytäntöönpanolle määräaikaa.
5. Huutokauppatarkkailijan on välittömästi laadittava kertomus jäsenvaltioille, komissiolle ja kyseessä olevalle huutokauppapaikalle, jos huutokauppapaikan toteuttamassa huutokauppaprosessissa rikotaan tämän asetuksen säännöksiä tai se ei ole direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdan tavoitteiden mukainen, tai jos komissio tätä pyytää, koska se epäilee säännöksiä tai tavoitteita rikotun.
Kertomuksessa on ilmoitettava selkeästi, miltä osin säännöksiä tai tavoitteita ei ole noudatettu. Siinä on esitettävä tarkkoja suosituksia tilanteen korjaamiseksi ja ehdotettava toimien täytäntöönpanolle määräaikaa. Tarvittaessa siinä voidaan myös suositella kyseessä olevan huutokauppapaikan toiminnan keskeyttämistä. Huutokauppatarkkailijan on tämän kohdan nojalla päivitettävä kertomustaan jatkuvasti ja annettava siitä ajantasainen versio neljännesvuosittain jäsenvaltioille, komissiolle ja kyseessä olevalle huutokauppapaikalle.
6. Kaikki huutokauppapaikan tämän asetuksen 7 artiklan 7 kohdan tai 8 artiklan 3 kohdan nojalla antamat lausunnot ovat osa sen tämän artiklan mukaisia tehtäviä.
7. Tämän artiklan mukaisesti annettavat kertomukset ja lausunnot on laadittava huutokauppatarkkailijan nimeämistä koskevassa sopimuksessa määritellyssä kattavassa, standardoidussa ja helposti saatavilla olevassa muodossa.
VII LUKU
JÄSENVALTIOIDEN JA KOMISSION YHTEISEN MENETTELYN PERUSTEELLA NIMETTÄVÄ HUUTOKAUPPAPAIKKA JA SEN TEHTÄVÄT
26 artikla
Jäsenvaltioiden ja komission yhteisen menettelyn perusteella nimettävät huutokauppapaikat
1. Rajoittamatta 30 artiklan soveltamista jäsenvaltioiden on nimettävä yksi kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaava huutokauppapaikka komission ja jäsenvaltioiden yhteisen hankintamenettelyn perusteella.
2. Rajoittamatta 30 artiklan soveltamista jäsenvaltioiden on nimettävä yksi tai kaksi huutokauppapaikkaa huutokauppaamaan futuureja ja termiinejä, edellyttäen, että nämä huutokauppatuotteet luetellaan liitteessä I.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu yhteinen hankintamenettely toteutetaan asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 91 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 125 c artiklan mukaisesti.
4. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen huutokauppapaikkojen toimikausi on enintään viisi vuotta.
5. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen huutokauppapaikkojen nimi ja yhteystiedot julkaistaan komission verkkosivulla.
6. Jäsenvaltion, joka osallistuu 1 ja 2 kohdan mukaisiin yhteisiin toimiin osallistuvien jäsenvaltioiden ja komission tekemän yhteistä hankintamenettelyä koskevan sopimuksen voimaantulon jälkeen, on hyväksyttävä osallistuvien jäsenvaltioiden ja komission yhteistä hankintamenettelyä koskevassa sopimuksessa hyväksymät ehdot ja edellytykset sekä kaikki tämän sopimuksen nojalla jo hyväksytyt päätökset.
Jäsenvaltio, joka päättää 30 artiklan 4 kohdan nojalla olla osallistumatta yhteiseen toimeen mutta nimeää oman huutokauppapaikkansa, voi saada tarkkailijan aseman yhteiseen toimeen osallistuvien jäsenvaltioiden ja komission yhteisestä hankinnasta tekemässä sopimuksessa sovittujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti, jollei sovellettavista julkisia hankintoja koskevista säännöistä muuta johdu.
27 artikla
26 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan tehtävät
1. Edellä 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan on tarjottava jäsenvaltioille seuraavat palvelut, jotka on rajattu tarkemmin sen nimeämistä koskevassa sopimuksessa:
a)
15 ja 21 artiklan mukainen pääsy huutokauppoihin, mukaan lukien tarvittavan internetpohjaisen sähköisen verkkopalvelun ja verkkosivun perustaminen ja ylläpito;
b)
huutokauppojen järjestäminen 4-7 artiklan mukaisesti;
c)
huutokauppakalenterin hallinnointi 8-14 artiklan mukaisesti;
d)
huutokaupan tulosten julkistaminen ja niistä ilmoittaminen 61 artiklan mukaisesti;
e)
sellaisen selvitysjärjestelmän tai toimitusjärjestelmän järjestäminen tai järjestämisen varmistaminen alihankintasopimuksella, jota tarvitaan:
i)
voittaneen tarjoajan tai niiden oikeudenomistajien maksusuoritusten käsittelyyn ja huutokaupan tuottojen jakamiseen huutokaupanpitäjälle 44 ja 45 artiklan mukaisesti;
ii)
huutokaupattujen päästöoikeuksien siirtämiseen voittaneille tarjoajille tai heidän oikeudenomistajilleen 46, 47 ja 48 artiklan mukaisesti;
iii)
huutokaupanpitäjän tai tarjoajien asettaman vakuuden, myös mahdollisen vakuusmarginaalin laskemisen, hallinnointiin 49 ja 50 artiklan mukaisesti;
f)
sellaisten huutokauppojen järjestämiseen liittyvien tietojen antaminen huutokauppatarkkailijalle, joita tarvitaan huutokauppatarkkailijan tehtävien hoitamiseen 53 artiklan mukaisesti;
g)
huutokauppojen valvonta, rahanpesua, terrorismin rahoitusta, rikollista toimintaa tai markkinoiden väärinkäyttöä koskevista epäilyistä ilmoittaminen ja tarvittavien korjaavien toimenpiteiden tai seuraamusten hallinnointi, mukaan lukien tuomioistuimen ulkopuolisen riitojenratkaisumekanismin käyttöönotto, 44-59 artiklan ja 64 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
2. Huutokauppapaikkaan on liitettävä vähintään yksi selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä vähintään 20 kauppapäivää ennen ensimmäisen 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan hallinnoiman tarjousajan alkua.
28 artikla
26 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan tehtävät
1. Edellä 26 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan on tarjottava jäsenvaltioille seuraavat palvelut:
a)
huutokauppapaikan järjestämiin huutokauppoihin pääsyn järjestäminen jälkimarkkinoiden kanssa tehtyjen järjestelyjen, sellaisena kuin ne ovat muutettuina niiden nimeämistä koskevissa sopimuksissa, mukaisesti;
b)
huutokauppojen järjestäminen 4-7 artiklan mukaisesti;
c)
huutokauppakalenterin hallinnointi 8-14 artiklan mukaisesti;
d)
huutokaupan tulosten julkistaminen ja niistä ilmoittaminen 61 artiklan mukaisesti;
e)
selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä, jota tarvitaan luetelluissa tarkoituksissa; toteutetaan huutokauppapaikan järjestämien jälkimarkkinoiden kanssa tehtyjen järjestelyjen, sellaisena kuin ne ovat muutettuina huutokauppapaikkojen nimeämistä koskevissa sopimuksissa, mukaisesti, lukuun ottamatta 40 artiklaa, jota sovelletaan kaikissa tapauksissa:
i)
tarjoajien tai niiden oikeudenomistajien maksamien maksujen käsittelyyn ja huutokauppojen tuottojen siirtämiseen huutokaupanpitäjälle;
ii)
huutokaupattujen päästöoikeuksien siirtämiseen voittaneille tarjoajille tai heidän oikeudenomistajilleen;
iii)
huutokaupanpitäjän tai tarjoajan asettaman vakuuden, mukaan lukien vakuutusmarginaalin laskeminen, hallinnointi;
f)
sellaisten huutokauppojen järjestämiseen liittyvien tietojen antaminen huutokauppatarkkailijalle, joita tarvitaan huutokauppatarkkailijan tehtävien hoitamiseen 53 artiklan mukaisesti;
g)
huutokauppojen tarkkailu, rahanpesua, terrorismin rahoitusta, rikollista toimintaa tai markkinoiden väärinkäyttöä koskevista epäilyistä ilmoittaminen ja tarvittavien korjaavien toimien tai seuraamusten hallinnointi, mukaan lukien tuomioistuimen ulkopuolinen riitojenratkaisumekanismi, jälkimarkkinoiden kanssa tehtyjen järjestelyjen, sellaisena kuin ne ovat muutettuina niiden nimeämistä koskevissa sopimuksissa, mukaisesti.
2. Huutokauppapaikkaan on liitettävä vähintään yksi selvitys- tai toimitusjärjestelmä vähintään 20 kauppapäivää ennen ensimmäisen 26 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan hallinnoiman tarjousajan alkua.
3. Edellä 16 artiklan 2 ja 3 kohtaa, 17, 19, 20, 21, 54, 55, 56 artiklaa, 60 artiklan 3 kohtaa, 63 artiklan 4 kohtaa ja 64 artiklaa ei sovelleta futuureja tai termiinejä huutokauppaavien huutokauppapaikkojen järjestämiin huutokauppoihin.
29 artikla
26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen komissiolle tarjoamat palvelut
Edellä 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen on tarjottava komissiolle teknisiä tukipalveluja seuraavien komission työhön liittyvien asioiden osalta:
a)
liitteen I täydentäminen ja mahdollisesti huutokauppakalenterin koordinointi liitettä III varten;
b)
komission tämän asetuksen nojalla mahdollisesti antamat lausunnot;
c)
huutokauppatarkkailijan mahdollisesti antamat sellaiset lausunnot tai kertomukset, jotka liittyvät 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen toimintaan;
d)
komission direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 5 kohdan ja 12 artiklan 1 a kohdan nojalla laatimat kertomukset tai tekemät ehdotukset;
e)
tähän asetukseen tai direktiiviin 2002/87/EY tehtävät muutokset, jotka vaikuttavat hiilimarkkinoiden toimintaan ja huutokauppojen toteuttamiseen;
f)
tämän asetuksen tai direktiivin 2002/87/EY uudelleentarkastelut taikka mainitun direktiivin 19 artiklan 3 kohdan nojalla hyväksytyn komission asetuksen uudelleentarkastelut, jotka vaikuttavat hiilimarkkinoiden toimintaan ja huutokauppojen toteuttamiseen;
g)
muut hiilimarkkinoiden toimintaan ja huutokauppojen toteuttamiseen liittyvät yhteiset toimet, joista komissio ja yhteiseen toimeen osallistuvat jäsenvaltiot ovat sopineet.
VIII LUKU
OMAN HUUTOKAUPPAPAIKAN VALINNEIDEN JÄSENVALTIOIDEN HUUTOKAUPPAPAIKKOJEN NIMEÄMINEN JA NIIDEN TEHTÄVÄT
30 artikla
Muiden kuin 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen nimeäminen
1. Jäsenvaltiot, jotka eivät osallistu tämän asetuksen 26 artiklassa tarkoitettuun yhteiseen toimeen, voivat nimetä oman huutokauppapaikkansa huutokauppaamaan kyseisen jäsenvaltion osuutta direktiivin 2003/87/EY liitteen II ja III soveltamisalaan kuuluvista päästöoikeuksista kahden päivän spottina tai viiden päivän futuureina.
2. Jäsenvaltiot, jotka eivät osallistu tämän asetuksen 26 artiklassa tarkoitettuun yhteiseen toimeen, voivat nimetä oman huutokauppapaikkansa huutokauppaamaan kyseisen jäsenvaltion osuutta direktiivin 2003/87/EY liitteen II ja III soveltamisalaan kuuluvista päästöoikeuksista termiineinä tai futuureina edellyttäen, että nämä tuotteet on lueteltu tämän asetuksen liitteessä I.
3. Jäsenvaltiot, jotka eivät osallistu 26 artiklassa tarkoitettuun yhteiseen toimeen, voivat nimetä saman huutokauppapaikan tai erilliset huutokauppapaikat huutokauppaamaan futuureja tai termiinejä ja kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja.
4. Jäsenvaltion, joka ei osallistu 26 artiklassa tarkoitettuun yhteiseen toimeen, on ilmoitettava komissiolle päätöksestään olla osallistumatta yhteiseen toimeen ja sen sijaan nimettävä oma huutokauppapaikkansa tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.
5. Sellaisen jäsenvaltion, joka ei osallistu 26 artiklassa tarkoitettuun yhteiseen toimeen, on valittava oma huutokauppapaikkansa unionin ja kansallisen hankintalainsäädännön mukaisesti, jos unionin tai kansallinen lainsäädäntö edellyttää julkisia hankintoja koskevan prosessin käyttöä, ja nimettävä se 1 ja 2 kohdan mukaisesti. Valintamenettelyssä on noudatettava kaikkia unionin ja kansallisen lainsäädännön sovellettavia korjaavia toimia ja täytäntöönpanomenettelyjä.
Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen huutokauppapaikkojen toimikausi on pituudeltaan enintään kolme vuotta, ja sitä voidaan jatkaa enintään kahdella vuodella.
Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen huutokauppapaikkojen nimeämisen edellytyksenä on, että kyseessä oleva huutokauppapaikka on lueteltu 7 kohdan mukaisesti liitteessä III. Sitä ei saa panna täytäntöön ennen kuin kyseessä olevan huutokauppapaikan luettelointi 7 kohdan mukaisesti liitteessä III tulee voimaan.
6. Jäsenvaltioiden, jotka eivät osallistu 26 artiklassa tarkoitettuun yhteiseen toimeen, vaan nimeävät oman huutokauppapaikkansa tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, on toimitettava komissiolle täydellinen ilmoitus, jossa on kaikki seuraavat tiedot:
a)
sen huutokauppapaikan nimi, jonka jäsenvaltio aikoo nimetä sekä ilmoitus siitä, huutokaupataanko futuureja tai termiinejä ja kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja samassa huutokauppapaikassa vai erillisissä huutokauppapaikoissa;
b)
yksityiskohtaiset toimintaohjeet, joita sovelletaan jäsenvaltion ehdottaman huutokauppapaikan tai ehdottamien huutokauppapaikkojen järjestämiin huutokauppaprosesseihin ja selvitysjärjestelmään tai selvitysjärjestelmiin taikka toimitusjärjestelmään tai toimitusjärjestelmiin, mukaan lukien kyseessä olevan huutokauppapaikan nimeämistä koskevan sopimuksen määräykset, joissa määrätään selvitysjärjestelmän tai selvitysjärjestelmien taikka toimitusjärjestelmän tai toimitusjärjestelmien rakennetta, maksujen tasoa, vakuushallintaa, maksuja ja siirtoja koskevat ehdot ja edellytykset;
c)
ehdotetut tarjousajat, huutokauppakohtaiset määrät, huutokauppa-ajankohdat, joista käy ilmi asiaan vaikuttavat kansalliset vapaapäivät, huutokauppatuote, tiettynä kalenterivuonna yksittäisissä huutokaupoissa huutokaupattavien päästöoikeuksien maksu- ja siirtopäivät ja kaikki muut tiedot, joita komissio tarvitsee sen arvioimiseksi, onko ehdotettu huutokauppakalenteri yhteensopiva 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen huutokauppakalenterien sekä muiden sellaisten jäsenvaltioiden ehdottamien huutokauppakalentereiden kanssa, jotka eivät osallistu 26 artiklassa tarkoitettuun yhteiseen toimeen vaan ovat päättäneet nimetä omat huutokauppapaikkansa;
d)
huutokauppojen tarkkailua ja valvontaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edellytykset, joita sovelletaan ehdotettuun huutokauppapaikkaan 35 artiklan 4, 5 ja 6 kohdan mukaisesti, sekä yksityiskohtaiset säännöt rahanpesun, terrorismin rahoituksen, rikollisen toiminnan tai markkinoiden väärinkäytön estämiseksi, mukaan lukien mahdolliset korjaavat toimet tai seuraamukset;
e)
yksityiskohtaiset toimenpiteet, jotka on vahvistettu 22 artiklan 4 kohdan ja 34 artiklan noudattamiseksi huutokaupanpitäjän nimeämisen osalta.
Ilmoituksessa on osoitettava, että tämän asetuksen säännöksiä ja direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdassa yksilöityjä periaatteita noudatetaan.
Ilmoittava jäsenvaltio voi muuttaa alkuperäistä ilmoitustaan ennen tämän artiklan 7 kohdassa tarkoitetun luetteloinnin tekemistä.
Kunkin ilmoittavan jäsenvaltion on esitettävä alkuperäinen ja muutettu ilmoitus direktiivin 2003/87/EY 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle.
7. Muut kuin 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimetyt huutokauppapaikat, kyseiset huutokauppapaikat nimenneet jäsenvaltiot, niiden toimikausi ja muut sovellettavat edellytykset tai velvoitteet vahvistettaan liitteessä III, kun tämän asetuksen vaatimukset ja direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdan tavoitteet on täytetty. Komissio ja direktiivin 2003/87/EY 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu komitea toimivat yksinomaan näiden vaatimusten ja tavoitteiden pohjalta ja ottavat täysimääräisesti huomioon huutokauppatarkkailijan tämän asetuksen 25 artiklan 4 kohdan mukaisesti laatimat kertomukset.
Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua luetteloa ei ole tehty, on sellaisen jäsenvaltion, joka ei osallistu 26 artiklassa tarkoitettuun yhteiseen toimeen, vaan päättää nimetä oman huutokauppapaikkansa tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, käytettävä 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjä huutokauppapaikkoja oman osuutensa huutokauppaamiseen niistä päästöoikeuksista, jotka muutoin olisi huutokaupattu tämän artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettävässä huutokauppapaikassa, ennen kuin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun luettelon voimaantulosta on kulunut kolme kuukautta.
8. Sellaiset jäsenvaltiot, jotka eivät osallistu 26 artiklassa tarkoitettuun yhteiseen toimeen, vaan nimeävät oman huutokauppapaikkansa tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, voivat milloin tahansa liittyä 26 artiklassa tarkoitettuun yhteiseen toimeen 26 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
Se päästöoikeusmäärä, joka on tarkoitus huutokaupata muun kuin 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan järjestämässä huutokaupassa, on jaettava tasan 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan järjestämien huutokauppojen kesken.
31 artikla
Muiden kuin 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen tehtävät
1. Edellä 30 artiklan 1 kohdan nojalla nimetyn huutokauppapaikan on toteutettava samat 27 artiklassa säädetyt tehtävät kuin 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan, lukuun ottamatta huutokauppakalenteria koskevaa 27 artiklan 1 kohdan c alakohtaa, jota ei sovelleta.
2. Edellä 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan on toteutettava samat 28 artiklassa säädetyt tehtävät kuin 26 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan lukuun ottamatta huutokauppakalenteria koskevaa 28 artiklan 1 kohdan c alakohtaa, jota ei sovelleta.
3. Edellä 8 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan, 9, 10, 12, 14 ja 32 artiklan huutokauppakalenteria koskevia säännöksiä sovelletaan 30 artiklan 1 tai 2 kohdan nojalla nimettyihin huutokauppapaikkoihin.
32 artikla
Muiden kuin 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen huutokauppakalenteri
1. Tämän asetuksen 30 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan järjestämissä huutokaupoissa huutokaupattavien direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien määrä saa olla enintään 20 miljoonaa päästöoikeutta ja sen on oltava vähintään 10 miljoonaa päästöoikeutta, jollei nimeävän jäsenvaltion direktiivin 2003/87/EY III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien kokonaismäärä ole tiettynä kalenterivuonna alle 10 miljoonaa päästöoikeutta, jolloin päästöoikeudet on huutokaupattava kalenterivuosittain yhdessä huutokaupassa.
2. Tämän asetuksen 30 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan järjestämissä huutokaupoissa huutokaupattavien direktiivin 2003/87/EY II luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien määrä saa olla enintään 5 miljoonaa päästöoikeutta ja sen on oltava vähintään 2,5 miljoonaa päästöoikeutta, jollei nimeävän jäsenvaltion direktiivin 2003/87/EY II luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien kokonaismäärä ole tiettynä kalenterivuonna alle 2,5 miljoonaa päästöoikeutta, jolloin päästöoikeudet on huutokaupattava kalenterivuosittain yhdessä huutokaupassa.
3. Tämän asetuksen 30 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan huutokauppaamien direktiivin 2003/87/EY II ja III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien kokonaismäärä on jaettava tasaisesti kunakin kalenterivuonna, lukuun ottamatta niitä päästöoikeuksia, jotka huutokaupataan kunkin vuoden elokuussa järjestettävissä huutokaupoissa, koska elokuun huutokaupoissa voidaan huutokaupata vain puolet siitä päästöoikeusmäärästä, joka huutokaupataan kunakin vuoden muuna kuukautena pidettävissä huutokaupoissa.
4. Tämän asetuksen 30 artiklan 1 tai 2 kohdan nojalla nimettyjen huutokauppapaikkojen on määriteltävä ja julkaistava kunakin vuonna huutokaupoissa huutokaupattavien direktiivin 2003/87/EY II ja III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokauppojen tarjousajat, huutokauppakohtaiset määrät, huutokauppojen ajankohdat, huutokauppatuotteet sekä maksu- ja siirtopäivät sen jälkeen kun tämän asetuksen 26 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti nimetyt huutokauppapaikat ovat määritelleet ja julkaisseet ne tämän asetuksen 11 artiklan 1 kohdan ja 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja viimeistään edellisen vuoden 31 päivänä maaliskuuta tai niin pian kuin se on käytännössä mahdollista tämän ajankohdan jälkeen; huutokauppapaikan on ennen tietojen julkaisemista pyydettävä komissiolta lausuntoa asiasta. Huutokauppapaikkojen on otettava komission lausunto huomioon mahdollisimman tarkasti.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen julkaistujen kalenterien on oltava liitteessä III lueteltujen asiaankuuluvien edellytysten tai velvoitteiden mukaisia.
5. Jos 30 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan pitämä huutokauppa mitätöidään 7 artiklan 5 tai 6 kohdan tai 9 artiklan nojalla, huutokaupattavaksi tarkoitettu määrä päästöoikeuksia jaetaan tasan joko neljälle seuraavalle suunnitellulle saman huutokauppapaikan järjestämälle huutokaupalle tai jos kyseessä oleva huutokauppapaikka järjestää kalenterivuonna alle neljä huutokauppaa kahdelle seuraavalle suunnitellulle saman huutokauppapaikan järjestämälle huutokaupalle.
33 artikla
Tämän asetuksen uudelleentarkastelu
Kun huutokauppatarkkailija on 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti laatinut yhteenvetokertomuksen, joka on toimitettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014, komissio tarkastelee uudelleen tässä asetuksessa säädettyjä järjestelyjä, mukaan lukien kaikkien huutokauppaprosessien toiminta.
Uudelleentarkastelussa analysoidaan 30 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen ja 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyjen huutokauppapaikkojen vuorovaikutuksesta saadut kokemukset sekä huutokauppojen ja jälkimarkkinoiden vuorovaikutuksesta saadut kokemukset.
Uudelleentarkastelun yhteydessä kuullaan jäsenvaltioita ja sidosryhmiä.
Komissio voi tehdä ehdotuksen kaikista niistä toimenpiteistä, jotka katsotaan tarpeellisiksi sisämarkkinoiden tai hiilimarkkinoiden mahdollisen vääristymisen ja toimintahäiriöiden korjaamiseksi ja jotka johtuvat tämän asetuksen järjestelyistä, ottaen huomioon uudelleentarkastelun tulokset, jotta tällaiset toimenpiteet voisivat tulla voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016.
IX LUKU
HUUTOKAUPANPITÄJÄÄN, HUUTOKAUPPATARKKAILIJAAN JA HUUTOKAUPPAPAIKKOIHIN SOVELLETTAVAT NIMEÄMISVAATIMUKSET
34 artikla
Huutokaupanpitäjään ja huutokauppatarkkailijaan sovellettavat nimeämisvaatimukset
1. Jäsenvaltioiden on huutokaupanpitäjien ja huutokauppatarkkailijan nimeämisen yhteydessä arvioitava, millä ehdokkailla on
a)
pienin eturistiriitariski tai markkinoiden väärinkäytön riski, kun otetaan huomioon
i)
niiden toiminta jälkimarkkinoilla;
ii)
niiden sisäiset järjestelyt ja menettelyt eturistiriitariskin ja markkinoiden väärinkäytön riskin vähentämiseksi;
b)
kyky hoitaa huutokaupanpitäjän tai huutokauppatarkkailijan tehtäviä oikea-aikaisesti sekä korkeimpien ammatillisten ja laatuvaatimusten mukaisesti.
2. Huutokaupanpitäjän nimeämisen edellytyksenä on, että huutokaupanpitäjä tekee 22 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut järjestelyt asianomaisen huutokauppapaikan kanssa.
35 artikla
Huutokauppapaikkaan sovellettavat nimeämisvaatimukset
1. Huutokauppoja saa toteuttaa ainoastaan huutokauppapaikassa, jolle 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ovat antaneet 5 kohdan mukaisesti säännellyn markkinan toimiluvan.
2. Huutokauppapaikan, joka on nimetty tämän asetuksen nojalla huutokauppaamaan kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja, on ilman jäsenvaltioiden muita oikeudellisia tai hallinnollisia vaatimuksia voitava toteuttaa asianmukaisia järjestelyjä, jotka helpottavat 18 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tarjoajien osallistumista huutokauppoihin.
3. Jäsenvaltion on huutokauppapaikan nimeämisen yhteydessä arvioitava, missä määrin ehdokkaat täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset:
a)
ne varmistavat syrjimättömyyden periaatteen noudattamisen tosiasiallisesti ja oikeudellisesti;
b)
ne tarjoavat unionin päästökauppajärjestelmään kuuluville pk-yrityksille täydet, oikeudenmukaiset ja yhtäläiset mahdollisuudet osallistua huutokauppoihin sekä saattavat päästöoikeudet myös vähäisten päästöjen aiheuttajien saataville;
c)
ne varmistavat kustannustehokkuuden ja välttävät tarpeettomia hallinnollisia kustannuksia;
d)
ne toteuttavat vankan huutokauppavalvonnan, ilmoittavat rahanpesuun, terrorismin rahoittamiseen, rikolliseen toimintaan tai markkinoiden väärinkäyttöön liittyvistä epäilyistä ja hallinnoivat tarvittavia korjaavia toimia tai seuraamuksia, mukaan lukien tuomioistuimen ulkopuolisen riitojenratkaisumekanismin käyttöönotto;
e)
ne välttävät kilpailun vääristymistä sisämarkkinoilla, mukaan lukien hiilimarkkinat;
f)
ne varmistavat, että hiilimarkkinat toimivat asianmukaisesti, mukaan lukien huutokauppojen asianmukainen toteuttaminen;
g)
ne on liitetty yhteen tai useampaan selvitysjärjestelmään tai toimitusjärjestelmään;
h)
ne toteuttavat asianmukaisia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että huutokauppapaikka luovuttaa edelleen kaiken sellaisen aineellisen ja aineettoman omaisuutensa, jonka huutokauppapaikan seuraaja tarvitsee voidakseen toteuttaa huutokauppoja.
4. Huutokauppapaikka voidaan nimetä huutokauppaamaan kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja vasta, kun se jäsenvaltio, johon ehdokkaana oleva säännelty markkina ja sen ylläpitäjä ovat sijoittautuneet, on varmistanut hyvissä ajoin ja joka tapauksessa ennen ensimmäisen tarjousajan käynnistymistä, että kansallisia toimenpiteitä, joilla saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä direktiivin 2004/39/EY III osaston säännökset, sovelletaan kahden päivän spottien ja viiden päivän futuurien huutokauppaamiseen siltä osin kuin se on olennaista.
Huutokauppapaikka voidaan nimetä huutokauppaamaan kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja vasta, kun se jäsenvaltio, johon ehdokkaana oleva säännelty markkina ja sen ylläpitäjä ovat sijoittautuneet, on varmistanut hyvissä ajoin ja joka tapauksessa ennen ensimmäisen tarjousajan käynnistymistä, että kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiset kansalliset viranomaiset kykenevät antamaan niille toimilupia ja valvomaan niitä niiden kansallisten toimenpiteiden mukaisesti, joilla saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä direktiivin 2004/39/EY IV osaston säännökset, siltä osin kuin se on olennaista.
Jos ehdokkaana oleva säännelty markkina ja sen ylläpitäjä eivät ole sijoittautuneet samaan jäsenvaltioon, ensimmäistä ja toista alakohtaa sovelletaan sekä jäsenvaltioon, johon ehdokkaana oleva säännelty markkina on sijoittautunut, että jäsenvaltioon, johon sen ylläpitäjä on sijoittautunut.
5. Tämän artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun jäsenvaltion toimivaltaisten kansallisten viranomaisten, jotka on nimetty direktiivin 2004/39/EY 48 artiklan 1 kohdan mukaisesti, on päätettävä säännellyn markkinan toimiluvasta tämän asetuksen soveltamiseksi edellyttäen, että säännelty markkina ja sen ylläpitäjä noudattavat direktiivin 2004/39/EY III osaston säännöksiä, sellaisena kuin ne on saatettu osaksi sijoittautumisjäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti. Toimilupaa koskeva päätös on tehtävä direktiivin 2004/39/EY IV osaston mukaisesti, sellaisena kuin sen säännökset on saatettu osaksi sijoittautumisjäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti.
6. Tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on valvottava markkinoita tehokkaasti ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että mainitussa kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia noudatetaan. Tässä tarkoituksessa niillä on oltava direktiivin 2004/39/EY 50 artiklan saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annettujen kansallisten toimenpiteiden mukaiset valtuudet suoraan tai yhdessä muiden mainitun direktiivin 48 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimettyjen toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säännellyn markkinan ja sen ylläpitäjän osalta.
Tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitetun kunkin toimivaltaisen kansallisen viranomaisen jäsenvaltion on varmistettava, että direktiivin 2004/39/EY 51 ja 52 artiklan saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annettuja kansallisia toimenpiteitä sovelletaan henkilöihin, jotka ovat vastuussa siitä, ettei ole noudatettu mainitun direktiivin III osaston velvoitteita, sellaisena kuin ne on saatettu osaksi niiden sijoittautumisjäsenvaltion kansallista oikeusjärjestystä tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti.
Tämän kohdan soveltamiseksi eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten kansallisten viranomaisten väliseen yhteistyöhön sovelletaan direktiivin 2004/39/EY 56-62 artiklan saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annettuja kansallisia toimenpiteitä.
X LUKU
HUUTOKAUPPATUOTTEISIIN SOVELLETTAVA MARKKINOIDEN VÄÄRINKÄYTTÖÄ KOSKEVA JÄRJESTELMÄ
36 artikla
Direktiivin 2003/6/EY 1 artiklan 3 alakohdassa tarkoitettuihin rahoitusvälineisiin sovellettava markkinoiden väärinkäyttöä koskeva järjestelmä
1. Tämän asetuksen soveltamiseksi kahden päivän spottiin ja viiden päivän futuureihin sovelletaan direktiiviä 2003/6/EY, jos nämä huutokauppatuotteet ovat mainitun direktiivin 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja rahoitusvälineitä.
2. Jos kahden päivän spotti tai viiden päivän futuurit eivät ole direktiivin 2003/6/EY 1 artiklan 3 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusvälineitä, sovelletaan tämän asetuksen 37-43 artiklan säännöksiä.
37 artikla
Muihin kuin direktiivin 2003/6/EY 1 artiklan 3 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusvälineitä oleviin huutokauppatuotteisiin sovellettavan markkinoiden väärinkäyttöä koskevan järjestelmän määritelmät
Jäljempänä 38-43 artiklan, joita sovelletaan huutokauppatuotteisiin, jotka eivät ole direktiivin 2003/6/EY 1 artiklan 3 alakohdassa tarkoitettuja rahoitusvälineitä, soveltamiseksi tarkoitetaan:
a)
”sisäpiiritiedolla” luonteeltaan täsmällistä ja julkistamatonta tietoa, joka liittyy suoraan tai välillisesti yhteen tai useampaan huutokauppatuotteeseen ja jolla, jos se tulisi julkiseen tietoon, olisi huomattava vaikutus hintoihin, joilla tehdään tarjouksia huutokauppatuotteista.
Tarjousten toimeenpanosta vastaavien henkilöiden osalta sisäpiiritiedolla tarkoitetaan myös asiakkaan antamaa käsiteltävänä oleviin asiakkaan tarjouksiin liittyvää tietoa, joka on luonteeltaan yksityiskohtaista ja liittyy suoraan tai välillisesti yhteen tai useampaan huutokauppatuotteeseen ja jolla, jos se tulisi julkiseen tietoon, olisi todennäköisesti merkittäviä vaikutuksia niihin hintoihin, joilla tarjouksia tehdään.
b)
”markkinoiden manipuloinnilla”
i)
tarjouksia tai jälkimarkkinoille tehtäviä tapahtumia tai toimeksiantoja:
-
jotka antavat tai todennäköisesti antaisivat vääriä tai harhaanjohtavia viestejä huutokauppatuotteiden kysynnästä tai hinnasta, tai
-
joilla yksi tai useampi yhteistyössä toimiva henkilö varmistaa huutokauppatuotteen selvityshinnan epätavalliselle tai keinotekoiselle tasolle,
jollei tarjouksen tekijä tai jälkimarkkinoilla tapahtuma tai toimeksianto osoita, että henkilön perusteet tehdä kyseinen tarjous on oikeutettu;
ii)
sellaisia tarjouksia, joissa käytetään kuvitteellisia keinoja taikka muunlaista vilpillistä menettelyä tai järjestelyä,
iii)
tiedon levittämistä tiedotusvälineissä, mukaan lukien internet, tai muulla tavoin, joka antaa tai saattaa antaa vääriä tai harhaanjohtavia viestejä huutokauppatuotteista, mukaan lukien huhujen ja väärien tai harhaanjohtavien uutisten levittäminen, kun tiedon levittäjä tiesi tai hänen olisi pitänyt tietää, että tieto oli väärä tai harhaanjohtava. Journalistien osalta, silloin kun he toimivat ammattitehtävissä, tällaisen tiedonlevityksen arvioinnissa on otettava huomioon heidän ammattikuntansa säännöt, jolleivät kyseiset henkilöt saa joko suoraan tai epäsuorasti etua tai hyötyä kyseessä olevan tiedon levittämisestä.
Ensimmäisen kohdan b alakohdassa annetusta perusmääritelmästä on johdettu erityisesti seuraavat esimerkit:
-
yhden tai useamman yhteistyössä toimivan henkilön toimet niiden määräävän aseman varmistamiseksi huutokauppatuotteiden kysynnässä siten, että se suoraan tai välillisesti johtaa huutokaupan selvityshintojen tai muiden, kohtuuttomien kaupankäynnin ehtojen määräytymiseen,
-
päästöoikeuksien tai niihin liittyvien johdannaisten myyminen tai ostaminen jälkimarkkinoilla ennen huutokauppaa siten, että huutokauppatuotteiden huutokaupan selvityshinta asettuu epänormaalille tai keinotekoiselle tasolle tai johtaa huutokaupassa tarjouksia tekeviä harhaan,
-
tilapäistä tai säännöllistä (perinteisten tai sähköisten) tiedotusvälineiden hyödyntämistä antamalla lausuntoja huutokauppatuotteesta sen jälkeen, kun on tehty tätä tuotetta koskevia tarjouksia, ja muiden tätä tuotetta koskevien tarjousten suuruutta koskevien lausuntojen vaikutuksesta hyötymistä, ilman että tästä eturistiriidasta on samalla asianmukaisesti ja tehokkaasti ilmoitettu yleisölle.
38 artikla
Sisäpiirikauppojen kieltäminen
1. Kukaan toisessa alakohdassa tarkoitettu henkilö, jolla on hallussaan sisäpiiritietoa, ei saa käyttää kyseistä tietoa tehdessään tarjouksen sellaisesta huutokauppatuotteesta, jota kyseinen tieto koskee, muuttaessaan tällaista tarjousta tai peruuttaessaan sen, joko omaan lukuunsa tai toisen lukuun suoraan tai välillisesti.
Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan kaikkiin henkilöihin, joilla on hallussaan kyseinen tieto:
a)
huutokauppapaikan, huutokaupanpitäjän tai huutokauppatarkkailijan hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenyyden perusteella; tai
b)
huutokauppapaikan, huutokaupanpitäjän tai huutokauppatarkkailijan pääomaan osallisuutensa perusteella; tai
c)
työhönsä, ammattiinsa tai tehtäviinsä liittyvän tiedonsaantimahdollisuuden perusteella; taikka
d)
rikollisen toiminnan kautta hankittuna.
2. Jos 1 kohdassa tarkoitettu henkilö on oikeushenkilö, kyseisessä kohdassa säädetty kielto koskee myös niitä luonnollisia henkilöitä, jotka osallistuvat päätökseen tehdä tarjouksia tai muuttaa tai peruuttaa niitä kyseisen oikeushenkilön lukuun.
3. Tätä artiklaa ei sovelleta huutokauppatuotetta koskevan tarjouksen tekoon, muuttamiseen tai peruuttamiseen, jos kyseessä on erääntyneen velvoitteen täyttäminen, kun tämä velvoite johtuu sopimuksesta, joka tehtiin ennen kuin asianomaisella oli sisäpiiritietoa hallussaan.
39 artikla
Sisäpiiritiedon muita kiellettyjä käyttötarkoituksia
Edellä 38 artiklassa säädetyssä kiellossa tarkoitettu henkilö ei saa:
a)
ilmaista kyseistä sisäpiiritietoa toiselle henkilölle, jollei tämä tapahdu osana kyseisen henkilön työn, ammatin tai tehtävien tavanomaista suorittamista;
b)
sisäpiiritiedon perusteella suositella toiselle sellaisia huutokauppatuotteita koskevan tarjouksen tekemistä, muuttamista tai peruuttamista, joihin kyseinen tieto liittyy.
40 artikla
Muut henkilöt, jotka kuuluvat sisäpiirikauppojen kiellon soveltamisalaan
Edellä 38 ja 39 artiklaa sovelletaan myös henkilöön, joka ei ole mainituissa artikloissa tarkoitettu henkilö ja jolla on hallussaan sisäpiiritietoa, jos kyseinen henkilö tietää, tai hänen olisi pitänyt tietää tiedon olevan sisäpiiritietoa.
41 artikla
Markkinoiden manipulointia koskeva kielto
Markkinoiden manipulointi on kielletty.
42 artikla
Markkinoiden väärinkäytön vähentämistä koskevat erityisvaatimukset
1. Huutokauppapaikan, huutokaupanpitäjän ja huutokauppatarkkailijan on kunkin laadittava luettelo henkilöistä, jotka työskentelevät niille joko työsopimuksen perusteella tai muuten ja jotka voivat saada sisäpiiritietoja. Huutokauppapaikan on säännöllisesti päivitettävä luettelonsa ja toimitettava se jäsenvaltion, toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle johon huutokauppapaikka on sijoittautunut, aina pyydettäessä. Huutokaupanpitäjän ja huutokauppatarkkailijan on säännöllisesti päivitettävä oma luettelonsa ja toimitettava se sen jäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle, johon huutokauppapaikka on sijoittautunut, ja sen jäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle, johon huutokaupanpitäjä tai huutokauppatarkkailija on sijoittautunut, kuten siitä on määrätty niiden nimeämistä koskevassa sopimuksessa tai sopimuksissa, aina kyseessä olevan toimivaltaisen kansallisen viranomaisen sitä pyytäessä.
2. Huutokauppapaikan, huutokaupanpitäjän ja huutokauppatarkkailijan johtohenkilöiden ja tarvittaessa näiden lähipiiriin kuuluvien henkilöiden on ainakin ilmoitettava 1 kohdassa tarkoitetulle toimivaltaiselle viranomaiselle kaikki omaan lukuunsa tekemänsä huutokauppatuotteita koskevat tarjoukset, tarjousten muutokset tai tarjousten peruutukset, jotka koskevat näiden huutokauppatuotteita tai niihin liittyviä rahoitusjohdannaisia tai muita rahoitusvälineitä.
3. Henkilöt, jotka tuottavat tai levittävät huutokauppatuotteita koskevaa tutkimustietoa tai tuottavat tai jakavat muuta sijoitusstrategioiden suosittamiseen tai ehdottamiseen liittyvää tietoa, joka on tarkoitettu jakelukanaville tai yleisölle, pyrkivät kohtuudella varmistamaan, että tieto esitetään asianmukaisesti, ja ilmoittavat kyseisen tiedon kohteena oleviin huutokauppatuotteisiin liittyvät etunsa tai eturistiriidat.
4. Huutokauppapaikan on toteutettava rakenteellisia toimenpiteitä markkinoiden manipulointikäytäntöjen estämiseksi ja havaitsemiseksi.
5. Jäljempänä 59 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun henkilön on ilmoitettava viipymättä sijoittautumisjäsenvaltionsa toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle, jos hänellä on aihetta epäillä, että liiketoimi saattaa olla sisäpiiririkkomus tai markkinoiden manipulointia.
43 artikla
Valvonta ja täytäntöönpano
1. Direktiivin 2003/6/EY 11 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on valvottava markkinoita tehokkaasti ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tämän asetuksen 37-42 artiklan säännöksiä noudatetaan.
2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla toimivaltaisilla kansallisilla viranomaisilla on oltava direktiivin 2003/6/EY 12 artiklan saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annetuissa kansallisissa säännöksissä säädetyt valtuudet.
3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että direktiivin 2003/6/EY 14 ja 15 artiklan saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annettavia kansallisia säännöksiä sovelletaan henkilöihin, jotka ovat vastuussa siitä, ettei tämän asetuksen 37-42 artiklan säännöksiä, jotka liittyvät niiden alueella tai muualla järjestettyihin huutokauppoihin, ole noudatettu.
4. Tämän asetuksen 37-42 artiklan ja tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan soveltamiseksi on direktiivin 2003/6/EY 16 artiklan saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annettuja kansallisia säännöksiä sovellettava tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten kansallisten viranomaisten väliseen yhteistyöhön.
XI LUKU
MAKSAMINEN JA HUUTOKAUPAN TUOTON SIIRTÄMINEN
44 artikla
Voittaneilta tarjoajilta perittävät maksut ja tuoton siirtäminen jäsenvaltioille
1. Kunkin voittaneen tarjoajan taikka sen oikeudenomistajan tai oikeudenomistajien, mukaan lukien sen lukuun toimiva välittäjä, on maksettava 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti ilmoitettu erääntyvä summa päästöoikeuksista, jotka se on voittanut ja jotka sille on ilmoitettu 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti, siirtämällä erääntyvä summa tai järjestämällä sen siirto selvitysjärjestelmän tai toimitusjärjestelmän kautta huutokaupanpitäjän nimetylle pankkitilille selvitettyinä varoina ennen päästöoikeuksien siirtoa tarjoajan tai sen oikeudenomistajan nimetylle päästöoikeustilille taikka viimeistään siirtohetkellä.
2. Huutokauppapaikan, mukaan lukien siihen liitetty selvitysjärjestelmä tai selvitysjärjestelmät taikka toimitusjärjestelmä tai toimitusjärjestelmät, on siirrettävä maksut, jotka tarjoajat tai niiden mahdolliset oikeudenomistajat ovat suorittaneet direktiivin 2003/87/EY II ja III luvun soveltamisalaan kuuluvien päästöoikeuksien huutokauppaamisen johdosta, huutokaupanpitäjille, jotka huutokauppasivat asianomaiset päästöoikeudet.
3. Maksut on siirrettävä huutokaupanpitäjille euroina tai nimeävän jäsenvaltion valuutassa, jos mainittu jäsenvaltio ei kuulu euroalueeseen, asianomaisen jäsenvaltion valinnan mukaan, huolimatta siitä, missä valuutassa tarjoajat suorittavat maksunsa, edellyttäen että asianomainen selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä kykenee käsittelemään kyseisessä kansallisessa valuutassa suoritetun maksun.
Muuntokurssina käytetään kurssia, jonka tunnustettu rahoitusalan uutispalvelu, joka on mainittu sopimuksessa, jolla asianomainen huutokauppapaikka nimetään, julkaisee välittömästi tarjousajan päättymisen jälkeen.
45 artikla
Myöhästyneen maksamisen tai maksamatta jättämisen seuraukset
1. Voittaneelle tarjoajalle tai sen oikeudenomistajalle siirretään voittaneelle tarjoajalle 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti ilmoitetut päästöoikeudet vain, jos koko erääntyvä summa, joka sille on ilmoitettu 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, on maksettu huutokaupanpitäjälle 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
2. Jos voittanut tarjoaja tai sen oikeudenomistaja ei täytä tämän artiklan 1 kohdan mukaisia velvoitteitaan eräpäivään mennessä, joka voittaneelle tarjoajalle on ilmoitettu 61 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti, sen katsotaan laiminlyöneen maksamisen.
3. Maksamisen laiminlyöneeltä tarjoajalta voidaan periä jompikumpi tai molemmat seuraavista:
a)
korkoa kultakin päivältä siitä päivämäärästä, jona maksu erääntyi 61 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti, siihen päivämäärään, jona maksu suoritettiin, asianomaisen huutokauppapaikan nimeämistä koskevassa sopimuksessa määritellyn korkokannan mukaisesti, päiväkohtaisesti laskettuna;
b)
sakkomaksua, jonka huutokaupanpitäjä saa sen jälkeen, kun siitä on vähennetty selvitysjärjestelmän tai toimitusjärjestelmän mahdolliset kustannukset.
4. Rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista, jos voittanut tarjoaja on laiminlyönyt maksamisen, yhden seuraavista on tapahduttava:
a)
keskusvastapuolen on tultava väliin ottamaan vastaan päästöoikeuksien siirto ja maksamaan erääntyvä summa huutokaupanpitäjälle;
b)
toimitusasiamiehen on käytettävä tarjoajalta vastaanotettua vakuutta erääntyvän summan maksamiseksi huutokaupanpitäjälle.
5. Jos toimitusta ei toteuteta, päästöoikeudet huutokaupataan asianomaisen huutokauppapaikan seuraavissa kahdessa suunnitellussa huutokaupassa.
XII LUKU
HUUTOKAUPATTUJEN PÄÄSTÖOIKEUKSIEN SIIRTÄMINEN
46 artikla
Huutokaupattavien päästöoikeuksien siirtäminen nimetylle päästöoikeustilille
1. Unionin rekisteri siirtää tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut huutokaupattavat päästöoikeudet ennen siirtämistä koskevan määräajan päättymistä unionin rekisteristä nimetylle päästöoikeustilille, jossa selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä säilyttäjän ominaisuudessa pitää niitä sulkutilillä, kunnes ne siirretään voittaneille tarjoajille tai niiden oikeudenomistajille huutokaupan tulosten mukaisesti ja noudattaen direktiivin 2003/87/EY 19 artiklan 3 kohdan nojalla hyväksyttyä sovellettavaa komission asetusta.
2. Unionin rekisteri siirtää tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut huutokaupattavat päästöoikeudet ennen kuin tarjousaika käynnistyy unionin rekisteristä nimetylle päästöoikeustilille, jossa selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä säilyttäjän ominaisuudessa pitää niitä sulkutilillä, kunnes ne siirretään voittaneille tarjoajille tai niiden oikeudenomistajille huutokaupan tulosten mukaisesti ja noudattaen direktiivin 2003/87/EY 19 artiklan 3 kohdan nojalla hyväksyttyä sovellettavaa komission asetusta.
47 artikla
Huutokaupattujen päästöoikeuksien siirtäminen voittaneelle tarjoajalle
1. Selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä jakaa jäsenvaltion huutokauppaamat päästöoikeudet voittaneelle tarjoajalle, kunnes jaettu kokonaismäärä vastaa päästöoikeuksien määrää, joka tarjoajalle on ilmoitettu 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti.
Tarjoajalle voidaan jakaa päästöoikeuksia useammasta kuin yhdestä samassa huutokaupassa huutokauppaavasta jäsenvaltiosta, jos se on tarpeen sen päästöoikeuksien määrän saavuttamiseksi, joka tarjoajalle on ilmoitettu 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti.
2. Kun erääntyvä summa on maksettu 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti, kullekin voittaneelle tarjoajalle tai sen oikeudenomistajille siirretään asianomaiselle tarjoajalle jaetut päästöoikeudet mahdollisimman pian, kuitenkin ennen niiden siirtämistä koskevan määräajan päättymistä, siirtämällä päästöoikeudet, jotka tarjoajalle on ilmoitettu 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti, kokonaan tai osittain päästöoikeustililtä, jossa selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä säilyttäjän ominaisuudessa pitää niitä sulkutilillä, voittaneen tarjoajan tai sen oikeudenomistajan nimetylle päästöoikeustilille taikka sellaisen selvitysjärjestelmän tai toimitusjärjestelmän nimetylle päästöoikeustilille, joka säilyttäjän ominaisuudessa pitää niitä sulkutilillä voittaneen tarjoajan tai sen oikeudenomistajien lukuun.
48 artikla
Huutokaupattujen päästöoikeuksien siirtäminen myöhempänä ajankohtana
1. Jos selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä jättää siitä riippumattomista syistä siirtämättä huutokaupatut päästöoikeudet voittaneelle tarjoajalle kokonaan tai osittain, selvitysjärjestelmän tai toimitusjärjestelmän on siirrettävä päästöoikeudet mahdollisimman pian ja voittaneiden tarjoajien tai niiden oikeudenomistajien on hyväksyttävä päästöoikeuksien siirto myöhempänä ajankohtana.
2. Voittaneella tarjoajalla tai sen oikeudenomistajalla ei ole oikeus käyttää muuta kuin 1 kohdassa säädettyä korjaavaa tointa, jos päästöoikeudet jätetään siirtämättä sille asianomaisesta selvitysjärjestelmästä tai toimitusjärjestelmästä riippumattomista syistä.
XIII LUKU
VAKUUSHALLINTA
49 artikla
Tarjoajan antama vakuus
1. Ennen tarjousajan käynnistymistä kahden päivän spotin ja viiden päivän futuurien huutokauppaamiseksi tarjoajien tai niiden lukuun toimivien välittäjien on annettava vakuus.
2. Hävinneen tarjoajan antamat käyttämättömät vakuudet ja käteisvakuuksista kertyneet korot on pyynnöstä vapautettava mahdollisimman pian tarjousajan päättymisen jälkeen.
3. Voittaneen tarjoajan antamat vakuudet, joita ei ole käytetty toimitukseen, ja käteisvakuuksista kertyneet korot on pyynnöstä vapautettava mahdollisimman pian tarjousajan toimituksen jälkeen.
50 artikla
Huutokaupanpitäjän antama vakuus
1. Ennen tarjousajan käynnistymistä kahden päivän spotin ja viiden päivän futuurien huutokauppaamiseksi huutokaupanpitäjän on annettava vakuudeksi ainoastaan päästöoikeuksia, jotka selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä säilyttäjän ominaisuudessa pitää sulkutilillä, kunnes ne siirretään voittaneelle tarjoajalle.
2. Kun päästöoikeuksien siirtämisen kannalta tarvittavat oikeudelliset toimenpiteet ja tekniset välineet on täytäntöönpantu, vakuudet, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet futuurien ja termiinien huutokauppaamisen yhteydessä, voidaan huutokauppaavan jäsenvaltion valinnan mukaan ja huutokauppapaikan suostumuksella vapauttaa ja korvata päästöoikeuksilla, jotka selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä säilyttäjän ominaisuudessa pitää sulkutilillä, kunnes ne siirretään voittaneelle tarjoajalle.
3. Jos 1 tai 2 kohdan nojalla vakuudeksi annettuja päästöoikeuksia ei käytetä, selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä voi huutokauppaavan jäsenvaltion valinnan mukaan säilyttää ne nimetyllä päästöoikeustilillä, jossa selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä säilyttäjän ominaisuudessa pitää ne sulkutilillä, kunnes ne siirretään voittaneelle tarjoajalle.
XIV LUKU
MAKSUT JA KUSTANNUKSET
51 artikla
Maksujen rakenne ja suuruus
1. Maksujen rakenne ja suuruus sekä muut asiaan liittyvät ehdot, joita huutokauppapaikat ja selvitysjärjestelmä tai selvitysjärjestelmät ja toimitusjärjestelmä tai toimitusjärjestelmät soveltavat, eivät saa olla epäsuotuisampia kuin niihin verrattavissa olevat jälkimarkkinoilla sovellettavat vakiomaksut ja -ehdot.
2. Huutokauppapaikka ja selvitysjärjestelmä tai selvitysjärjestelmät ja toimitusjärjestelmä tai selvitysjärjestelmät saavat soveltaa ainoastaan sellaisia maksuja, vähennyksiä ja ehtoja, joista nimenomaisesti määrätään niiden nimeämistä koskevassa sopimuksessa.
3. Kaikki 1 ja 2 kohdan mukaisesti sovellettavat maksut ja ehdot on ilmoitettava selkeästi, ja niiden on oltava helposti ymmärrettäviä sekä yleisesti tutustuttavissa. Ne on eriteltävä niin, että niistä ilmenevät kunkin tyyppisestä palvelusta perittävät maksut.
52 artikla
Huutokauppamenettelystä aiheutuvat kustannukset
1. Rajoittamatta 2 kohdan soveltamista 27 artiklan 1 kohdassa, 28 artiklan 1 kohdassa ja 31 artiklassa tarkoitetuista palveluista aiheutuvat kustannukset katetaan tarjoajilta perittävillä maksuilla, lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:
a)
ne kustannukset, jotka aiheutuvat siitä, että keskusvastapuoli vastaanottaa valtion takuun muun kuin käteisvakuuden sijaan, kun päästöoikeuksia huutokaupataan termiineinä, kattaa se huutokauppaava jäsenvaltio, joka tarjoaa valtion takuun;
b)
ne kustannukset, jotka aiheutuvat huutokaupanpitäjän ja 22 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun huutokauppapaikan välisistä järjestelyistä, jotka mahdollistavat sen, että huutokaupanpitäjä voi huutokaupata päästöoikeuksia nimittävän jäsenvaltion puolesta, kattaa huutokauppaava jäsenvaltio, lukuun ottamatta kuitenkin kyseessä olevaan huutokauppapaikkaan liitetystä selvitysjärjestelmästä tai toimitusjärjestelmästä aiheutuvia kustannuksia.
Ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut kustannukset vähennetään huutokaupanpitäjille maksettavasta huutokaupan tuotosta 44 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti.
2. Jos jäsenvaltio ei allekirjoita 26 artiklan 6 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua yhteistä hankintamenettelyä koskevaa sopimusta 30 artiklan 4 kohdassa säädetyssä määräajassa, mutta liittyy myöhemmin yhteiseen toimeen, voidaan sitä vaatia kattamaan oma osuutensa 27 artiklan 1 kohdassa ja 28 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen palvelujen kustannuksista siitä ajankohdasta lähtien, jolloin kyseinen jäsenvaltio aloittaa huutokauppaamisen 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimetyssä huutokauppapaikassa, aina siihen ajankohtaan saakka jolloin mainitun huutokauppapaikan toimikausi päätetään tai päättyy.
Yhteistä hankintamenettelyä koskevassa sopimuksessa ja asianomaisen huutokauppapaikan kanssa tehdyssä sopimuksessa on määrättävä, missä määrin tällaisen jäsenvaltion voidaan edellyttää kattavan oma osuutensa 27 artiklan 1 kohdassa ja 28 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen palvelujen kustannuksista.
Jäsenvaltion ei edellytetä kattavan omaa osuuttaan kustannuksista tämän kohdan nojalla, jos se liittyy yhteiseen toimeen sen jälkeen, kun 30 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu toimikausi päättyy, tai jos se liittyy yhteiseen toimeen siksi, ettei 30 artiklan 6 kohdan mukaisesti ilmoitettua huutokauppapaikkaa ole luetteloitu 30 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
Tarjoajien 1 kohdan nojalla kattamista kustannuksista on vähennettävä niiden kustannusten määrä, jotka jäsenvaltio kattaa tämän kohdan nojalla.
3. Huutokauppatarkkailijasta aiheutuvien kustannusten se osuus, joka vaihtelee huutokauppojen lukumäärästä riippuen ja joka täsmennetään huutokauppatarkkailijan nimeämistä koskevassa sopimuksessa, jaetaan tasapuolisesti huutokauppojen lukumäärän mukaan. Kaikki muut huutokauppatarkkailijasta aiheutuvat kustannukset, jotka täsmennetään huutokauppatarkkailijan nimeämistä koskevassa sopimuksessa, lukuun ottamatta mahdollisesta 25 artiklan 4 kohdan nojalla laaditusta kertomuksesta aiheutuvia kustannuksia, jaetaan tasapuolisesti huutokauppapaikkojen lukumäärän kesken, jollei huutokauppatarkkailijan nimeämistä koskevassa sopimuksessa muuta määrätä.
Huutokauppatarkkailijasta aiheutuvien kustannusten siitä osuudesta, joka koskee 30 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyä huutokauppapaikkaa, mukaan lukien mahdollisesta 25 artiklan 4 kohdan nojalla laaditusta kertomuksesta aiheutuvat kustannukset, vastaa nimeävä jäsenvaltio.
Huutokauppatarkkailijasta aiheutuvien kustannusten se osuus, joka koskee 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimettyä huutokauppapaikkaa, jaetaan yhteiseen toimeen osallistuvien jäsenvaltioiden kesken sen mukaan, mikä on niiden osuus asiaa koskevassa huutokauppapaikassa huutokaupattujen päästöoikeuksien kokonaismäärästä.
Huutokauppatarkkailijasta aiheutuvat kustannukset, joista kukin jäsenvaltio vastaa, vähennetään huutokaupan tuotosta, jonka huutokaupanpitäjät maksavat nimeävälle jäsenvaltiolle 23 artiklan c alakohdan mukaisesti.
XV LUKU
HUUTOKAUPAN VALVONTA, KORJAAVAT TOIMET JA SEURAAMUKSET
53 artikla
Yhteistyö huutokauppatarkkailijan kanssa
1. Huutokaupanpitäjien, huutokauppapaikkojen ja niiden valvonnasta vastaavien toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on pyynnöstä ja noudattaen asianmukaista salassapitovelvollisuutta toimitettava huutokauppatarkkailijalle kaikki sellaiset niiden hallussa olevat huutokauppoihin liittyvät tiedot, joita voidaan kohtuudella vaatia huutokauppatarkkailijan tehtävien hoitamiseksi.
2. Huutokauppatarkkailijalla on valtuudet seurata huutokauppojen toteuttamista.
3. Huutokaupanpitäjien, huutokauppapaikkojen ja niiden valvonnasta vastaavien toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on avustettava huutokauppatarkkailijaa sen tehtävien hoitamisessa tekemällä sen kanssa yhteistyötä omilla vastuualueillaan aktiivisesti.
4. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten, jotka vastaavat luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten valvonnasta, ja toimivaltaisten kansallisten viranomaisten, jotka vastaavat niiden henkilöiden valvonnasta, joilla on lupa tehdä tarjouksia muiden lukuun 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on avustettava huutokauppatarkkailijaa sen tehtävien hoitamisessa tekemällä sen kanssa yhteistyötä aktiivisesti omilla vastuualueillaan.
5. Toimivaltaisille kansallisille viranomaisille 1, 3 ja 4 kohdassa asetetuissa velvoitteissa on otettava huomioon ne asianmukaiset salassapitovelvollisuudet, joita sovelletaan niihin unionin lainsäädännön nojalla.
54 artikla
Huutokauppapaikan ja tarjoajien välisen huutokauppasuhteen seuranta
1. Huutokauppapaikan, joka huutokauppaa kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja, on seurattava suhdettaan niihin tarjoajiin nähden, joilla on lupa tehdä tarjouksia sen huutokaupoissa koko suhteen olemassaolon ajan,
a)
tarkastamalla huutokauppasuhteen aikana tehdyt tarjoukset sen varmistamiseksi, että tarjoajien tarjoamiskäyttäytyminen on johdonmukaista sen kanssa, mitä huutokauppapaikka tietää asiakkaasta sekä sen liiketoiminta- ja riskiprofiilista, tarvittaessa mukaan lukien varojen lähde;
b)
pitämällä yllä toimivia järjestelyjä ja menettelyitä, joiden avulla voidaan seurata säännöllisin väliajoin, noudattavatko henkilöt, joilla on lupa tehdä tarjouksia 19 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti, sen markkinakäytännesääntöjä;
c)
seuraamalla järjestelmiensä avulla niiden henkilöiden tekemiä liiketoimia, joilla on lupa tehdä tarjouksia 19 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan sekä 20 artiklan 6 kohdan mukaisesti, jotta voidaan tunnistaa tämän alakohdan b alakohdassa tarkoitettujen sääntöjen vastainen toiminta, kohtuuttomat tai epäasialliset huutokauppaehdot tai käyttäytyminen, joka voi johtaa markkinoiden väärinkäyttöön.
Kun huutokauppapaikka tarkastaa tarjoukset ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti, sen on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, onko toiminta sen luonteista, että se erittäin todennäköisesti liittyy rahanpesuun, terrorismin rahoittamiseen tai rikolliseen toimintaan.
2. Huutokauppapaikan, joka huutokauppaa kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja, on huolehdittava siitä, että sen hallussa olevat tarjoajaa koskevat asiakirjat tai tiedot pidetään ajan tasalla. Tätä varten huutokauppapaikka voi
a)
pyytää tarjoajalta kaikkia sellaisia 19 artiklan 2 ja 3 kohdassa ja 20 artiklan 5, 6 ja 7 kohdassa tarkoitettuja tietoja, joiden avulla se voi seurata suhdettaan kyseiseen tarjoajaan, joka on saanut luvan tehdä tarjouksia huutokaupoissa, koko huutokauppasuhteen olemassaolon ajan ja viiden vuoden ajan sen päättymisestä;
b)
vaatia henkilöä, jolla on lupa tehdä tarjouksia, toimittamaan säännöllisin väliajoin uuden hakemuksen, jolla haetaan lupaa tehdä tarjouksia;
c)
vaatia henkilöä, jolla on lupa tehdä tarjouksia, ilmoittamaan asianomaiselle huutokauppapaikalle välittömästi kaikista sille 19 artiklan 2 ja 3 kohdan sekä 20 artiklan 5, 6 ja 7 kohdan mukaisesti jätettyihin tietoihin tehdyistä muutoksista.
3. Huutokauppapaikan, joka huutokauppaa kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja, on pidettävä kirjaa
a)
hakemuksista, joilla haetaan lupaa tehdä tarjouksia ja jotka on jätetty 19 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, mukaan lukien niihin tehdyt muutokset;
b)
tarkastuksista, jotka on tehty
i)
käsiteltäessä hakemuksia, joilla haetaan lupaa tehdä tarjouksia 19, 20 ja 21 artiklan mukaisesti;
ii)
suhteen valvomiseksi ja seuraamiseksi 1 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti hakijan saatua tarjouksentekoluvan;
c)
kaikista tiedoista, jotka koskevat tiettyä tarjousta, jonka on tehnyt tietty tarjoaja jossakin huutokaupassa, mukaan lukien tällaisten tarjousten peruuttaminen tai muuttaminen 6 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti;
d)
kaikista tiedoista, jotka koskevat kaikkien sellaisten huutokauppojen toteuttamista, joissa tarjoaja on tehnyt tarjouksen.
4. Huutokauppapaikan, joka huutokauppaa kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja, on pidettävä 3 kohdassa tarkoitettua kirjanpitoa niin kauan kuin tarjoajalla on lupa tehdä tarjouksia sen toteuttamissa huutokaupoissa, kuitenkin vähintään viiden vuoden ajan sen jälkeen, kun suhde kyseisen tarjoajan kanssa päättyy.
55 artikla
Rahanpesusta, terrorismin rahoittamisesta ja rikollisesta toiminnasta ilmoittaminen
1. Direktiivin 2005/60/EY 37 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on seurattava, täyttääkö kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaava huutokauppapaikka tämän asetuksen 19 artiklassa ja 20 artiklan 6 kohdassa säädetyt asiakkaan tuntemisvelvollisuutta koskevat vaatimukset, tämän asetuksen 54 artiklassa säädetyt seuranta- ja kirjanpitovaatimukset ja tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetyt ilmoittamisvaatimukset, ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet näiden vaatimusten täyttämisen varmistamiseksi.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilla toimivaltaisilla kansallisilla viranomaisilla on oltava valtuudet, joista säädetään kansallisissa toimenpiteissä, joilla saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä direktiivin 2005/60/EY 37 artiklan 2 ja 3 kohta.
Huutokauppapaikka, joka huutokauppaa kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja, saatetaan asettaa vastuuseen tämän asetuksen 19 artiklan, 20 artiklan 6 ja 7 kohdan, 21 artiklan 1 ja 2 kohdan ja 54 artiklan sekä tämän artiklan 2 ja 3 kohdan rikkomisista. Tässä yhteydessä sovelletaan kansallisia toimenpiteitä, joilla saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä direktiivin 2005/60/EY 39 artikla.
2. Huutokauppapaikan, joka huutokauppaa kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja, sen johdon ja muun henkilöstön on täysimääräisessä yhteistyössä direktiivin 2005/60/EY 21 artiklassa tarkoitetun rahanpesun selvittelykeskuksen kanssa
a)
omasta aloitteestaan ilmoitettava rahanpesun selvittelykeskukselle, jos ne tietävät, että huutokauppojen yhteydessä harjoitetaan, on harjoitettu tai on yritetty harjoittaa rahanpesua, terrorismin rahoittamista tai rikollista toimintaa, tai jos ne epäilevät tai niillä on kohtuulliset perusteet epäillä tällaista harjoitettaneen;
b)
toimitettava rahanpesun selvittelykeskukselle sen pyynnöstä kaikki tarvittavat tiedot sovellettavassa lainsäädännössä säädettyjen menettelyjen mukaisesti.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut tiedot lähetetään eteenpäin sen jäsenvaltion rahanpesun selvittelykeskukselle, jonka alueella asianomainen huutokauppapaikka sijaitsee.
Kansallisissa toimenpiteissä, joilla saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä direktiivin 2005/60/EY 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut noudattamisen valvontaa ja tiedottamista koskevat käytänteet ja menettelyt, on nimettävä vähintään yksi henkilö, joka vastaa tietojen lähettämisestä eteenpäin tämän artiklan mukaisesti.
4. Jäsenvaltion, jonka alueella kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaava huutokauppapaikka sijaitsee, on varmistettava, että asianomaiseen huutokauppapaikkaan sovelletaan kansallisia toimenpiteitä, joilla saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä direktiivin 2005/60/EY 26-29 ja 32 artikla, 34 artiklan 1 kohta sekä 35 artikla.
56 artikla
Markkinoiden väärinkäytöstä ilmoittaminen
1. Huutokauppapaikan, joka huutokauppaa kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja, on ilmoitettava direktiivin 2004/39/EY 43 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetyille toimivaltaisille kansallisille viranomaisille, jotka vastaavat asianomaisen huutokauppapaikan valvonnasta taikka kyseisen huutokauppapaikan tai sen järjestelmien kautta tapahtuvasta markkinoiden väärinkäytön tutkinnasta tai siitä syytteeseenpanosta, jos se epäilee sellaisen henkilön käyttäneen markkinoita väärin, jolla on lupa tehdä tarjouksia huutokaupoissa tai jonka lukuun henkilö, jolla on lupa tehdä tarjouksia, toimii.
Tässä yhteydessä sovelletaan kansallisia toimenpiteitä, joilla saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä direktiivin 2005/60/EY 25 artiklan 2 kohta.
2. Asianomaisen huutokauppapaikan on ilmoitettava huutokauppatarkkailijalle ja komissiolle, että se on antanut 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen, ja selostettava, mitä korjaavia toimia se on toteuttanut tai aikoo toteuttaa 1 kohdassa tarkoitetun sääntöjenvastaisen toiminnan torjumiseksi.
57 artikla
Tarjouksen enimmäiskoko ja muut korjaavat toimet
1. Huutokauppapaikka voi kuultuaan komissiota ja saatuaan siltä asiasta lausunnon asettaa tarjoukselle enimmäiskoon tai toteuttaa muita korjaavia toimia, joiden avulla voidaan vähentää tosiasiallista tai mahdollista havaittavissa olevaa markkinoiden väärinkäytön, rahanpesun, terrorismin rahoittamisen tai muun rikollisen toiminnan riskiä tai kilpailun vastaista toimintaa edellyttäen että tarjouksen enimmäiskoon tai muiden korjaavien toimien käyttöönotto vähentää asianomaista riskiä tehokkaasti. Komissio voi kuulla jäsenvaltioita, joita asia koskee, ja huutokauppatarkkailijaa saadakseen niiltä näkemyksen asianomaisen huutokauppapaikan esittämästä ehdotuksesta. Asianomaisen huutokauppapaikan on otettava komission lausunto huomioon mahdollisimman tarkasti.
2. Tarjouksen enimmäiskoko on ilmaistava joko prosenttiosuutena kaikista tietyssä huutokaupassa huutokaupatuista päästöoikeuksista tai prosenttiosuutena kaikista tiettynä vuonna huutokaupatuista päästöoikeuksista sen mukaan, kumman avulla voidaan paremmin vähentää 56 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua markkinoiden väärinkäytön riskiä.
3. Tämän artiklan soveltamiseksi tarjouksen enimmäiskoolla tarkoitetaan niiden päästöoikeuksien enimmäislukumäärää, joista voivat tehdä tarjouksia suoraan tai välillisesti ketkä tahansa, jotka luetellaan 18 artiklan 1 tai 2 kohdan henkilöiden ryhmissä ja jotka kuuluvat johonkin seuraavista luokista:
a)
samaan konserniin, mukaan lukien mahdolliset emoyritykset ja sen tytär- ja sidosyritykset;
b)
samaan yritysryhmittymään;
c)
erilliseen taloudelliseen yksikköön, jolla on itsenäistä päätösvaltaa, kun kyseessä ovat henkilöt, joiden nähden julkinen elin tai valtion omistama yksikkö käyttää määräysvaltaa suoraan tai välillisesti.
58 artikla
Markkinakäytännesäännöt ja muut sopimusjärjestelyt
Mitä säädetään 53-57 artiklassa ei rajoita sellaisia muita toimia, joita kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaavalla huutokauppapaikalla on valtuudet toteuttaa markkinakäytännesääntöjensä tai muiden käytössä olevien sopimusjärjestelyjen mukaisesti, jotka se on tehnyt suoraan tai välillisesti sellaisten tarjoajien kanssa, joilla on lupa tehdä tarjouksia sen huutokaupoissa, edellyttäen ettei tällainen toiminta ole ristiriidassa 53-57 artiklan säännösten kanssa eikä heikennä niitä.
59 artikla
Käytännesäännöt, jotka koskevat 18 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitettuja muita henkilöitä, joilla on lupa tehdä tarjouksia muiden lukuun
1. Tätä artiklaa sovelletaan:
a)
henkilöihin, joilla on oikeus tehdä tarjouksia 18 artiklan 2 kohdan nojalla;
b)
18 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuihin sijoituspalveluyrityksiin ja luottolaitoksiin, joilla on oikeus tehdä tarjouksia 18 artiklan 3 kohdan nojalla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin henkilöihin sovelletaan seuraavia käytännesääntöjä heidän asiakassuhteittensa osalta:
a)
niiden on otettava asiakkailtaan vastaan ohjeita vertailukelpoisin ehdoin;
b)
ne voivat kieltäytyä tekemästä tarjousta asiakkaan lukuun, jos niillä on kohtuulliset perusteet epäillä toimintaan liittyvän rahanpesua, terrorismin rahoittamista, rikollista toimintaa tai markkinoiden väärinkäyttöä, riippuen kansallisesta lainsäädännöstä, jolla pannaan täytäntöön direktiivin 2005/60/EY 24 ja 28 artikla;
c)
ne voivat kieltäytyä tekemästä tarjousta asiakkaan lukuun, jos niillä on kohtuulliset perusteet epäillä, ettei asiakas kykene maksamaan päästöoikeuksia, joista se haluaisi tehdä tarjouksen;
d)
niiden on tehtävä asiakkaidensa kanssa kirjallinen sopimus. Sopimukset eivät saa sisältää asiakkaan kannalta kohtuuttomia ehtoja tai rajoituksia. Niissä on määriteltävä kaikki ehdot ja edellytykset, jotka koskevat tarjottuja palveluja, erityisesti päästöoikeuksien maksamista ja siirtämistä;
e)
ne voivat vaatia asiakkaitaan tekemään talletuksen päästöoikeuksista annettavana etumaksuna;
f)
ne eivät saa epäasianmukaisesti rajoittaa asiakkaan tekemien tarjousten lukumäärää;
g)
ne eivät saa estää tai rajoittaa asiakkaitaan käyttämästä muiden sellaisten yksiköiden palveluja, joilla on 18 artiklan 1 kohdan b-e alakohdan ja 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti kelpoisuus tehdä tarjouksia huutokaupoissa niiden lukuun;
h)
niiden on otettava asianmukaisesti huomioon niiden asiakkaidensa edut, jotka pyytävät niitä tekemään tarjouksia huutokaupoissa niiden lukuun;
i)
niiden on kohdeltava asiakkaitaan tasapuolisesti ja syrjimättömästi;
j)
niillä on oltava asianmukaiset sisäiset järjestelyt ja menettelyt, joiden avulla ne voivat käsitellä asiakkaidensa pyyntöjä, jotka koskevat asiamiehenä toimimista huutokaupassa, osallistua huutokauppoihin tehokkaasti, erityisesti kun kyseessä on tarjouksien tekeminen asiakkaiden lukuun, periä maksuja ja vakuuksia asiakkailta, joiden lukuun ne toimivat, ja siirtämään päästöoikeuksia tällaisille asiakkaille;
k)
niiden on estettävä luottamuksellisten tietojen kulkeutuminen siitä osasta liiketoimintaa, joka vastaa tarjousten vastaanottamisesta, valmistelemisesta ja tekemisestä asiakkaiden lukuun, siihen osaan liiketoimintaa, joka vastaa tarjousten valmistelemisesta ja tekemisestä niiden omaan lukuun, tai siihen osaan liiketoimintaa, joka vastaa kaupankäynnistä niiden omaan lukuun jälkimarkkinoilla;
l)
niiden on säilytettävä tiedot, jotka ne saavat tai luovat välittäjän asemassa käsitellessään tarjouksia asiakkaidensa lukuun huutokaupoissa, viiden vuoden ajan tietojen saamisesta tai luomisesta.
Edellä e alakohdassa tarkoitetun talletuksen määrä on laskettava asianmukaiselta ja kohtuulliselta pohjalta.
Edellä e alakohdassa tarkoitetun talletuksen laskentamenetelmä on määriteltävä sopimuksissa, jotka tehdään d alakohdan mukaisesti.
Jos e alakohdassa tarkoitettua talletusta ei käytetä päästöoikeuksien maksamiseen kokonaan, sen käyttämätön osa on palautettava maksajalle d alakohdassa tarkoitetuissa sopimuksissa määritellyssä kohtuullisessa ajassa huutokaupan jälkeen.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden on noudatettava seuraavia käytännesääntöjä tehdessään tarjouksia omaan lukuunsa tai asiakkaittensa puolesta:
a)
niiden on pyynnöstä annettava huutokauppapaikalle, jossa niillä on lupa tehdä tarjouksia, ja huutokauppatarkkailijalle kaikki ne tiedot, joita ne tarvitsevat tässä asetuksessa säädettyjen tehtäviensä hoitamiseksi;
b)
niiden on toimittava kunniallisesti, asianmukaisella asiantuntemuksella sekä huolellisuutta ja tarkkuutta noudattaen.
4. Niiden jäsenvaltioiden, joihin 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt ovat sijoittautuneet, nimittämien toimivaltaisten kansallisten viranomaisten, on vastattava toimilupien myöntämisestä tällaisille henkilöille, jotta ne voivat harjoittaa mainitussa kohdassa tarkoitettuja toimia, sekä 2 ja 3 kohdassa säädettyjen käytännesääntöjen noudattamisen seuraamisesta ja soveltamisesta, mukaan lukien tällaisten käytännesääntöjen noudattamatta jättämistä koskevien mahdollisten valitusten käsittely.
5. Edellä 4 kohdassa tarkoitetut toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat myöntää toimiluvan 1 kohdassa tarkoitetuille henkilöille ainoastaan, jos ne täyttävät seuraavat edellytykset:
a)
niillä on riittävän hyvä maine ja ne ovat riittävän kokeneita, jotta ne voivat varmistaa 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen käytännesääntöjen asianmukaisen noudattamisen;
b)
niillä on käytössään tarvittavat prosessit ja tarkastukset eturistiriitojen selvittämiseksi ja toimimiseksi asiakkaittensa parhaaksi;
c)
ne noudattavat direktiivin 2005/60/EY täytäntöönpanemiseksi annetun kansallisen lainsäädännön vaatimuksia;
d)
ne noudattavat kaikkia muita toimenpiteitä, joiden katsotaan olevan tarpeen tarjottavien välityspalvelujen luonne, kyseisten asiakkaitten perehtyneisyys sijoittaja- tai välittäjätoimiin sekä kaikki riskipohjaiset arviot rahanpesun, terrorismin rahoituksen tai rikollisen toiminnan todennäköisyys huomioon ottaen.
6. Sen jäsenvaltion, jossa 1 kohdassa tarkoitetuilla henkilöillä on toimilupa, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on seurattava ja valvottava 5 kohdassa lueteltujen edellytysten täyttymistä. Jäsenvaltion on varmistettava, että:
a)
sen toimivaltaisilla kansallisilla viranomaisilla on käytössään tarvittavat tutkintavaltuudet ja seuraamukset, jotka ovat tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia;
b)
käytössä on mekanismi valitusten käsittelemiseksi ja toimilupien peruuttamiseksi, jos toimiluvan saaneet henkilöt rikkovat toimiluvan velvoitteita;
c)
sen toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat mitätöidä 5 kohdan nojalla myönnetyn toimiluvan, jos 1 kohdassa tarkoitettu henkilö on vakavalla tavalla ja systemaattisesti rikkonut 2 ja 3 kohdan säännöksiä.
7. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tarjoajien asiakkaat voivat osoittaa mahdolliset 2 kohdassa tarkoitettujen käytännesääntöjen noudattamista koskevat valituksensa 3 kohdassa mainituille toimivaltaisille viranomaisille niiden menettelysääntöjen mukaisesti, joita sovelletaan tällaisten valitusten käsittelemiseen jäsenvaltiossa, jossa 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä valvotaan.
8. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt, joilla on lupa tehdä tarjouksia huutokauppapaikassa 18, 19 ja 20 artiklan mukaisesti, voivat ilman muita oikeudellisia ja hallinnollisia vaatimuksia tarjota välityspalveluja 19 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille asiakkaille.
XVI LUKU
AVOIMUUS JA LUOTTAMUKSELLISUUS
60 artikla
Julkaiseminen
1. Huutokauppapaikan huutokauppoja koskevalla ajantasaisella verkkosivustolla, on julkaistava kaikki säädökset, suuntaviivat, ohjeet, lomakkeet, asiakirjat, ilmoitukset, mukaan lukien huutokauppakalenteri, kaikki muut kuin luottamukselliset tiedot, jotka koskevat asianomaisessa huutokauppapaikassa toteutettavia huutokauppoja, kaikki päätökset, mukaan lukien 57 artiklan mukaiset päätökset enimmäiskoon asettamisesta tarjoukselle sekä muut korjaavat toimenpiteet, joiden avulla voidaan vähentää tosiasiallista tai mahdollista havaittavissa olevaa rahanpesun, terrorismin rahoittamisen, rikollisen toiminnan tai markkinoiden väärinkäytön riskiä asianomaisessa huutokauppapaikassa.
Tarpeettomiksi käyneet tiedot on arkistoitava. Tällaisiin arkistoihin on voitava tutustua saman huutokauppasivuston kautta.
2. Huutokauppatarkkailijan 25 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltioille ja komissiolle osoittamien kertomusten muut kuin luottamukselliset versiot julkaistaan komission verkkosivustolla.
Tarpeettomiksi käyneet kertomukset on arkistoitava. Kertomuksiin on voitava tutustua komission verkkosivuston kautta.
3. Huutokauppapaikan ylläpitämällä verkkosivustolla on julkaistava luettelo, joka sisältää kaikkien niiden henkilöiden nimet, osoitteet, puhelinnumerot, faksinumerot, sähköpostiosoitteet ja verkkosivustot, joilla on lupa tehdä tarjouksia muiden lukuun huutokaupoissa, jotka toteuttaa kahden päivän spottia tai viiden päivän futuureja huutokauppaava huutokauppapaikka.
61 artikla
Huutokaupan tulosten julkistaminen ja ilmoittaminen
1. Huutokauppapaikan on julkistettava kunkin toteuttamansa huutokaupan tulokset mahdollisimman pian, kuitenkin viimeistään 15 minuuttia tarjousajan päättymisen jälkeen.
2. Edellä 1 kohdan mukaisesti on julkistettava ainakin
a)
huutokaupattujen päästöoikeuksien määrä;
b)
huutokaupan selvityshinta euroina;
c)
jätettyjen tarjousten kokonaismäärä;
d)
tarjoajien kokonaislukumäärä ja voittaneiden tarjoajien lukumäärä;
e)
huutokaupan peruuttamistapauksessa ne huutokaupat, joihin päästöoikeuksien määrä siirretään;
f)
huutokaupasta saadut kokonaistulot;
g)
tulojen jakaminen jäsenvaltioiden kesken, kun kyseessä on 26 artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisesti nimetty huutokauppapaikka.
3. Huutokauppapaikan on samanaikaisesti 1 kohdan nojalla tehtävän ilmoituksen lisäksi ilmoitettava kullekin voittaneelle tarjoajalle, joka tekee tarjouksia sen järjestelmien kautta:
a)
päästöoikeuksien kokonaismäärä, joka sille jaetaan;
b)
mikä sen mahdollisesti yhtä suurista tarjouksista voitti arvonnassa;
c)
erääntyvä summa euroina tai euroalueen ulkopuolisen jäsenvaltion valuutassa tarjoajan valinnan mukaan, edellyttäen että selvitysjärjestelmä tai toimitusjärjestelmä kykenee käsittelemään asianomaisessa kansallisessa valuutassa suoritetun maksun;
d)
eräpäivä, johon mennessä erääntyvä summa on maksettava selvitettyinä varoina huutokaupanpitäjän nimetylle pankkitilille.
4. Jos tarjoaja on valinnut muun valuutan kuin euron, huutokauppapaikan on ilmoitettava sen toteuttamissa huutokaupoissa tarjoavalle voittaneelle tarjoajalle, millä muuntokurssilla se on laskenut erääntyvän maksun voittaneen tarjoajan valitsemassa valuutassa.
Muuntokurssina käytetään kurssia, jonka tunnustettu, huutokauppapaikan nimeämistä koskevassa sopimuksessa mainittu rahoitusalan uutispalvelu, julkaisee välittömästi tarjousajan päättymisen jälkeen.
5. Huutokauppapaikan on ilmoitettava asiaa koskevalle selvitysjärjestelmälle tai toimitusjärjestelmälle tiedot, jotka se on ilmoittanut voittaneille tarjoajille 3kohdan mukaisesti.
62 artikla
Luottamuksellisten tietojen suojaaminen
1. Luottamuksellisia tietoja ovat
a)
tarjouksen sisältö;
b)
tarjouksen tekemistä koskevien ohjeiden sisältö, vaikka tarjousta ei jätetä;
c)
tiedot, joista paljastuu tai joista voidaan päätellä tarjoajan henkilöllisyys ja
i)
päästöoikeuksien määrä, jonka tarjoaja haluaa hankkia huutokaupassa, tai
ii)
hinta, jonka tarjoaja on halukas maksamaan asianomaisista päästöoikeuksista;
d)
tiedot, jotka koskevat yhtä tai useampaa tarjousta taikka ohjeita tarjouksen tekemiseksi, tai niistä johdetut tiedot, jotka erikseen tai yhdessä todennäköisesti
i)
antavat viitteitä päästöoikeuksien kysynnästä ennen huutokauppaa;
ii)
antavat viitteitä huutokaupan selvityshinnasta ennen huutokauppaa;
e)
tiedot, jotka henkilöt ovat antaneet luodessaan suhteen tarjoajaan, sen olemassaolon aikana tai sen seurannan yhteydessä 19, 20 ja 21 artiklan sekä 54 artiklan mukaisesti;
f)
huutokauppatarkkailijan 25 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti laatimat kertomukset ja antamat lausunnot, lukuun ottamatta niitä osia, jotka sisältyvät huutokauppatarkkailijan kertomusten muihin kuin luottamuksellisiin versioihin, jotka komissio julkaisee 60 artiklan 2 kohdan mukaisesti;
g)
liikesalaisuudet, jotka ovat lähtöisin henkilöiltä, jotka osallistuvat huutokauppapaikan nimeämistä koskevaan kilpailulliseen hankintamenettelyyn, tai huutokauppatarkkailijalta;
h)
tiedot siitä, mitä algoritmia 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun yhtä suurten tarjousten sattumanvaraisen järjestyksen yhteydessä käytetään;
i)
tiedot siitä, minkä menetelmän avulla määritellään, milloin huutokaupan selvityshinta on 7 artiklan 6 kohdan mukaisesti huomattavasti alle sen hinnan, joka vallitsee jälkimarkkinoilla ennen huutokauppaa ja sen aikana.
2. Henkilö, joka on saanut tietoonsa luottamuksellisia tietoja, ei saa paljastaa niitä suoraan eikä välillisesti, lukuun ottamatta 3 kohdassa tarkoitettuja tapauksia.
3. Mitä 2 kohdassa säädetään, ei estä paljastamasta luottamuksellisia tietoja,
a)
jotka on jo lainmukaisesti saatettu yleiseen tietoon;
b)
saatetaan julkiseen tietoon, kun niiden paljastamiseen on saatu kirjallinen suostumus tarjoajalta, henkilöltä, jolla on lupa tehdä tarjous, tai henkilöltä, joka hakee lupaa tehdä tarjous;
c)
kun niiden paljastamista tai saattamista julkiseen tietoon edellyttää jokin unionin lainsäädäntöön perustuva velvoite;
d)
kun ne saatetaan julkiseen tietoon tuomioistuimen antaman tuomion mukaisesti;
e)
kun ne saatetaan julkiseen tietoon osana unionissa toteutettavaa rikoksiin liittyvää, hallinnollista tai oikeudellista tutkintaa tai menettelyä;
f)
jotka huutokauppapaikka paljastaa huutokauppatarkkailijalle antaakseen huutokauppatarkkailijalle valmiudet hoitaa huutokauppoihin liittyvät tehtävänsä tai velvoitteensa taikka avustaakseen sitä niiden hoitamisessa;
g)
joita ennen niiden paljastamista on yhdistelty tai muokattu niin, että on epätodennäköistä, että niistä voitaisiin tunnistaa
i)
yksittäiset tarjoukset tai tarjouksen tekemistä koskevat ohjeet;
ii)
yksittäiset huutokaupat;
iii)
yksittäiset tarjoajat, mahdolliset tarjoajat tai henkilöt, jotka hakevat lupaa tehdä tarjouksia;
iv)
yksittäiset hakemukset, joilla haetaan lupaa tehdä tarjouksia;
v)
yksittäiset suhteet tarjoajien kanssa;
h)
jotka ovat 1 kohdan f alakohdassa tarkoitettuja tietoja, edellyttäen että ne paljastetaan suurelle yleisölle syrjimättömällä ja järjestelmällisellä tavalla kansallisen toimivaltaisen viranomaisen toimesta, kun kyseessä ovat 25 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tiedot, ja komission toimesta, kun kyseessä ovat muut 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot;
i)
jotka ovat 1 kohdan g alakohdassa tarkoitettuja tietoja, edellyttäen että ne paljastetaan henkilöille, jotka työskentelevät jäsenvaltioiden tai komission lukuun 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetun kilpailullisen hankintamenettelyn yhteydessä ja joita työehtojen mukaisesti sitoo salassapitovelvollisuus;
j)
kun ne julkistetaan 30 kuukauden ajanjakson kuluttua jostakin seuraavista päivistä alkaen mahdollisia asiaan liittyviä unionin lainsäädäntöön kuuluvia salassapitovelvollisuuksia soveltaen
i)
sen huutokaupan tarjousajan käynnistämispäivästä, jossa luottamukselliset tiedot ensi kerran paljastetaan, kun kyseessä ovat 1 kohdan a-d alakohdassa tarkoitetut luottamukselliset tiedot;
ii)
tarjoajan kanssa luodun suhteen päättymispäivästä, kun kyseessä ovat 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut luottamukselliset tiedot;
iii)
huutokauppatarkkailijan kertomuksen tai lausunnon antamispäivästä, kun kyseessä ovat 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut luottamukselliset tiedot;
iv)
päivästä, jona tiedot on jätetty kilpailulliseen hankintamenettelyyn, kun kyseessä ovat 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetut luottamukselliset tiedot.
4. Toimenpiteet, joilla varmistetaan, ettei luottamuksellisia tietoja paljasteta sääntöjenvastaisesti, ja seuraukset, joita aiheutuu siitä, jos huutokauppapaikka tai huutokauppatarkkailija, mukaan lukien niiden lukuun sopimusperusteisesti työskentelevät henkilöt, paljastaa luottamuksellisia tietoja sääntöjenvastaisesti, on mainittava huutokauppapaikan ja huutokauppatarkkailijan nimeämistä koskevissa sopimuksissa.
5. Jos huutokauppapaikka tai huutokauppatarkkailija, mukaan lukien niiden lukuun sopimusperusteisesti työskentelevät henkilöt, saa tietoonsa luottamuksellisia tietoja, tällaisia tietoja saa käyttää ainoastaan huutokauppoihin liittyvien velvollisuuksien tai tehtävien hoitamisessa.
6. Mitä 1-5 kohdassa säädetään, ei estä luottamuksellisten tietojen vaihtamista huutokauppapaikan ja huutokauppatarkkailijan välillä tai niistä jommankumman ja
a)
huutokauppapaikan valvonnasta vastaavien toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välillä;
b)
rahanpesun, terrorismin rahoittamisen, rikollisen toiminnan tai markkinoiden väärinkäytön tutkinnasta ja siitä syytteeseenpanosta vastaavien toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välillä;
c)
komission välillä.
Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, tämän kohdan nojalla vaihdettuja luottamuksellisia tietoja ei saa paljastaa muille kuin a, b ja c alakohdassa tarkoitetuille henkilöille.
7. Henkilöä, joka työskentelee tai on työskennellyt huutokauppapaikan tai huutokauppatarkkailijan lukuun ja on osallistunut huutokauppoihin, sitoo salassapitovelvollisuus, ja henkilön on varmistettava, että luottamukselliset tiedot suojataan tämän artiklan mukaisesti.
63 artikla
Kielijärjestely
1. Kirjalliset tiedot, jotka huutokauppapaikka antaa 60 artiklan 1 ja 3 kohdan mukaisesti tai huutokauppatarkkailija antaa 60 artiklan 2 kohdan mukaisesti taikka jotka ne antavat niiden nimeämistä koskevan sopimuksen mukaisesti ja joita ei julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä, on asetettava saataville kansainvälisellä rahoitusalalla yleisesti käytössä olevalla kielellä.
2. Jäsenvaltio voi omalla kustannuksellaan käännättää kaikki 1 kohdassa tarkoitetut huutokauppapaikan tiedot kansalliselle viralliselle kielelleen (kansallisille virallisille kielilleen).
Jos jäsenvaltio käännättää omalla kustannuksellaan kaikki 1 kohdassa tarkoitetut 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyn huutokauppapaikan tiedot, sellaisen jäsenvaltion, joka on nimennyt huutokauppapaikan 30 artiklan 1 kohdan mukaisesti, on myös teetettävä omalla kustannuksellaan käännös samalle kielelle tai samoille kielille kaikista 1 kohdan kattamista tiedoista huutokauppapaikasta, jonka se on nimennyt 30 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
3. Henkilöt, jotka hakevat lupaa tehdä tarjouksia, ja henkilöt, joilla on lupa tehdä tarjouksia, voivat esittää seuraavat asiakirjat sillä unionin virallisella kielellä, jonka ne ovat valinneet 4 kohdan mukaisesti, edellyttäen että jäsenvaltio on päättänyt käännättää ne samalle kielelle 2 kohdan mukaisesti:
a)
hakemukset, joilla haetaan lupaa tehdä tarjouksia, mukaan lukien tausta-asiakirjat;
b)
tarjoukset, mukaan lukien niiden peruuttaminen tai muuttaminen;
c)
kaikki a tai b alakohtaan liittyvät kyselyt.
Huutokauppapaikka voi vaatia oikeaksi todistettua käännöstä kansainvälisellä rahoitusalalla yleisesti käytössä olevalla kielellä.
4. Henkilöiden, jotka hakevat lupaa tehdä tarjouksia, henkilöiden, joilla on lupa tehdä tarjouksia, ja tarjoajien, jotka osallistuvat huutokauppaan, on valittava, millä unionin virallisella kielellä ne haluavat vastaanottaa 8 artiklan 3 kohdan, 20 artiklan 10 kohdan, 21 artiklan 4 kohdan ja 61 artiklan 3 kohdan perusteella tehdyt ilmoitukset.
Huutokauppapaikan kaiken muun suullisen ja kirjallisen viestinnän, joka kohdistuu henkilöihin, jotka hakevat lupaa tehdä tarjouksia, henkilöihin, joilla on lupa tehdä tarjouksia, ja tarjoajiin, jotka osallistuvat huutokauppaan, on tapahduttava ensimmäisen alakohdan mukaisesti valitulla kielellä ilman, että siitä aiheutuu asianomaisille hakijoille, henkilöille ja tarjoajille lisäkustannuksia, edellyttäen että jäsenvaltio on päättänyt teettää käännöksen asianomaisella kielellä 2 kohdan mukaisesti.
Vaikka jäsenvaltio olisi 2 kohdan mukaisesti päättänyt teettää käännöksen tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulla valitulla kielellä, henkilö, joka hakee lupaa tehdä tarjouksia, henkilö, jolla on lupa tehdä tarjouksia, tai tarjoaja, joka osallistuu huutokauppaan, voi luopua tämän kohdan toisen alakohdan mukaisesta oikeudestaan antamalla etukäteen kirjallisen suostumuksen siihen, että asianomainen huutokauppapaikka saa käyttää ainoastaan kansainvälisellä rahoitusalalla yleisesti käytössä olevaa kieltä.
5. Jäsenvaltiot vastaavat 2 kohdan nojalla tehtyjen käännösten paikkansapitävyydestä.
Henkilö, joka jättää 3 kohdassa tarkoitetun käännetyn asiakirjan, ja huutokauppapaikka, joka ilmoittaa käännetystä asiakirjasta 4 kohdan mukaisesti, ovat vastuussa siitä, että käännös vastaa alkuperäiskappaletta tarkasti.
XVII LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
64 artikla
Muutoksenhakuoikeus
1. Huutokauppapaikan on huolehdittava siitä, että sillä on käytössään tuomioistuimen ulkopuolinen mekanismi käsittelemään valituksia, joita ovat tehneet henkilöt, jotka hakevat lupaa tehdä tarjouksia, joilla on lupa tehdä tarjouksia tai joiden lupa tehdä tarjouksia on hylätty, kumottu tai keskeytetty.
2. Jäsenvaltioiden, joissa huutokauppapaikaksi nimetty säännelty markkina tai sen ylläpitäjä on valvonnan alainen, on varmistettava, että kaikki päätökset, joita tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valituksia käsittelevä tuomioistuimen ulkopuolinen mekanismi tekee, on asianmukaisesti perusteltu ja että niihin voidaan hakea muutosta direktiivin 2004/39/EY 52 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tuomioistuimissa. Tämä oikeus ei rajoita oikeutta hakea muutosta suoraan niissä tuomioistuimissa tai toimivaltaisissa hallintoelimissä, joista säädetään direktiivin 2004/39/EY 52 artiklan 2 kohdan saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annetuissa kansallisissa toimenpiteissä.
65 artikla
Virheiden korjaaminen
1. Kaikista virheistä, jotka liittyvät tämän asetuksen mukaisesti suoritettuun maksamiseen tai päästöoikeuksien siirtoon taikka annettuun tai vapautettuun vakuuteen tai talletukseen, on ilmoitettava selvitysjärjestelmälle tai toimitusjärjestelmälle heti, kun ne tulevat tietoon.
2. Selvitysjärjestelmän- tai toimitusjärjestelmän on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden virheiden korjaamiseksi, jotka liittyvät tämän asetuksen mukaisesti suoritettuun maksamiseen tai päästöoikeuksien siirtoon taikka annettuun tai vapautettuun vakuuteen tai talletukseen, riippumatta siitä, millä tavalla virheet tulivat niiden tietoon.
3. Henkilön, joka hyötyy 1 kohdan mukaisesta virheestä, jota vilpittömässä mielessä olevan kolmannen väliintulo-oikeuden vuoksi ei voida oikaista 2 kohdan mukaisesti, ja joka tiesi tai jonka olisi pitänyt tietää virheestä mutta jätti ilmoittamatta siitä selvitysjärjestelmälle tai toimitusjärjestelmälle, on korvattava aiheutunut vahinko.
66 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 12 päivänä marraskuuta 2010.