NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1258/2011
ze dne 2. prosince 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity dusičnanů v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity dusičnanů v některé listové zelenině.
(2)
Navzdory pokroku ve správné zemědělské praxi jsou v některých případech maximální limity překračovány, a tudíž byla některým členským státům přiznána dočasná odchylka pro uvádění na trh některé listové zeleniny vypěstované a určené ke spotřebě na jejich území, která obsahuje množství dusičnanů přesahující stanovené maximální limity.
(3)
Od zavedení maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu bylo provedeno mnoho šetření týkajících se faktorů, které ovlivňují přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu, a opatření, která mají být přijata za účelem maximálního možného omezení přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu. Navzdory pokroku dosaženému ve správné zemědělské praxi v oblasti omezování přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu a přísnému uplatňování této správné zemědělské praxe nelze v některých regionech Unie soustavně dosahovat nižšího množství dusičnanů v hlávkovém salátu a čerstvém špenátu, než jsou stávající maximální limity. Důvodem je, že hlavním faktorem ovlivňujícím přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu jsou klimatické, a zejména světelné podmínky. Tyto klimatické podmínky nemohou producenti řídit ani změnit.
(4)
Aby mohl být vytvořen aktuální vědecký základ pro dlouhodobější strategii řízení rizika vyplývajícího z přítomnosti dusičnanů v zelenině, bylo zapotřebí vědeckého posouzení rizika Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA), které by zohledňovalo nové informace. Toto posouzení muselo vzít v úvahu všechny příslušné úvahy o rizicích a přínosech, například zvážení možných negativních dopadů dusičnanů oproti možným pozitivním účinkům konzumace zeleniny, jako jsou antioxidační účinky nebo jiné vlastnosti, které by mohly určitým způsobem působit proti rizikům plynoucím z dusičnanů a výsledných nitrososloučenin nebo tato rizika vyrovnávat.
(5)
Na žádost Komise vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „vědecká komise“) přijala dne 10. dubna 2008 vědecké stanovisko týkající se dusičnanů v zelenině (3). Vědecká komise porovnala rizika a přínosy související s expozicí dusičnanům ze zeleniny. Ve výsledku odhadovaná expozice dusičnanům ze zeleniny pravděpodobně nepřináší významné zdravotní riziko, a uznávané pozitivní vlivy konzumace zeleniny tudíž převládají. Vědecká komise uznala, že u zeleniny, která má ve stravě velký podíl, nebo v případě osob, v jejichž stravě je vysoký podíl zeleniny, jako například rukoly, se příležitostně vyskytují situace (např. nepříznivé podmínky pro místní/domácí produkci), kdy je třeba posuzovat případ od případu.
(6)
V návaznosti na diskusi o vhodných opatřeních a obavách vyjádřených v souvislosti s možnými riziky pro kojence a malé děti v případě expozice při akutním příjmu z potravy, požádala Komise úřad EFSA o doplňující vědecké prohlášení týkající se dusičnanů v zelenině, které by podrobněji posoudilo možná rizika pro kojence a malé děti spojená s přítomností dusičnanů v čerstvé zelenině a také zvážilo akutní příjem z potravy s přihlédnutím k aktuálním údajům o přítomnosti dusičnanů v zelenině, podrobnějším údajům o spotřebě zeleniny u kojenců a malých dětí a možnosti stanovení maximálních limitů dusičnanů v listové zelenině, které by mírně převyšovaly limity současné. Vědecká komise přijala dne 1. prosince 2010 prohlášení o možných rizicích pro veřejné zdraví u kojenců a malých dětí plynoucích z přítomnosti dusičnanů v listové zelenině (4).
(7)
V uvedeném prohlášení dospěla vědecká komise k závěru, že expozice dusičnanům ve vařeném špenátu připravovaném z čerstvého špenátu na úrovni stávajících nebo zamýšlených maximálních limitů pravděpodobně nepředstavuje zdravotní riziko, ačkoliv u některých kojenců nelze při konzumaci přesahující jedno špenátové jídlo za den určité riziko vyloučit. EFSA uvedl, že nebral v úvahu případné změny množství dusičnanů způsobené zpracováním potravin, jako např. mytím, loupáním a/nebo vařením, jelikož to nedostatek reprezentativních údajů neumožňoval. Nezohlednění kvantitativního dopadu zpracování potravin na množství dusičnanů může vést k nadhodnocení expozice. Dále se uvádí, že limity dusičnanů v hlávkovém salátu nepředstavují pro děti zdravotní riziko. Prosazování stávajících maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu nebo zamýšlených maximálních limitů o 500 mg/kg vyšších než současné maximální hodnoty by mělo pouze malý dopad.
(8)
V zájmu zajištění právní jistoty producentů ve všech regionech Evropské unie, kteří přísně uplatňují správnou zemědělskou praxi za účelem maximálního možného snížení přítomnosti dusičnanů ve špenátu a hlávkovém salátu, je tedy vhodné mírně zvýšit maximální limity dusičnanů v čerstvém špenátu a hlávkovém salátu, aniž by došlo k ohrožení veřejného zdraví.
(9)
Vzhledem k tomu, že rukola někdy vykazuje velmi velké množství dusičnanů, je vhodné stanovit maximální limit pro rukolu. Maximální limit pro rukolu by měl být za dva roky přezkoumán s ohledem na snížení limitů poté, co budou určeny faktory, které se podílejí na přítomnosti dusičnanů v rukole, a poté, co dojde u rukoly k plnému uplatňování správné zemědělské praxe, která by množství dusičnanů omezila.
(10)
Vzhledem k tomu, že EFSA byl Komisí pověřen shromažďováním všech údajů o výskytu kontaminujících látek v potravinách, včetně dusičnanů, do jedné databáze, je vhodné, aby byly výsledky sdělovány přímo úřadu EFSA.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
V článku 7 se zrušují odstavce 1, 2 a 3.
2)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Členské státy monitorují množství dusičnanů v zelenině, která je může obsahovat ve významném množství, zejména v zelené listové zelenině, a výsledky pravidelně sdělují úřadu EFSA.“
3)
V příloze se oddíl 1: Dusičnany nahrazuje oddílem uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost. Maximální limity pro rukolu stanovené v bodě 1.5 přílohy se však použijí ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2011.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1258/2011,
annettu 2 päivänä joulukuuta 2011,
asetuksen (EY) N:o 1881/2006 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on elintarvikkeissa olevien nitraattien enimmäismääristä
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon elintarvikkeissa olevia vieraita aineita koskevista yhteisön menettelyistä 8 päivänä helmikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 315/93 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Tiettyjen elintarvikkeissa olevien vierasaineiden enimmäismäärien vahvistamisesta 19 päivänä joulukuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (2) vahvistetaan nitraattien enimmäismäärät tietyissä lehtivihanneksissa.
(2)
Joissain tapauksissa enimmäismäärät ylittyvät hyvän maatalouskäytännön kehittymisestä huolimatta, minkä vuoksi tietyille jäsenvaltioille myönnettiin väliaikaiset poikkeukset tiettyjen vahvistettuja enimmäismääriä suurempia nitraattipitoisuuksia sisältävien, alueellaan kasvatettujen ja siellä käytettäväksi tarkoitettujen lehtivihannesten markkinoille saattamista varten.
(3)
Sen jälkeen, kun nitraattien enimmäismääriä on alettu soveltaa salaattiin ja pinaattiin, on tehty monia tutkimuksia tekijöistä, jotka liittyvät nitraattien esiintymiseen salaatissa ja pinaatissa, sekä toimenpiteistä, joita on toteutettava, jotta nitraattien määrää salaatissa ja pinaatissa voitaisiin vähentää mahdollisimman paljon. Siitä huolimatta, että hyvän maatalouskäytännön alalla on saavutettu edistysaskeleita salaatissa ja pinaatissa esiintyvien nitraattimäärien vähentämiseksi ja että tätä hyvää maatalouskäytäntöä on noudatettu tarkkaan, tietyillä unionin alueilla ei pystytä vähentämään salaatissa ja tuoreessa pinaatissa esiintyviä nitraattipitoisuuksia pysyvästi alle enimmäismäärien. Syynä tähän on se, että ilmasto, etenkin valo-olosuhteet, on tärkein salaatin ja pinaatin nitraattipitoisuuksiin vaikuttava tekijä. Tuottajat eivät voi hallita tai muuttaa ilmasto-olosuhteita.
(4)
Ajantasaisen tieteellisen pohjan luomiseksi vihannesten nitraattipitoisuuteen liittyvää pitkän aikavälin riskinhallintastrategiaa varten tarvittiin Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) tieteellinen riskinarviointi, jossa otettiin huomioon uudet tiedot. Arvioinnissa oli määrä tarkastella kaikkia asiaan liittyviä riskejä ja hyötyjä koskevia näkökohtia, esimerkiksi vertaamalla nitraattien mahdollisia haittavaikutuksia vihannesten syömisestä mahdollisesti aiheutuviin hyötyihin kuten antioksidanttiaktiivisuuteen tai muihin sellaisiin ominaisuuksiin, jotka voivat jollain tavoin ehkäistä tai tasapainottaa nitraattien ja niistä syntyvien nitrosoyhdisteiden riskejä.
(5)
Elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevä tiedelautakunta, jäljempänä ’tiedelautakunta’, antoi komission pyynnöstä 10 päivänä huhtikuuta 2008 tieteellisen lausunnon vihannesten nitraattipitoisuudesta (3). Tiedelautakunta vertaili vihanneksista saatavalle nitraatille altistumisen riskiä ja hyötyjä. Arvioidun vihanneksista saatavalle nitraatille altistumisen ei yleisesti ottaen voida olettaa aiheuttavan merkittäviä terveysriskejä, joten vihannesten käytön tunnustetut hyötyvaikutukset ovat haittoja suuremmat. Tiedelautakunta myönsi, että tiettyjä vihannesten kasvatukseen liittyviä olosuhteita (kuten epäsuotuisia paikallisia tai kotituotanto-olosuhteita), silloin kun vihannekset muodostavat suuren osan ruokavaliosta, ja sellaisia ihmisiä, joiden ruokavalioon kuuluu paljon rucolan kaltaisia vihanneksia, on tarkasteltava tapauskohtaisesti.
(6)
Imeväisten ja pikkulasten ravinnon kautta tapahtuvan akuutin altistumisen aiheuttamiin mahdollisiin riskeihin liittyvistä aiheellisista toimenpiteistä ja huolenaiheista käydyn keskustelun seurauksena komissio pyysi elintarviketurvallisuusviranomaiselta täydentävää tieteellistä lausuntoa vihanneksissa olevista nitraateista; lausunnossa oli määrä arvioida tarkemmin tuoreissa vihanneksissa esiintyvien nitraattien imeväisille ja pikkulapsille mahdollisesti aiheuttamia riskejä ottaen myös huomioon ravinnon kautta tapahtuvan akuutin altistumisen sekä ajantasaiset tiedot nitraattien esiintymisestä vihanneksissa ja tarkemmat tiedot imeväisten ja pikkulasten vihannesten kulutuksesta, minkä lisäksi lausunnossa oli määrä arvioida, voisiko lehtivihanneksissa esiintyvien nitraattien nykyisiä enimmäismääriä korottaa hieman. Tiedelautakunta antoi 1 päivänä joulukuuta 2010 lausunnon lehtivihannesten nitraattiesiintymistä imeväisille ja pikkulapsille mahdollisesti aiheutuvista kansanterveydellisistä riskeistä (4).
(7)
Tiedelautakunta totesi lausunnossaan yhteenvetona, että ei ole aihetta olettaa, että terveydelle aiheutuu vaaraa altistuttaessa sellaisesta pinaatista, joka on keitetty tuoreesta pinaatista, saataville nykyisille tai suunnitelluille enimmäismäärille nitraatteja, vaikka ei voidakaan sulkea pois mahdollisuutta, että riski on olemassa joillekin imeväisille, jotka syövät enemmän kuin yhden pinaattiaterian päivässä. Elintarviketurvallisuusviranomainen huomautti, että se ei ottanut huomioon mahdollisia nitraattipitoisuuden muutoksia, jotka aiheutuvat elintarvikkeiden käsittelystä kuten pesemisestä, kuorimisesta ja/tai keittämisestä, sillä tästä ei ollut edustavaa aineistoa. Koska elintarvikkeiden käsittelyn vaikutuksia nitraattimääriin ei ole otettu huomioon, altistuminen on saatettu arvioida liian suureksi. Lausunnossa todettiin myös, että salaatin nitraattipitoisuudet eivät aiheuta vaaraa lasten terveydelle. Salaatin ja pinaatin nykyisten nitraattia koskevien enimmäismäärien noudattamisen valvonnalla tai enimmäismäärien nostamisella 500 mg/kg yli nykyisten enimmäismäärien ei ole suurta vaikutusta.
(8)
Oikeusvarmuuden takaamiseksi kaikkien Euroopan unionin alueiden niille tuottajille, jotka soveltavat tarkkaan pinaatin ja salaatin nitraattipitoisuuksien minimoimiseen tähtäävää hyvää maatalouskäytäntöä, on aiheellista korottaa hieman pinaattia ja salaattia koskevia nitraattien enimmäismääriä vaarantamatta kansanterveyttä.
(9)
Koska rucolassa on joskus todettu erittäin korkeita nitraattipitoisuuksia, on aiheellista vahvistaa sitä koskeva enimmäismäärä. Kahden vuoden kuluttua olisi tarkasteltava uudelleen, onko rucolaa koskeva enimmäismäärä alentunut sen jälkeen, kun on saatu määritettyä nitraattien esiintymiseen rucolassa vaikuttavat tekijät ja toteutettua täysimääräisesti rucolaa koskeva hyvä maatalouskäytäntö nitraattipitoisuuden minimoimiseksi.
(10)
Koska komissio on antanut elintarviketurvallisuusviranomaiselle tehtäväksi kerätä kaikki elintarvikkeissa esiintyviä vierasaineita, myös nitraatteja, koskevat tiedot yhteen tietokantaan, tulokset on syytä toimittaa suoraan elintarviketurvallisuusviranomaiselle.
(11)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto ole vastustaneet niitä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EY) N:o 1881/2006 seuraavasti:
1)
Poistetaan 7 artiklan 1, 2 ja 3 kohta.
2)
Korvataan 9 artiklan 1 kohta seuraavasti:
”1. Jäsenvaltioiden on seurattava niiden vihannesten nitraattipitoisuutta, joissa pitoisuus saattaa olla merkittävä, erityisesti vihreitä lehtivihanneksia, ja ilmoitettava seurannan tulokset säännöllisesti EFSA:lle.”.
3)
Korvataan liitteessä olevassa 1 jaksossa nitraatti tämän asetuksen liitteessä olevalla jaksolla.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan sen voimaantulopäivästä. Liitteessä olevan 1.5 kohdan rucolaa koskevia enimmäismääriä sovelletaan kuitenkin 1 päivästä huhtikuuta 2012.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 2 päivänä joulukuuta 2011.