NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 404/2010
ze dne 10. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 13. srpna 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, výrobce v Unii uvedené v podnětu, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, a představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované údaje poskytlo celkem 36 společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „skupiny“) v ČLR. Těchto 36 společností nebo skupin během období šetření vyrábělo dotčený výrobek a/nebo jej vyváželo na trh Evropské unie a projevilo zájem o zařazení do vzorku. Tyto společnosti se považovaly za spolupracující společnosti a byly brány v úvahu za účelem zařazení do vzorku. Úroveň spolupráce ze strany ČLR, tj. procentní podíl vývozu do EU uskutečněného čínskými spolupracujícími společnosti v porovnání s veškerým čínským vývozem do EU, činila více než 90 %.
(7)
Po konzultacích s dotčenými stranami podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vybrala Komise podle článku 17 základního nařízení vzorek založený na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a také s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení spolupracujících společností nebo skupin. Vybraný vzorek tvoří čtyři (skupiny) společností představující 47 % vývozu 36 spolupracujících společností nebo skupin do EU a přibližně 43 % celkového vývozu z ČLR do EU. Orgány ČLR a čínská obchodní komora souhlasily s výběrem vzorku provedeným Komisí, ale požadovaly, aby byly do vzorku zařazeny nejméně dvě další (skupiny) společností. Vzhledem ke skutečnosti, že původně vybraný vzorek tvoří 20 společností patřících do 4 skupin, bylo rozhodnuto, že více společností nebo skupin již přidat nelze, protože by nebylo možné šetření ukončit v zákonem stanovené lhůtě.
(8)
Pět vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádalo o individuální zacházení a ve stanovené lhůtě poskytlo potřebné informace, s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Ovšem vzhledem k velikosti vzorku, který zahrnoval 4 skupiny s mnoha společnostmi, Komise podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení dospěla k závěru, že nelze povolit žádné individuální zjišťování vyvážejících výrobců v ČLR nezařazených do vzorku, protože by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(10)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 40 výrobcům hliníkových kol v Unii. Bylo obdrženo 17 odpovědí. Do vzorku bylo zařazeno 5 skupin společností, které byly shledány jako reprezentativní pro výrobu celé Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu v EU (více než 75 %), územní působnost a druh činnosti, tj. prodej na trhu výrobců původního zařízení (OEM) a prodej na následném trhu, podrobnosti viz (19). a následující body odůvodnění. Ačkoliv většina prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku směřovala na trh OEM, 2 z výrobců zařazených do vzorku prodávali také na následném trhu. Do vzorku byly zařazeny rovněž společnosti, které podnět nepodaly.
(11)
Během šetření strany předložily další argumenty týkající se údajných rozdílů mezi trhem OEM a následným trhem. Pro získání relevantnějších informací bylo rozhodnuto vzorek rozšířit o dalšího (významného) výrobce aktivního na následném trhu.
(12)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy neměly být zveřejněny. Po zahájení řízení všechny spolupracující společnosti souhlasily se zveřejněním svých názvů jako spolupracujících subjektů, avšak nikoliv jako žadatelů.
(13)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 80 dovozcům a dovozcům/uživatelům hliníkových kol. Bylo obdrženo 40 odpovědí od společností představujících přibližně jednu třetinu celkového dovozu z Číny. 12 z těchto odpovědí bylo obdrženo od dovozců a zbytek od dovážejících uživatelů. Do vzorku bylo zařazeno 7 společností (5 dovozců a 2 dovážející uživatelé).
(14)
Komise zaslala dotazníky 6 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za ČLR a těm, kteří žádali o individuální zacházení, a 7 dovozcům zařazeným do vzorku. Dotazníky byly také zaslány uživatelům a jiným spolupracujícím výrobcům.
(15)
Vyplněný dotazník byl obdržen od 4 čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od 5 čínských vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Odpovědi byly také obdrženy od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, 3 dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, od 9 jiných výrobců v EU a od 13 uživatelů. Informace byly obdrženy také od čínské obchodní komory a od dvou sdružení uživatelů.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Německo
-
Skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itálie
-
Skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švýcarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polsko
-
Speedline s.r.l. - Itálie
-
Mapsa S. Coop. L. - Španělsko
-
AEZ - Německo
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francie
b)
Vyvážející výrobci a jejich společnosti ve spojení v ČLR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Společnosti ve spojení v Unii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Německo)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itálie)
d)
Společnosti ve spojení v Singapuru
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Uživatelé
-
Renault - Francie
-
BMW - Německo
(17)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách následujících společností:
f)
Výrobci v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Období šetření
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčený výrobek je definován jako hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705 bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami pocházejícími z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: na trh výrobců původního zařízení (OEM) a na tzv. následný trh. Na trhu OEM výrobci automobilů organizují nabídková řízení na dodávky hliníkových kol (přibližně dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh) a jsou zapojeni do procesu vývoje nového kola, které ponese jejich obchodní značku. V týchž nabídkových řízeních soutěží jak výrobci z Unie, tak čínští vývozci. Na následném trhu jsou hliníková kola navrhována, vyvíjena a opatřována značkou výrobci hliníkových kol a následně se prodávají velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, autoopravnám atd.
(21)
Jeden vývozce tvrdil, že hliníková kola určená pro trh OEM by měla být z výrobků zahrnutých do řízení vyloučena, protože se používají pouze na nových automobilech, zatímco hliníková kola určená pro následný trh mají nahradit kolo výrobce původního zařízení (OEM) během životnosti modelu automobilu. Tento argument si odporuje, protože potvrzuje, že „hliníková kola pro následný trh“ se vyrábějí tak, aby měla stejné vlastnosti jako „hliníková kola pro trh OEM“. „Hliníková kola pro následný trh“ mohou být ve skutečnosti vyráběna různými výrobními procesy (3), ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav atd. Rozdíl mezi hliníkovými koly pro „trh OEM a následný trh“ se vztahuje pouze k odlišným distribučním kanálům, které se používají v automobilovém průmyslu během procesu návrhu a vývoje kola. Bylo také tvrzeno, že určování ceny hliníkových kol „pro trh OEM a pro následný trh“ se liší, přičemž určování té první je vázáno na měnící se ceny na Londýnské burze kovů (LME). Výrobci automobilů skutečně používají tzv. vzorec pro výpočet ceny s nulovým základem. Tvoří jej tři složky: 1) cena hliníku (proměnná, vázána na LME), 2) náklady na zpracování s přidanou hodnotou a 3) pevná prémie na jakost. Tato metoda určování ceny je upravena pro potřeby automobilového průmyslu, avšak nákladové složky hliníkových kol „pro trh OEM i pro následný trh“ jsou totožné.
(22)
Ačkoliv tedy hliníková kola pro „trh OEM a následný trh“ mají odlišné distribuční kanály, sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná. Jsou proto považována za jeden, homogenní výrobek. Hliníková kola jsou navíc prodávána a dovážena z Číny ve významných množstvích prostřednictvím obou prodejních kanálů. S ohledem na tato zjištění se vyvozuje předběžný závěr, že vyloučení „hliníkových kol pro trh OEM“ z výrobků zahrnutých do šetření je neodůvodněné.
(23)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by měla být vyloučena kola pro motokáry, protože motokáry nespadají pod kódy KN 8701 až 8705. Tato strana však přesvědčivě neprokázala, že motokáry nemohou být do výše uvedených kódů KN zahrnuty. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
(24)
Tatáž strana tvrdila, že z výrobků zahrnutých do řízení by také měla být vyloučena kola pro všeterénní vozidla, protože takováto kola jsou zásadně odlišná od kol vyráběných pro ostatní motorová vozidla. Nicméně, některá kola pro všeterénní vozidla by mohla být zařazena do kódů KN 8701 až 8705, a proto jejich kola spadají mezi výrobky zařazené do tohoto šetření. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
2. Obdobný výrobek
(25)
Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny zařazené do vzorku požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odevzdaly vyplněný formulář žádosti o tržní zacházení.
(28)
U všech vyvážejících skupin zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách dotčených skupin ověřila informace uvedené v žádosti o tržní zacházení.
(29)
Šetření prokázalo, že tržní zacházení nelze přiznat žádné ze čtyř čínských skupin společností, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z níže uvedených důvodů.
(30)
Žádná z vyvážejících skupin zařazených do vzorku neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině (hliníku).
(31)
Zdá se, že u všech skupin zařazených do vzorku je velká většina hliníku používaná pro výrobu hliníkových kol získávána na čínském domácím trhu na základě dlouhodobých smluv. Ceny vycházejí z nabídek surového hliníku na čínských krátkodobých trzích s připočtením transformačního poplatku (a v případě jedné společnosti také na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE)). V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že nabídky na krátkodobých trzích probíhají souběžně s burzou SHFE.
(32)
V tomto ohledu je nutné uvést, že čínský stát má při tvorbě cen surového hliníku zásadní úlohu a do trhu neustále zasahuje pomocí řady nástrojů.
(33)
Za prvé na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 % (zatímco v případě vývozu hotových výrobků se DPH vrací) a vývozní clo ve výši 15 %.
(34)
Za druhé stát zasahuje do mechanismů tvorby cen na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE), která je uzavřenou burzou pro společnosti registrované v Číně a čínské občany. Tento zásah státu do mechanismů tvorby cen na SHFE souvisí s jeho postavením prodejce surového hliníku i kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(35)
Dalším příkladem státního zásahu je nedávný stimulační balíček čínské vlády, jehož cílem je omezit dopady hospodářské krize. Koncem roku 2008 zavedl Státní úřad pro rezervy systém výkupu hliníku od hutí, aby pomohl jejich provozům v době, kdy celosvětová finanční krize snížila poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru.
(36)
Bylo to považováno za základní činitel státního zásahu do rozhodování firem týkajícího se surovin. Současný čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH při vývozu surového hliníku a jiných surovin společně s nulovým vývozním clem a vracením DPH při vývozu navazujících výrobků a státní zásahy do tvorby cen na SHFE vedly v zásadě k situaci, kdy jsou ceny čínského hliníku i nadále výsledkem státního zásahu. Nastala tedy situace, kdy se ceny na LME historicky výrazně odchýlily od cen na čínském trhu (4). V období mezi polovinou roku 2005 a koncem roku 2008. Ceny na LME jsou v porovnání s čínskými trhy výrazně vyšší, což podtrhuje skutečnost, že mezi čínskými trhy a trhy ve zbytku světa neexistuje smysluplná arbitráž.
(37)
Tato opakovaná státem zapříčiněná zkreslení čínských cen surového hliníku ovlivňují rozhodování čínských výrobců hliníkových kol při nákupu surovin. Kromě toho jim tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají ceny čínských krátkodobých trhů (nebo SHFE), ale určitá množství mohou také kupovat za ceny LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší.
(38)
Navíc kromě výše popsané celkové situace nesplňují tři další skupiny požadavky kritéria 1 z důvodu zásadních zásahů státu ve vztahu k důležitým obchodním rozhodnutím. U jedné ze skupin má jedna státní společnost pro určitá důležitá rozhodnutí právo veta neúměrné jejímu majetkovému podílu ve dvou ze svých společností. U většiny společností jiné skupiny podléhají některá důležitá rozhodnutí zásadním zásahům státu buď z důvodu 100% vlastnictví státu, nebo z toho důvodu, že ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti. Navíc, přestože společnosti tvrdí opak, šetření prokázalo, že místní úřad práce má právo veta ve věci zaměstnávání pracovníků ve dvou z těchto společností. Konečně u třetí skupiny má rodina, která skupinu ovládá, vazby na vládnoucí stranu a jedna ze společností patřících do této skupiny podléhá zásadním zásahům státu v určitých důležitých rozhodnutích, neboť ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti.
(39)
U jedné skupiny dochází k jasnému porušování základních účetních zásad ve všech jejích společnostech. Nebyly zejména dodrženy IAS 1 (Sestavování a zveřejňování účetní závěrky), IAS 12 (Daně ze zisku) a IAS 16 (Pozemky, budovy a zařízení). Proto se má za to, že účetnictví nebylo vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jiné skupiny zjistily útvary Komise, že nebyly dodrženy standardy IAS 1 a IAS 31.
(40)
V případě jedné skupiny dochází k jednoznačnému zkreslení v souvislosti s užívacími právy k pozemkům a pořizováním dlouhodobého majetku u několika společností a většina společností patřících do této skupiny využívá výhod režimů preferenčního daňového zacházení, vratek daní a podpor, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení byla podstatná například z hlediska obratu.
(41)
Pokud jde o další skupinu zařazenou do vzorku, tři z jejích společností využívají výhod režimů preferenčního daňového zacházení, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení mohou být považována za podstatná například z hlediska obratu.
(42)
U jiné skupiny se zdá, že dvě z jejích společností nesplňují kritérium 3. První z nich uhradila poplatek spojený s užívacími právy k pozemkům s dlouhým zpožděním po datu splatnosti, aniž by jí byla uložena jakákoliv pokuta, přestože ve smlouvě byly pokuty jasně stanoveny. Představovalo to přímou podporu státu (který je konečným vlastníkem pozemků) v počáteční fázi podniku. Pokud jde o druhou společnost, byla založena po odkoupení majetku státního výrobce hliníkových kol za netržních podmínek, které společnosti v počáteční fázi její existence poskytly neoprávněnou výhodu.
(43)
Skupina tvrdila, že odkoupení majetku od státního výrobce proběhlo za tržních podmínek. Tato strana nicméně neprokázala, že celou operaci lze považovat za prostou zkreslení způsobeného bývalým systémem netržního hospodářství.
(44)
Konečně společnosti patřící do jiné skupiny využívaly významného daňového osvobození a finanční podpory, které měly významný dopad na jejich finanční situaci, například z hlediska obratu.
(45)
Komise dotčeným vyvážejícím skupinám v ČLR, orgánům ČLR, čínské obchodní komoře a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(46)
Jedna skupina vznesla námitky proti skutečnosti, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců stanovené v základním nařízení, a tvrdila, že vývozci učinili před uplynutím této lhůty všechny nezbytné kroky, aby Komisi umožnili zjistit, jak by mohlo její rozhodnutí týkající se uvedeného statusu ovlivnit výpočet dumpingového rozpětí. Jinými slovy, je tvrzeno, že tržní zacházení by mělo být posouzeno ve lhůtě tří měsíců, pokud jsou odpovědi na antidumpingový dotazník poskytnuty v této lhůtě. Jinak existuje riziko, že informace poskytnuté v antidumpingovém dotazníku mohou mít dopad na rozhodnutí o přiznání tržního zacházení.
(47)
Za okolností tohoto případu je však zapotřebí zdůraznit, že o tržním zacházení nemohlo být rozhodnuto ve lhůtě 3 měsíců, protože většina informací týkajících se tržního zacházení byla shromážděna během inspekcí na místě, které byly dokončeny po uplynutí tříměsíční lhůty. V každém případě, jak je vysvětleno výše, rozhodnutí o nepřiznání tržního zacházení vyvážejícím skupinám zařazeným do vzorku bylo výlučně založeno na podrobném posouzení příslušných 5 kritérií tržního zacházení stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(48)
V souvislosti s kritériem 1 bylo tvrzeno, že arbitráž mezi čínskými trhy a LME existuje, protože během období šetření proběhlo několik menších vývozů hliníku do/z Číny. Tento argument nelze přijmout s ohledem na rozdíly cenových úrovní mezi čínskými trhy a LME.
(49)
Pokud jde o kritérium 2, bylo vzneseno množství otázek týkajících se neslučitelností s různými mezinárodními účetními standardy, které Komise zjistila v účetnictví dvou společností. Předložené argumenty však neobsahovaly nic, co by umožnilo dospět k závěru, že všechny tyto společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(50)
V souvislosti s kritériem 3 bylo předloženo několik argumentů. Za prvé bylo tvrzeno, že dopad finanční podpory, práv k pozemkům a jiných výhod, jako je daňové osvobození, nezpůsobil podstatné zkreslení finanční situace společností. Tento argument nelze přijmout, protože dopad uvedených režimů je významný, je-li posuzován z hlediska obratu.
(51)
Bylo také poukázáno na to, že řada režimů podpory a daňových výhod nebyla určena pro konkrétní společnosti, a proto je nelze považovat za důsledek bývalého systému netržního hospodářství. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že analýza tržního zacházení se týká toho, zda existují státní zásahy bez ohledu na to, zda jsou ve prospěch konkrétních společností či nikoliv. V každém případě je věcný základ tvrzení nesprávný. Výhody využívané společnostmi v tomto případě lze považovat za výhody pro konkrétní společnosti, protože jsou všechny zaměřeny na určitý druh společností: např. zahraniční společnost, společnost usazenou na určitém území a společnost, která vedla ad hoc jednání s místními orgány ohledně získání podpor, nákupu domácího zařízení, modernizace technologií, účasti na veletrzích, investic do výzkumu a vývoje atd.
(52)
Konečně bylo navrženo, aby osvobození od daně z příjmu a odpočty pro zahraniční společnosti, které vstoupily v platnost v roce 2005, nepředstavovaly zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento výklad nelze přijmout. Kritérium 3 se nevztahuje na kroky omezené časem (do roku 1998, kdy Čína začala uplatňovat pravidla tržního hospodářství) nebo rozsahem, ale na kroky, které znamenají státní zásah do utváření obchodního prostředí prostřednictvím opatření, která jsou typická pro netržní hospodářství, například diskriminační daňové sazby.
(53)
Na základě výše uvedených skutečností nebyla žádná z čínských společností, které požádaly o tržní zacházení, schopna prokázat, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že by tržní zacházení nemělo být přiznáno žádné z těchto společností. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny vyvážející skupiny, které požádaly o tržní zacházení, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Na základě dostupných informací je předběžně stanoveno, že dvě ze čtyř skupin v ČLR zařazených do vzorku splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Dvěma skupinám zařazeným do vzorku nebylo individuální zacházení přiznáno. Státní zásahy v případě společností CITIC Dicastal a Baoding jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení individuálních antidumpingových opatření, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto dvě skupiny sdílejí dva společné podniky (joint ventures) vyrábějící dotčený výrobek.
(56)
Ze čtyř vyvážejících skupin v ČLR zařazených do vzorku je třeba přiznat individuální zacházení těmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Běžná hodnota
3.1 Volba srovnatelné země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(59)
Proti této volbě vznesl námitku pouze jeden vývozce a jako alternativní zemi navrhl Malajsii. Později však uvedl, že malajské společnosti nejsou ochotny s Komisí spolupracovat.
(60)
Komise zkoumala, zda je Turecko rozumnou volbou srovnatelné země. Dospěla k závěru, že Turecko je s pěti svými výrobci a významným dovozem ze třetích zemí trhem s vysokou mírou hospodářské soutěže. Kromě toho neexistovaly žádné podstatné rozdíly ve výrobním procesu mezi výrobci v Turecku a v Čínské lidové republice. S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření neprokázalo žádný důvod považovat Turecko za zemi nevhodnou pro účely určení běžné hodnoty. Navíc turečtí výrobci prodávají typy výrobků srovnatelné s typy, které vyváží ČLR.
(61)
Na dotazník zaslaný všem výrobcům hliníkových kol v Turecku odpověděli dva turečtí výrobci.
(62)
Údaje poskytnuté spolupracujícími tureckými výrobci byly ověřeny na místě a byly shledány jako důvěryhodné informace, z nichž je možné vycházet při určování běžné hodnoty.
(63)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Určení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Dotčený výrobek byl prodáván na tureckém domácím trhu v reprezentativním množství.
(66)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se stanovil podíl ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(67)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(68)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(69)
U jednoho typu výrobku, kde nebyl uskutečněn žádný ziskový prodej, byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tohoto typu výrobku prodávaného na domácím trhu s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného zisku na domácím trhu.
(70)
Konečně u omezeného počtu typů výrobků byla běžná hodnota vypočtena na základě běžné hodnoty srovnatelných typů výrobků s úpravou o rozdíly ve fyzických vlastnostech.
3.3 Vývozní ceny
(71)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(72)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům Unii. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skuteční zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
3.4 Srovnání
(73)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(74)
Srovnání cen kol vyvážených z ČLR a kol prodávaných na tureckém trhu tureckými spolupracujícími výrobci bylo provedeno na základě rozlišení prodejů na trh OEM a prodejů na následný trh.
(75)
Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, nepřímými daněmi a bankovními poplatky ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(76)
U dvou společností zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro turecké výrobce, kteří plně spolupracovali, s váženým průměrem ceny každé společnosti při vývozu do Unie, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny na hranici Evropské unie před proclením jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 U všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(78)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno tržní nebo individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako vážený průměr výsledků všech společností zařazených do vzorku. U dvou společností, jímž nebyl udělen ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení, byly výpočty provedeny stejným způsobem, jako je popsán v odstavci 76. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením činí 48,7 %.
4.3 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(79)
Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce ze strany ČLR bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného na základě transakcí jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením tedy činí 69,3 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(80)
Hliníková kola vyrábí přibližně 30 společností nacházejících se v mnoha zemích EU. Společnosti, které podpořily podnět a při šetření spolupracovaly, představovaly více než 85 % celkové výroby v Unii během období šetření.
(81)
Celková výroba v Unii a podpora šetření byly stanoveny na základě všech dostupných informací, včetně informací poskytnutých v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a jiných spolupracujících výrobců. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.
(82)
Bylo zjištěno, že jeden výrobce zařazený do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodává na trhu Unie. Srovnání s jeho celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že je považován za výrobce v Unii.
2. Spotřeba unie
(83)
Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:
Spotřeba unie
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotřeba Unie (5) byla stanovena tak, že se k prodeji uskutečněnému v EU výrobci v Unii přičetl dovoz na základě údajů Eurostatu. Na dovoz hliníkových kol se vztahují dva kódy KN s označením „ex“, které zahrnují také jiné výrobky. Pro posouzení části týkající se hliníkových kol v rámci každého kódu KN byl stanoven jejich podíl dovozu v rámci kódů KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podle jednotlivých zemí na základě metodiky navržené v podnětu. Jelikož dovoz byl hlášen na základě hmotnosti, převod na jednotky byl proveden s odvoláním na metodiku navrženou v podnětu (za použití průměrné hmotnosti na jednotku). Tyto údaje byly zkontrolovány a potvrzeny na základě údajů poskytnutých čínskými vývozci zařazenými do vzorku. Dodávky do EU byly vypočteny tak, že k dodávkám výrobců v Unii zařazených do vzorku byly připočteny dodávky ostatních výrobců (údaje shromážděné před zahájením šetření, informace získané z podnětu, určité odhady provedené na základě údajů výrobců zařazených do vzorku).
(85)
Celkově klesla spotřeba za posuzované období o 15,5 %. Trend však byl nerovnoměrný a hlavní pokles ve výši 15,1 % nastal mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Spotřeba se zvýšila z 58,6 milionu jednotek v roce 2006 na 62,4 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesla na 58,3 milionu jednotek v roce 2008 a na 49,5 milionu jednotek v období šetření.
3. Dovoz z ČLR
3.1 Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu
(86)
Vývoj dovozu z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Podíl na trhu (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o prodeji uskutečněném v Unii výrobci v Unii.
(87)
Objem čínského dovozu se zvýšil z 3,7 milionu jednotek v roce 2006 na 5,1 milionu jednotek v roce 2007, 5,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 6,1 milionu jednotek v období šetření. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se tak zvýšil o více než 66 %.
(88)
Podíl čínského dovozu na trhu se zdvojnásobil. Zvýšil se z 6,3 % v roce 2006 na 8,2 % v roce 2007, na 10 % v roce 2008 a 12,4 % v období šetření. Celkově získal čínský dovoz za posuzované období 6,1 procentního bodu podílu na trhu.
3.2 Dovozní ceny
(89)
Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní ceny (na základě Eurostatu, protože dotazníky pro vývozce se vztahují pouze k období šetření, avšak ne k předchozím letům) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Rozdíl
15
16,2
16,6
14,6
(90)
V letech 2006-2008 průměrné dovozní ceny z ČLR postupně klesly o 9,5 % a v období šetření pak mírně stouply o 0,5 %. Za posuzované období ceny klesly o 8 %.
(91)
Na základě tohoto srovnání cen lze vyvodit, že celkově byly čínské dovozní ceny v posuzovaném období neustále a významně pod cenami výrobců zařazených do vzorku, které nutily jejich vlastní ceny významně snižovat.
3.3 Cenové podbízení
3.3.1 Obecné připomínky
(92)
Tento případ se vyznačuje rozdělením do dvou distribučních kanálů podle segmentů, tj. trh OEM a následný trh. Většina prodeje výrobců v Unii se soustředí na trh OEM, zatímco čínský dovoz směřuje zejména na následný trh (přibližně 70 % dovozu z ČLR). Směrování prodeje z výrobního odvětví Unie podle segmentů na jedné straně a čínský dovoz na straně druhé jsou tedy nesouměrné.
3.3.2 Cenové podbízení
(93)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a dovozem z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(94)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(95)
Na základě údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 22 až 37 % v poměru k cenám výrobního odvětví Unie. Z této úrovně cenového podbízení a z nepříznivého vývoje cen ve výrobním odvětví Unie je jasné, že došlo k podstatnému snížení cen.
(96)
Některé strany tvrdily, že úroveň podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k „přidané hodnotě“ ceny (s vyloučením nákladů na hliník). Použití této metodiky by skutečně vedlo k ještě vyšší úrovni podbízení. Avšak vzhledem k tomu, že úrovně podbízení vypočtené ve vztahu k plné ceně již byly podstatné, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(97)
Vysoká úroveň podbízení společně se snížením cen (viz (89). a následující body odůvodnění) na straně výrobního odvětví Unie dokazuje zřetelný účinek dumpingu v tomto případě.
(98)
Aby se předešlo případným pochybnostem ohledně rozdílů mezi oběma segmenty, byla pro oba segmenty provedena samostatná analýza na základě téže metodiky, jako je popsána výše. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (13 až 30 % u prodejů na OEM trhu a 56 až 63 % u prodejů na následném trhu).
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(99)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR.
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Podíl na trhu (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Podíl na trhu (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Jižní Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Podíl na trhu (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Jiné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Podíl na trhu (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Jak je vidět z výše uvedených údajů, Turecko je druhým největším dovozcem po ČLR, přičemž jeho podíl na trhu je podstatný, ale relativně stabilní. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR a Turecka snížil jejich podíl na trhu z 9 % v roce 2006 na 8,4 % v období šetření. Dopad cen tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie je uveden ve (136). a následujících bodech odůvodnění.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(101)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření.
(102)
Jak je vysvětleno výše, musela být použita ustanovení o výběru vzorku. Pro účely analýzy újmy byly zkoumány ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii. V zásadě vycházejí z dotazníků předložených šesti společnostmi zařazenými do vzorku a z dalších zkrácených dotazníků. Tyto dotazníky se vztahují ke společnostem, které představují více než 80 % celkové výroby v Unii. S cílem pokrýt celou výrobu Unie byly pro zbytek výroby navíc k údajům dostupným z různých zdrojů, především údajům z podnětu a údajům shromážděným před zahájením šetření, provedeny určité extrapolace. Všechny tyto činitele byly dle možností zkontrolovány s celkovými informacemi uvedenými v příslušných statistikách.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(103)
Následující tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity na základě celkové výroby v Unii:
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indices 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobní kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indices 2006 = 100
100
99
100
96
Vytížení kapacity (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba zůstala relativně stabilní ve výši okolo 49,5 milionu jednotek v roce 2006 a 2007 a poté klesla na 45,2 milionu jednotek v roce 2008 a na 37,6 milionu jednotek v období šetření, což představuje 24 % pokles za posuzované období. Míra vytížení kapacity ztratila za totéž období 19,4 procentních bodů.
(105)
Hlavní příčinou poklesu vytížení kapacity za přítomnosti snížení kapacity lze připsat pouze výraznému poklesu výroby.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(106)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny na základě všech výrobců Unie.
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tis. jednotek
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Podíl na trhu (%)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodej v EU se zvýšil ze 45,4 milionu jednotek v roce 2006 na 46,6 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesl na 42,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 35,7 milionu jednotek v období šetření. Celkově klesl prodej v EU za posuzované období o 21 %.
(108)
Všichni výrobci v EU postupně ztráceli podíl na trhu, a to ze 78 % v roce 2006 na 75 % v roce 2007, 74 % v roce 2008 a 72 % v období šetření. Za posuzované období to představuje celkovou ztrátu 6 procentních bodů. Čínský dovoz přitom získal přibližně 6 procentních bodů podílu na trhu.
5.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zaměstnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Roční mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaměstnanost se zvýšila z 14 204 zaměstnanců na konci roku 2006 na 14 818 zaměstnanců na konci roku 2007, poklesla na 14 309 zaměstnanců na konci roku 2008 a dále na 12 981 zaměstnanců na konci období šetření. Zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření došlo ke ztrátě 328 pracovních míst odpovídajících více než jedné desetině pracovní síly za šest měsíců. Souběžně se vyvíjela produktivita z 3 500 jednotek na zaměstnance v roce 2006 na 3 341 jednotek na zaměstnance v roce 2007, 3 164 jednotek na zaměstnance v roce 2008 a 2 903 jednotek na zaměstnance v období šetření.
(110)
Pokles produktivity zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření lze vysvětlit tím, že úprava objemu pracovních sil neprobíhala stejným tempem jako pokles produkce. To se vysvětluje omezenou možností tohoto průmyslu, pokud jde o přeměnu nebo dočasné zastavení strojního zařízení, a vysokými náklady souvisejícími s příspěvky pro personál v případě propouštění. Šetření ukázalo, že zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaměstnanost poklesla. Mzdové náklady se v posuzovaném období snížily. Očekává se, že efektivnost a produktivita investic výrobního odvětví Unie uskutečněných během období šetření se ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýší.
5.2.4 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(111)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.2.5 Smluvní prostředí
(112)
Jak je uvedeno ve (20). a následujících bodech odůvodnění, většina hliníkových kol vyrobených v Unii se prodává na základě nabídkových řízení organizovaných v průměru dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Komise proto také přezkoumala smlouvy uzavřené v posuzovaném období (které by byly plněny po skončení období šetření), aby stanovila, zda lze vyvodit nějaký závěr ohledně pravděpodobného vývoje dodávek na straně výrobního odvětví Unie po skončení období šetření. Shromážděné údaje však v této fázi neumožňují dospět k odůvodněným závěrům, a budou tedy dále přezkoumávány.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Obecné poznámky
(113)
Tři ze šesti výrobců zařazených do vzorku jsou velké skupiny s výrobními závody v několika členských státech, zatímco další tři mají menší provozy soustředěné v jednom nebo dvou členských státech. Během období šetření byly tři výrobní závody výrobců zařazených do vzorku uzavřeny, první z nich v roce 2006, druhý v roce 2008 krátce před zahájením období šetření a poslední koncem období šetření.
5.3.2 Zásoby
(114)
Údaje v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Unie na konci každého období.
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tis. jednotek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zásoby zůstaly pod hranicí 12 % výroby. Je třeba připomenout, že tento ukazatel není příliš relevantní, protože výrobní odvětví Unie vyrábí hliníková kola do značné míry na zakázku a zásoby v určitém časovém okamžiku představují většinou zboží, které již bylo prodáno, ale nebylo dosud dodáno.
5.3.3 Prodejní ceny
(116)
Jednotkové prodejní ceny vzorku výrobců v EU byly v letech 2006-2007 stabilní a dosahovaly přibližně 49 EUR za jednotku. V roce 2008 však došlo k poklesu na 48 EUR za jednotku a v období šetření na 46,5 EUR za jednotku. Odpovídá to více než 6 % snížení za posuzované období a ukazuje to také velmi podstatný pokles v období šetření (viz tabulka v Chyba! Nenalezen zdroj odkazů bodě odůvodnění).
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice
(117)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku společnostmi ve vzorku byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Zatímco v letech 2006-2007 byla výroba ještě stále zisková, v roce 2008 a v období šetření se situace dramaticky změnila z důvodu klesajících objemů prodeje a snížení prodejních cen s nepružnou strukturou nákladů daného výrobního odvětví vyznačující se vysokými pevnými náklady.
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend investic do dotčeného výrobku u výrobců Unie ukazuje následující tabulka.
EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Investice (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především strojního zařízení v zájmu zvýšení efektivnosti výrobního odvětví Unie. Tato zvýšení investic ukazují, že výrobní odvětví si udržovalo schopnost opatřit si kapitál.
(120)
Navzdory těmto snahám se však návratnost investic dotčeného výrobku během posuzovaného období zhroutila a v období šetření dosáhla - 40 %. Potvrzuje to pokles ziskovosti výrobního odvětví a jeho neschopnost vytvářet zisk z investic.
2006
2007
2008
Období šetření
Návratnost investic
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peněžní tok (jako procentní podíl obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobci zařazení do vzorku zaznamenali za posuzované období také pokles provozního peněžního toku ve výši 8,1 procentního bodu, což do značné míry odráží pokles ziskovosti. Výrazný pokles tohoto ukazatele nelze přičítat zvýšení investic, ale je nutno ji vyvozovat ze skutečnosti, že provozy vytvářely méně peněžních prostředků. Jelikož výrobní odvětví systematicky vyžaduje neustálé finanční injekce do dlouhodobého majetku, pokles peněžního toku ukazuje narůstající slabost výrobního odvětví Unie a jeho neschopnost spoléhat se na samofinancování.
5.3.5 Výrobní náklady a náklady na suroviny
(122)
Následující tabulka ukazuje vývoj průměrných nákladů na tunu dotčeného výrobku u výrobců zařazených do vzorku.
V EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Průměrné náklady zůstaly během posuzovaného období neměnné v průměrné výši přibližně 50 EUR na jednotku.
6. Závěr o újmě
(124)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Dokládá to rovněž počet společností nebo výrobních závodů, které byly během posuzovaného období uzavřeny (pět na trhu OEM) nebo proti kterým bylo zahájeno úpadkové řízení (21 na následném trhu a čtyři na trhu OEM).
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z ČLR
2.1 Obecně
(126)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu, který získal 6 procentních bodů podílu na trhu od roku 2006 do období šetření, a souběžnou ztrátou podílu na trhu ve výši 6 procentního bodu, kterou utrpěli výrobci v Unii za totéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé účinky dumpingového dovozu, který neustále způsoboval cenové podbízení výrobců v Unii.
(127)
Jedna strana tvrdila, že podíl čínského dovozu na trhu je příliš malý, než aby způsobil podstatnou újmu. Celkový podíl na cenově citlivém trhu (a zejména pak na trhu OEM) ve výši 12 % však nelze považovat za malý.
(128)
Dále se připomíná, že objemy dovozu z ČLR vzrostly přibližně o 65 % a že jejich odhadovaný podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobil. Kromě toho, jak je vysvětleno v (86). a následujících bodech odůvodnění, se dovozní ceny z ČLR snížily o 8 % (viz (89). a následující body odůvodnění) a docházelo k podstatnému cenovému podbízení (viz (93). a následující body odůvodnění). A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní činitele, které je třeba v tomto případě vzít v úvahu.
(129)
Výrobní odvětví Unie reaguje na dumping působící újmu snižováním svých cen již od roku 2007. Z důvodu cenového tlaku vyvolávaného čínským dovozem nebylo výrobní odvětví Unie schopno si udržet svůj podíl na trhu ani při snížených cenách. U nabídkových řízení na trhu OEM bylo zjištěno, že levné čínské nabídky hrají klíčovou úlohu při snižování cen nabízených výrobním odvětvím Unie. Navzdory snížení cen na straně výrobního odvětví Unie však průměrná prodejní cena čínského dovozu zůstala nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Prodej výrobního odvětví Unie za posuzované období tedy významně poklesl. Vzhledem k tomu, že čínské ceny v období šetření v porovnání s rokem 2006 dále klesly, výrobní odvětví Unie muselo své ceny znovu snížit, aby se udrželo na trhu. Jeho výroba přestala být zisková - což mu neumožní ve své činnosti v průběhu času pokračovat.
(130)
Je proto zřejmé, že mezi významným nárůstem objemů dovozu za vůbec nejnižší ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie existuje silná vazba. V této fázi lze tedy dospět k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi levným čínským dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.2 Rozdělení v rámci dotčeného výrobku podle segmentu
(131)
Byly předloženy argumenty, že trh OEM a následný trh jsou dva samostatné prodejní kanály, které se vzájemně nijak významně neovlivňují. Na tomto základě bylo zejména tvrzeno, že újma výrobního odvětví Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM (85 % u výrobců zařazených do vzorku), nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně.
(132)
Ačkoliv se skutečně jedná o samostatné distribuční kanály, podle zjištění Komise může k určitému, ačkoliv ne přímému, vzájemnému ovlivňování docházet. Pro získání úplného obrazu situace však byly oba tyto segmenty také uvažovány samostatně.
(133)
Na následném trhu lze zjištěnou újmu s jistotou přičítat vysokým objemům levného čínského dovozu, který v tomto segmentu tvořil až 34 %. Na trhu OEM, který představuje hlavní část spotřeby EU (35 milionů jednotek z přibližně 50), je čínská přítomnost z hlediska objemů mnohem menší (nejvýše 6 %). Jak již však bylo vysvětleno, je třeba připomenout, že újmu vzniklou v souvislosti s prodejem na trhu OEM vyvolaly nízké čínské ceny, a tato újma tedy s cenou skutečně souvisí. Konkrétněji existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské nabídky jako srovnávací kritérium, což ve svém důsledku tlačí ceny výrobců hliníkových kol v EU v rámci nabídkových řízení dolů. Aby se výrobci v Unii udrželi na trhu, nemají ve skutečnosti jinou možnost než ustoupit a své ceny snížit.
(134)
Dále nelze vyloučit, že sestupný cenový trend na následném trhu ovlivňuje ceny na trhu OEM. Ze srovnání průměrných cen na následném trhu a na trhu OEM vyplynulo, že zatímco do roku 2007 byly ceny na trhu OEM v průměru vyšší než ceny na následném trhu, v roce 2008 a v období šetření se tato situace změnila. Dokazuje to, že cenový tlak na trh OEM je v posledních letech výraznější.
(135)
Předběžně se tedy má za to, že čínský dovoz způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie jak na následném trhu, tak na trhu OEM. Toto zjištění bude v každém případě předmětem dalšího šetření.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR
3.1.1 Dopad dovozu z Turecka
(136)
Jak je uvedeno v (99). a následujících bodech odůvodnění, je Turecko druhým největším dovozcem po Číně. Během posuzovaného období dosahoval turecký dovoz celkového podílu na trhu EU ve výši přibližně 7 %. Následující tabulka srovnává ceny dovozu ze všech třetích zemí s cenami výrobců v EU.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdíl mezi čínskými výrobci a výrobci v EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Během posuzovaného období byly turecké ceny neustále nižší než ceny výrobců v EU zařazených do vzorku, s výjimkou roku 2008. V období šetření dosahoval cenový rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v Unii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cen v EU), zatímco odpovídající cenový rozdíl pro Čínu dosahoval 14,5 EUR (+/- 31 %). Na tomto základě je oprávněné dospět k předběžnému závěru, že v období šetření měly nižší ceny dovozu z Turecka určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví EU, který však nebyl natolik významný, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.1.2 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Turecka
(138)
Pokud jde o dovoz z jiných zemí než Číny a Turecka, jejich souhrnný podíl na trhu klesl z 9 % v roce 2006 na 8,3 % v období šetření (viz (99). bod odůvodnění). Odpovídající ceny zůstaly v tomtéž období na téměř stejné úrovni jako ceny výrobců v Unii. Na tomto základě se má za to, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny a Turecka nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2 Dopad hospodářské krize
(139)
Některé strany tvrdily, že dovoz z Číny plně kompenzoval nárůst spotřeby v EU v roce 2007 a že pokles spotřeby v roce 2008 nastal ve stejnou dobu jako hospodářský pokles a současné snížení prodeje v automobilovém průmyslu. Tito činitelé byli podle tohoto argumentu klíčovými příčinami slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie.
(140)
Hospodářská krize nepříznivě ovlivnila situaci výrobního odvětví Unie z důvodu snižující se spotřeby a účinků klesajících cen. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla spotřeba o 14,5 %.
(141)
Výrobci hliníkových kol působí v symbióze s automobilovým průmyslem, kterého se krize vážně dotkla. Následující tabulka ukazuje vývoj objemů výroby automobilů v Evropě za posuzované období. Je pravdou, že automobily jsou vybaveny hliníkovými nebo ocelovými koly a jejich podíl je obtížné stanovit. Neexistují však žádné náznaky, že by se tento podíl během posuzovaného období významně měnil. Nelze tedy vyloučit, že by pokles objemu výroby automobilů - který se od konce roku 2008 do období šetření skutečně dramaticky snížil, měl dopad na objem prodeje výrobců hliníkových kol. Následující tabulka ukazuje, že objem výroby mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesl o více než 15 %.
V EU 27
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba v Evropě (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Z analýzy hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie však vyplývá, že sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval se začátkem pronikání čínského dovozu na trh. Údaje o ziskovosti například dokazují, že sestupný trend začal v letech 2006-2007 (pokles o 2,5 procentního bodu), pokračoval v letech 2007-2008 (další pokles o 2,2 procentního bodu) a mimořádného poklesu o 6,9 procentního bodu dosáhl mezi rokem 2008 a obdobím šetření.
(143)
Čínský dovoz pak navzdory snižující se spotřebě dále zvyšoval svou přítomnost na trhu a v období šetření dosáhl 12,4 %. Jeho objem a podíl na trhu plynule rostl a jeho ceny neustále způsobovaly cenové podbízení výrobního odvětví EU. Oprávněně by se však dalo očekávat, že krize by se měla dotknout všech tržních subjektů obdobným způsobem. Přesto, jak je vysvětleno výše, se čínský dovoz zvyšoval při cenách, které v dané situaci způsobovaly podstatné cenové podbízení v EU. Lze tedy oprávněně dospět k závěru, že pokud by hospodářská krize nenastala, objemy a podíl čínského dovozu na trhu by se zvýšily ještě více.
(144)
Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že hospodářský pokles, ačkoliv přispěl k újmě výrobního odvětví Unie, sám o sobě není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Naopak objemy dovozu z Číny by se měly za normálních okolností snížit s poklesem spotřeby, jak se stalo u dovozu z ostatních třetích zemí, a zejména u prodeje výrobního odvětví EU (který - jak se připomíná - poklesl souměřitelně se zvýšením čínského dovozu).
3.3 Dopad změn vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie
(145)
Vývozní činnost výrobců v Unii zůstala během posuzovaného období nízká (méně než 2 % celkového prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku). Nemohla tedy mít žádný nepříznivý dopad na špatnou situaci výrobního odvětví Unie a nemohla narušit příčinnou souvislost.
3.4 Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu EU
(146)
Počet výrobců hliníkových kol (přibližně třicet) působících na trhu EU naznačuje, že na trhu EU je velmi významná hospodářská soutěž, ačkoliv se tento trh vyznačuje také vysokou úrovní koncentrace průmyslu: podíl 3 největších společností na celkové výrobě činí 60 %, dalších 2 společností přibližně 8 % a 4 společností přibližně 4 %. Z dostupných údajů o výrobních objemech vyplývá, že ostatní výrobci jsou malé nebo střední podniky.
(147)
Je třeba uvést, že řada menších výrobců svou výrobu před rokem 2008, v roce 2008 a v období šetření ukončila. Mohlo by to naznačovat, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii - a zjevný probíhající proces koncentrace - přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Údaje šetření však ukazují, že ovlivněni nejsou jen malí výrobci. Současný vývoj ve skutečnosti ovlivňuje větší i menší výrobce obdobně. Nelze tedy dospět k závěru, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii významně přispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.5 Preference spotřebitelů, pokud jde o ocelová a hliníková kola
(148)
Byl předložen argument, že snižující se poptávka po hliníkových kolech by mohla souviset s hospodářskou krizí a znamenat změnu v preferencích spotřebitelů, kteří by se mohli přeorientovat na levnější ocelová kola. Toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. V této fázi a vzhledem k tomu, že nejsou evidovány žádné údaje, které by tento argument podpořily, nemohl být žádný takový vývoj potvrzen.
3.6 Sortimentní skladba
(149)
Některé strany tvrdily, že zvýšení čínského dovozu bylo důsledkem zvýšené poptávky po specifických typech kol vyráběných pomocí drahých technologií v ČLR (tj. kovaná nebo odlévaná a tvarovaná kola), která nebyla (ve významném množství) vyráběna v EU. Dovoz z ČLR tedy nemohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetření však stanovilo, že tento dovoz představoval pouze velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(150)
Je třeba připomenout, že v tomto případě byl zjištěn významný pokles výroby a prodeje, ztráta podílu na trhu, jakož i snížení cen vedoucí ke ztrátám výrobního odvětví Unie. Objemy dovozu z ČLR, které způsobily podstatné cenové podbízení výrobního odvětví Unie a rovněž snížení jeho podílu na trhu, se během téhož období zvýšily.
(151)
Komise také zkoumala všechny ostatní činitele, které mohly přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že hospodářská krize, dovoz z Turecka a hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii vedoucí k procesu koncentrace mohly vzniklou újmu ovlivnit. Vyvozuje se však předběžný závěr, že jejich dopad není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou, jak je podrobně uvedeno výše.
(152)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(153)
V tomto případě byla zjištěna vysoká úroveň spolupráce a podpory ze strany výrobního odvětví Unie (více než 70 %). Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v EU.
(154)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v (93). a následujících bodech odůvodnění.
(155)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie bude těžit z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(156)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz hliníkových kol, zejména na následný trh, bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Dále nelze vyloučit, že zvyšující se cenový tlak a pronikání na následný trh bude přinejmenším nepřímo ovlivňovat situaci na trhu OEM. V tomto ohledu bylo zjištěno, že někteří výrobci v dotčené zemi se přesunují, nebo se již přesunuli, na následný trh se středně drahými až drahými výrobky a dále pak na trh OEM - s velmi nízkými cenami. Lze očekávat, že tento vývoj bude pokračovat a velmi pravděpodobně ohrozí také velkou skupinu výrobců v Unii aktivních na trhu OEM. Jelikož finanční situace a ziskovost těchto výrobců není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii, ne-li všech.
2. Zájem dovozců
(157)
Při výběru vzorku (viz výše uvedený (13). bod odůvodnění) bylo na základě objemu dovozu vybráno 5 dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 2 dovážející uživatelé.
(158)
Spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, obecně představuje méně než 10 % celkového objemu dovozu z ČLR.
(159)
Šetření ukázalo, že většina dovozců jsou obchodníci specializující se na autopříslušenství. Mezi nimi lze rozlišovat 2 kategorie. Jednu kategorii tvoří společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadali v ČLR. Nejsou však ve spojení s čínským vývozci. Tato kategorie dovozců má v EU obvykle nikoliv nevýznamné činnosti s „přidanou hodnotu“ (např. návrh, výzkum a vývoj), a někdy dokonce svůj vlastní distribuční řetězec s odpovídající úrovní zaměstnanosti. Druhou kategorii tvoří dovozci/distributoři, kteří jsou obchodníky zaměřujícími se více na objemy a méně na značku. Tito dovozci mají obvykle nižší nákladové struktury a méně činností s přidanou hodnotou v Unii.
(160)
Nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost žádný významný dopad. Pokud jde o spolupracující dovozce/distributory, bylo zjištěno, že následný prodej čínských hliníkových kol představuje 1 až 6 % jejich celkového obratu. Situace outsourcingových společností je složitější, protože následný prodej hliníkových kol může představovat téměř celou jejich podnikatelskou činnost. Případná opatření by na jejich činnost jistě měla dopad - i když je v této fázi obtížné posoudit přesný rozsah. Tato záležitost bude dále prověřena.
3. Zájem uživatelů
3.1 Obecně
(161)
Uživatelské dotazníky byly zaslány přibližně 20 určeným uživatelům. V rámci šetření spolupracovalo 13 výrobců automobilů. Spolupracovala také dvě sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol pro trh OEM a následný trh.
(162)
Na základě údajů Eurostatu představuje dovoz spolupracujících uživatelů 19 % celkového dovozu z ČLR. Údaje Eurostatu neumožňují přesně stanovit, zda byl dovoz určen na trh OEM nebo na následný trh. Jak je uvedeno výše ve (133). bodě odůvodnění, bylo nicméně možné rozlišit mezi trhem OEM a následným trhem a ukázat, že trh OEM představuje 20 až 30 % celkového dovozu z ČLR. Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že spolupráce trhu OEM byla velmi vysoká.
(163)
Zdá se, že výrobci automobilů se obecně opírají o čínské dodávky pouze v omezené míře. Jsou-li posuzováni samostatně, spolupracující výrobci automobilů uplatňují různé obchodní modely. Někteří z Číny nedovážejí vůbec, jiní dovážejí méně než 5 %, někteří však dovážejí až 30 % své potřeby.
(164)
Dovážející i nedovážející uživatelé jsou proti opatřením. Jedním z jejich hlavních argumentů je, že výrobci automobilů mají zájem udržet různé zdroje dodávek a využívat výhod hospodářské soutěže na trhu kol. V důsledku opatření by se stali příliš závislými na omezeném počtu evropských výrobců. Jelikož však existuje významný dovoz z jiných třetích zemí, nezdá se být tento argument sám o sobě rozhodující.
3.2 Náklady na opatření
(165)
Hliníková kola představují přibližně 1 % nákladů na automobil. Opatření pro hliníková kola ve výši 20 % by tedy vedlo ke zvýšení nákladů o 0,2 %. U těch výrobců automobilů, kteří z Číny dovážejí nejvýše 5 % hliníkových kol, by celkové navýšení nákladů z hlediska celé výroby automobilů tedy představovalo 5 % z 0,2 %, tj. 0,01 %. Avšak i u těch výrobců automobilů, kteří dovážejí až 30 % hliníkových kol z Číny, by se celkové náklady zvýšily o 30 % z 0,2 %, tj. o 0,06 %. Opatření by tedy měla na náklady velmi omezený dopad. Navíc je zjevně běžné, že hliníková kola dovážená výrobci automobilů za určitou cenu (kupříkladu za 50 EUR) se koncovému zákazníkovi prodávají za cenu třikrát až čtyřikrát vyšší (tj. 200 EUR).
3.3 Náklady na změnu dodavatele
(166)
Jak je vysvětleno výše, hliníková kola určená na trh OEM se obvykle vyvíjejí 2 roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Jakákoliv změna dodavatele vyžaduje čas (nejméně 6 měsíců) a mohla by znamenat také dodatečné náklady na nářadí. Šetření však ukázalo, že většina výrobců automobilů své zdroje dodávek samozřejmě diverzifikuje, tj. dělí výrobu konkrétních hliníkových kol mezi 2 (nebo více) výrobce. Tento systém zadávání výroby dvěma výrobcům se vztahuje také na modely nakupované v ČLR, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek. Zdá se tedy, že riziko nutnosti změnit dodavatele je již dáno rozhodnutím nakupovat v ČLR. Ze smluv shromážděných během šetření pak dále vyplývá, že výrobci automobilů obecně mohou smlouvu kdykoliv bez penále vypovědět.
3.4 Další argumenty předložené stranami
(167)
Některé strany tvrdily, že uložení cla na hliníková kola pocházející z ČLR by poskytlo výhodu jihokorejským výrobcům automobilů navíc k nulovému clu na dovoz automobilů podle nadcházející dohody o volném obchodu. Podle tohoto argumentu by jihokorejští výrobci automobilů měli i nadále přístup k levným čínským hliníkovým kolům, a mohli by dokonce požadovat vrácení cla na automobily vyvážené do EU (o vrácení cla uhrazeného při dovozu některých náhradních dílů pro automobily lze žádat při vývozu takovéhoto automobilu). Antidumpingové opatření na dovoz čínských hliníkových kol by evropské výrobce automobilů znevýhodnilo v hospodářské soutěži ve vztahu k jihokorejským automobilům dováženým do EU s nulovým clem.
(168)
V tomto ohledu je třeba uvést, že podíl automobilů pocházejících z Jižní Koreje na trhu v současné době představuje pouze 3 % automobilového trhu EU. Je sice obtížné předvídat vývoj dovozu korejských automobilů, ale s ohledem na velmi omezený přímý nákladový dopad opatření na výrobce automobilů v EU, nelze v této fázi dospět k závěru, že by uložení antidumpingového opatření na dovoz hliníkových kol z Číny v tomto ohledu hrálo významnou úlohu.
4. Zájem spotřebitelů
(169)
Pokud jde o dopad opatření na koncové spotřebitele, nebyl předložen žádný argument. Tato skutečnost, jakož i nízký nákladový dopad a strategie cenotvorby výrobců automobilů zjištěné během šetření hovoří proti pravděpodobnosti znatelného vlivu na spotřebitelské ceny.
5. Zájem dodavatelů
(170)
Na dodavatelský dotazník odpovědělo pět dodavatelů surovin/zařízení, kteří dodávají výrobcům hliníkových kol v Unii. Dodávají hliníkové/surové ingoty, nátěrové hmoty/podkladové nátěrové hmoty nebo nízkotlaké stroje. Pokud jde o dodavatele ingotů, prodej do výrobního odvětví Unie představuje pouze malou část jejich činnosti (méně než 6 % jejich celkového obratu), což ukazuje jejich relativně nevýrazný zájem o uložení antidumpingových opatření na dovoz hliníkových kol z Číny. U ostatních dodavatelů (strojního zařízení, nátěrových hmot nebo nízkotlakých strojů) se prodej do výrobního odvětví Unie pohybuje v rozmezí od 30 do 50 % jejich celkového obratu. Vzhledem k tomu, že tyto společnosti jsou malými a středními podniky, je životaschopnost výrobního odvětví Unie pro jejich činnost zásadní.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(172)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR.
(173)
Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(174)
Jak je uvedeno ve (20). bodě odůvodnění, vyznačuje se trh hliníkových kol existencí dvou relativně odlišných tržních segmentů. Šetření dále zjistilo, že prodej výrobců v Unii se soustředí na trh OEM a představuje 85 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie.
(175)
Pro účely uložení prozatímních opatření bylo tedy shledáno jako vhodné posoudit rozpětí újmy s přihlédnutím ke konkrétní situaci na trhu.
(176)
Na trhu OEM objednatelé hliníkových kol (kterými jsou výrobci automobilů) obvykle zadávají objednávky na základě nabídkového řízení. Tentýž model kola, který má být instalován na tentýž model automobilu, může tedy být - nikoliv v zanedbatelném počtu případů - objednán z různých zdrojů, často od čínského dodavatele a zároveň od dodavatele v EU. Bylo předběžně usouzeno, že toto nabídkové řízení přesně a spolehlivě odráží průměrnou cenovou konkurenci, která v období šetření existovala mezi čínskými dodavateli a dodavateli v Unii soutěžícími v rámci téhož nabídkového řízení.
(177)
Bylo tedy shledáno jako vhodné vypočíst rozpětí podbízení na základě cen zjištěných z údajů předložených výrobci v EU a čínskými vývozci v rámci jejich účasti na uvedených nabídkových řízeních.
(178)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku před zdaněním. Pokud jde o výrobní náklady, byla provedena úprava o skutečnou ztrátu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření (- 5,4 %). Dále se mělo za to, že přiměřený zisk před zdaněním, kterého by mohlo v rozumné míře dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu z prodeje obdobného výrobku v Unii za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl být posuzován s ohledem na ziskovost dosaženou v roce 2006, která činila + 3,2 %. V uvedeném roce byly objemy dovozu z Číny skutečně ještě relativně nízké. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Rozpětí podbízení tedy činí 20,6 %.
(180)
Tento výsledek byl dále potvrzen dalším výpočtem vycházejícím ze srovnání smluv uzavřených na základě nabídkového řízení, které poskytli někteří výrobci automobilů během šetření. V případech, kdy výrobci automobilů objednali tentýž model hliníkových kol jak od čínského výrobce, tak od výrobce v EU, bylo zjištěné rozpětí podbízení s přihlédnutím k provedeným úpravám, jak je vysvětleno ve výše uvedeném (93). a následujících bodech odůvodnění, řádově stejné jako rozpětí stanovené v předchozím bodě odůvodnění.
(181)
Konstatuje se, že toto rozpětí podbízení je nižší než dumpingová rozpětí stanovená výše v (76). a následujících bodech odůvodnění, a proto by mělo sloužit jako základ pro stanovení výše cla podle pravidla nižšího cla.
(182)
Vzhledem k metodice použité v tomto případě k určení úrovně pro odstranění újmy je považováno za neproveditelné stanovit sazby individuálních antidumpingových cel podle čl. 9 odst. 5 druhé věty základního nařízení. Důvodem je zejména skutečnost, že neexistují spolehlivé údaje k provedení analýzy pro jednotlivé společnosti. Proto bylo prozatímně rozhodnuto uložit celostátní antidumpingové clo na veškerý dovoz z Číny na úrovni rozpětí podbízení ve výši 20,6 %.
2. Prozatímní opatření
(183)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz pocházející z ČLR. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy.
(184)
Navrhované antidumpingové clo tedy činí 20,6 %.
H. ZVEŘEJNĚNÍ
(185)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoliv stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Prozatímní antidumpingové clo se tímto ukládá na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy Taric 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 20,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2010.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 404/2010,
annettu 10 päivänä toukokuuta 2010,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Menettelyn vireillepano
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä13 päivänä elokuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2) polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa unioniin.
(2)
Menettely käynnistettiin, kun Association of European Wheel Manufacturers (EUWA), jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 30 päivänä kesäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tiettyjen alumiinipyörien kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijälle, valituksessa mainituille unionin tuottajille, muille tiedossa oleville tuottajille unionissa, kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Kiinalaisten viejien, tuojien ja unionin tuottajien suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja unionin tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.
(6)
Yhteensä 36 kiinalaista yritystä ja etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, jäljempänä ’ryhmät’, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot asetetussa määräajassa. Nämä 36 yritystä tai ryhmää tuottivat ja/tai veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tutkimusajanjaksolla ja halusivat tulla sisällytetyksi otokseen. Niiden katsottiin toimivan yhteistyössä, ja niiden otokseen sisällyttämistä harkittiin. Kiinalaisten yritysten yhteistyöaste eli kiinalaisten yhteistyössä toimineiden yritysten EU:hun suuntautuvan viennin osuus Kiinan kokonaisviennistä EU:hun oli yli 90 prosenttia.
(7)
Kuultuaan perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisia osapuolia komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui suurimpaan edustavaan vientimäärään, joka pystyttiin kohtuullisesti tutkimaan käytettävissä olevana aikana, ja otti myös huomioon yhteistyössä toimineiden yritysten tai ryhmien maantieteellisen jakaantumisen. Valittuun otokseen kuului neljä yritystä (ryhmää), joiden osuus oli 47 prosenttia 36:n yhteistyössä toimineen yrityksen tai ryhmän viennistä EU:hun ja noin 43 prosenttia Kiinan kokonaisviennistä EU:hun. Kiinan viranomaiset ja Kiinan kauppakamari hyväksyivät komission valitseman otoksen mutta pyysivät ainakin kahden yrityksen (ryhmän) lisäämistä otokseen. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että alun perin valittuun otokseen kuuluu 20 yritystä, jotka kuuluvat neljään ryhmään, päätettiin ettei enempää yrityksiä tai ryhmiä voida lisätä, koska tutkimusta ei pystyttäisi saattamaan päätökseen säädetyssä määräajassa.
(8)
Viisi otoksen ulkopuolista kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi yksilöllistä tutkimusta ja toimitti tarvittavat tiedot annetussa määräajassa perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan ja 17 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi. Ottaen kuitenkin huomioon otoksen koon - 4 ryhmää, joihin kuuluu monta yritystä - komissio päätteli perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ettei otoksen ulkopuolisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille voitu myöntää yksilöllistä tarkastelua, koska se olisi ollut suhteettoman työlästä ja estänyt tutkimuksen saattamisen loppuun ajoissa.
(9)
Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä tarkastelua koskevan pyynnön 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti, komissio lähetti tarvittavat lomakkeet tätä haluaville kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä Kiinan viranomaisille.
(10)
Vireillepanoilmoitus lähetettiin 40:lle unionin alumiinipyörien tuottajalle. Vastauksia saatiin 17. Otokseen valittiin 5 yritysryhmää, koska niiden todettiin edustavan unionin kokonaistuotantoa EU:ssa myytyjen ja tuotettujen määrien (yli 75 %), maantieteellisen kattavuuden sekä toimintatyypin (eli alkuperäinen laitevalmistaja (OEM) ja jälkimarkkinamyynti) osalta (selitetty tarkemmin 19 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa). Vaikka otokseen kuuluvien EU:n tuottajien myynnistä suurin osa suuntautui OEM-segmentille, kaksi otokseen kuuluvista tuottajista myi myös jälkimarkkinasegmentille. Otoksessa oli edustettuna myös yrityksiä, jotka eivät osallistuneet valitukseen.
(11)
Tutkimuksen aikana osapuolet toivat esiin lisäseikkoja, jotka koskivat OEM- ja jälkimarkkinasegmenttien välisiä väitettyjä eroavaisuuksia. Relevantimpien tietojen saamiseksi otosta päätettiin laajentaa ottamalla siihen mukaan yksi (suuri) tuottaja, joka toimii jälkimarkkinasegmentillä.
(12)
Valituksen tekijät pyysivät, että niiden nimet pidetään salassa, koska ne pelkäsivät asiakkaiden tai kilpailijoiden vastatoimia. Komissio katsoi, että vastatoimien mahdollisuus olikin varsin todennäköinen, ja hyväksyi niiden nimien salassapidon. Vireillepanon jälkeen kaikki yhteistyössä toimivat yritykset hyväksyivät nimensä julkaisemisen yhteistyössä toimijoina mutteivät valituksen tekijöinä.
(13)
Vireillepanoilmoitus lähetettiin noin 80:lle alumiinipyörien tuojalle ja tuojalle/käyttäjälle. Vastauksia saatiin 40 yritykseltä, joiden osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli noin kolmannes. Näistä vastauksista 12 saatiin tuojilta ja loput tuontia harjoittavilta käyttäjiltä. Otokseen valittiin 7 yritystä (5 tuojaa ja 2 tuontia harjoittavaa käyttäjää).
(14)
Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille kuudelle unionin tuottajalle, otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ja yksilöllistä tarkastelua pyytäneille tuottajille sekä otokseen valituille seitsemälle tuojalle. Lisäksi kyselylomakkeet lähetettiin käyttäjille ja yhteistyössä toimineille muille tuottajille.
(15)
Vastauksia saatiin neljältä otokseen valitulta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä viideltä kiinalaiselta perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti yksilöllistä tarkastelua pyytäneeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta. Vastaukset saatiin myös kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, kolmelta tuojalta, jotka eivät olleet etuyhteydessä vientiä harjoittavaan tuottajaan, yhdeksältä muulta EU:n tuottajalta ja 13 käyttäjältä. Lisäksi saatiin huomautuksia Kiinan kauppakamarilta ja kahdelta käyttäjien järjestöltä.
(16)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat
-
Borbet-ryhmä:
Borbet Solingen GmbH - Saksa
-
Heyes Lemmerz -ryhmä:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Tšekki
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Italia
-
Ronal-ryhmä:
-
Ronal AG - Sveitsi
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Puola
-
Speedline s.r.l. - Italia
-
Mapsa S. Coop. L. - Espanja
-
AEZ - Saksa
-
Française de Roues S.A.S.V. - Ranska
b)
Vientiä harjoittavat tuottajat ja niihin etuyhteydessä olevat yritykset Kiinassa
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Etuyhteydessä olevat yritykset unionissa
-
OZ Deutschland, Biberbach (Saksa)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italia)
d)
Etuyhteydessä olevat yritykset Singaporessa
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Käyttäjät
-
Renault - Ranska
-
BMW - Saksa.
(17)
Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata Turkkia koskevien tietojen perusteella, mistä syystä tehtiin tarkastuskäynti seuraavien yritysten toimitiloihin:
f)
Tuottajat Turkissa
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Tutkimusajanjakso
(18)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(19)
Tarkastelun kohteena ovat Kiinasta peräisin olevat, CN-nimikkeisiin 8701-8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitetut alumiinipyörät, myös lisälaitteilla tai renkailla varustetut, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50.
(20)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta myydään unionissa kahden jakelukanavan kautta: alkuperäisten laitevalmistajien OEM-segmentille ja jälkimarkkinasegmentille. OEM-segmentillä autonvalmistajat järjestävät tarjouskilpailuja alumiinipyöristä (noin kaksi vuotta ennen uuden automallin julkaisemista) ja osallistuvat tuotemerkkiään kantavien uusien pyörien suunnitteluprosessiin. Molemmat unionin tuottajat ja kiinalaiset viejät kilpailevat samoissa tarjouskilpailuissa. Jälkimarkkinasegmentillä alumiinipyörien tuottajat suunnittelevat, kehittävät ja antavat tuotemerkkinsä alumiinipyörille, jotka sitten myydään esimerkiksi tukkumyyjille, vähittäismyyjille, tuunauspajoille ja autokorjaamoille.
(21)
Yksi viejä väitti, että OEM-segmentille tarkoitetut alumiinipyörät olisi jätettävä menettelyn ulkopuolelle, koska ne asennetaan ainoastaan uusiin autoihin, kun taas jälkimarkkinoille suunnatuilla alumiinipyörillä on tarkoitus korvata OEM-pyörä automallin elinkaaren aikana. Väite on ristiriitainen, koska siinä vahvistetaan, että jälkimarkkinoille tarkoitetut alumiinipyörät on tehty niin, että niiden sopivuus ja käyttö on saman tasoista kuin OEM-alumiinipyörien. Itse asiassa jälkimarkkinoille tarkoitettuja alumiinipyöriä voidaan tuottaa eri tuotantoprosesseilla (3), niitä on kaiken kokoisia ja painoisia, ja niissä voi olla erilainen viimeistely. OEM-alumiinipyörien ja jälkimarkkinoille tarkoitettujen alumiinipyörien erot liittyvät ainoastaan eri jakelukanaviin, joiden tuloksena autoteollisuus osallistuu pyörien kehittämiseen ja suunnitteluun. On myös väitetty, että OEM-pyörien ja jälkimarkkinoille tarkoitettujen pyörien hinnanasettelu on erilaista, koska OEM-pyörien hinta liittyy vaihtuvaan LME-hintaan (London Metal Exchange). Autonvalmistajat käyttävät itse asiassa nk. nollapisteeseen sidottua hinnanmuodostusta. Se koostuu kolmesta tekijästä: 1) alumiinin hinta (muuttuva, sidottu LME:hen), 2) lisäarvoa tuovat jalostuskustannukset ja 3) kiinteä laatulisä. Tätä hinnanmuodostusmenetelmää mukautetaan autoteollisuuden tarpeiden mukaan, mutta sekä OEM-pyörien että jälkimarkkinapyörien kustannustekijät ovat samat.
(22)
Vaikka OEM-pyörillä ja jälkimarkkinapyörillä on eri jakelukanavat, niillä on näin ollen samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Tästä syystä niiden katsotaan muodostavan yhden yhtenäisen tuotteen. Lisäksi alumiinipyöriä myydään ja tuodaan Kiinasta merkittäviä määriä molempien myyntikanavien kautta. Näiden havaintojen perusteella päätellään alustavasti, että OEM-pyörien jättäminen tutkimuksen ulkopuolelle ei ole perusteltua.
(23)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että mikroautoihin tarkoitetut pyörät olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle, koska mikroautot eivät kuulu CN-nimikkeisiin 8701-8705. Osapuoli ei kuitenkaan pystynyt kiistatta osoittamaan, etteivätkö mikroautot voisi sisältyä edellä mainittuihin CN-nimikkeisiin, minkä vuoksi väite hylättiin alustavasti.
(24)
Sama osapuoli väitti, että myös maastoautot (ATV:t) olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle, koska niiden pyörät ovat ratkaisevasti erilaisia kuin muihin moottoriajoneuvoihin valmistetut pyörät. Tietyt maastoautot voidaan kuitenkin luokitella CN-nimikkeisiin 8701-8705, minkä vuoksi niiden pyörät kuuluvat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmään. Tämän vuoksi väite hylättiin alustavasti.
2. Samankaltainen tuote
(25)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan kotimarkkinoilla ja alustavasti vertailumaana toimineen Turkin kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä alumiinipyörillä samoin kuin unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä alumiinipyörillä havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötavat. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(26)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
-
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa
-
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien (IAS) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole
-
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden ja
-
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(27)
Tässä tutkimuksessa kaikki otokseen valitut viejäryhmät hakivat perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palauttivat markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa.
(28)
Komissio hankki kaikista otokseen valituista viejäryhmistä kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten toimitiloissa.
(29)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhdellekään näistä neljästä kiinalaisesta yritysryhmästä ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, koska mikään niistä ei täyttänyt kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia seuraavassa esitettävistä syistä.
(30)
Mikään otokseen valittu viejäryhmä ei onnistunut osoittamaan täyttävänsä vaatimuksen 1, koska valtio puuttui tärkeintä raaka-ainetta (alumiinia) koskeviin päätöksiin.
(31)
Kaikissa otokseen valituissa ryhmissä vaikuttaa siltä, että valtaosa alumiinipyörien valmistukseen käytetystä alumiinista hankitaan Kiinan kotimarkkinoilta pitkäaikaisten sopimusten perusteella. Hinnat perustuvat primaarialumiinin noteerauksiin Kiinan spot-markkinoilla sekä jalostusmaksuun (sekä yhden yrityksen osalta myös Shanghain termiinimarkkinoihin). Noteeraukset spot-markkinoilla ovat samansuuntaisia Shanghain termiinimarkkinoiden noteerausten kanssa.
(32)
Kiinan valtiolla on ensisijainen asema primaarialumiinin hinnan asettamisessa, ja se puuttuu markkinoiden toimintaan jatkuvasti eri välinein.
(33)
Ensinnäkin vientiin tarkoitettuun primaarialumiiniin sovelletaan 17 prosentin arvonlisäveroa (kun taas lopputuotteiden viennistä perittävä alv palautetaan) sekä 15 prosentin vientiveroa.
(34)
Toiseksi valtio puuttuu hinnanmääritysmekanismiin suljetuilla Shanghain termiinimarkkinoilla (Shanghai Futures Exchange - SHFE), jotka on tarkoitettu ainoastaan Kiinassa rekisteröidyille yrityksille ja Kiinan kansalaisille. Valtion puuttuminen hinnanmääritysmekanismiin Shanghain termiinimarkkinoilla liittyy sen asemaan sekä primaarialumiinin myyjänä että sen ostajana valtion Reserve Bureau -viraston ja muiden valtion elinten kautta. Lisäksi valtio asettaa päivittäiset hintarajat SHFE:n sääntöjen kautta, jotka valtion sääntelyviranomainen (China Securities Regulatory Commission) on hyväksynyt.
(35)
Toinen esimerkki valtion puuttumisesta toimintaan on Kiinan hallituksen hiljattainen kannustinpaketti, jolla pyritään rajoittamaan talouskriisin vaikutuksia. Vuoden 2008 lopussa valtion Reserves Bureau -virasto käynnisti järjestelyn alumiinin ostamiseksi sulatoilta helpottaakseen niiden toimintaa, kun maailmanlaajuinen talouskriisi vähensi kysyntää. Valtion takaamilla ostoilla käytettiin suurin osa varastoista kotimarkkinoilla ja kohotettiin hintoja vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla.
(36)
Tämän katsottiin olevan keskeinen tekijä valtion puuttumisessa raaka-aineita koskeviin yritysten päätöksiin. Kiinan nykyinen järjestelmä, jossa on korkeat vientitullit ja jossa primaarialumiinin ja muiden raaka-aineiden viennistä perittyä alv:tä ei palauteta mutta jatkojalostustuotteiden viennistä ei peritä vientiveroa ja alv palautetaan ja jossa valtio puuttuu hinnanmääritykseen SHFE:ssä, on johtanut tilanteeseen, jossa Kiinan alumiinihinnat ovat tulosta valtion puuttumisesta toimintaan. Tämän seurauksena LME:n hinnat ovat yleensä eronneet merkittävästi Kiinan markkinoiden hinnoista. (4) Vuoden 2005 puolivälin ja vuoden 2008 lopun välillä LME:n hinnat olivat merkittävästi korkeammat kuin Kiinan markkinoiden, mikä korostaa sitä, että Kiinan ja muun maailman markkinoiden väliltä puuttuu merkityksellinen arbitraasi.
(37)
Näin ollen monet valtiolähtöiset vääristymät Kiinan primaarialumiinin hinnoissa vaikuttavat kiinalaisten alumiinipyörien tuottajien raaka-aineen hankintapäätöksiin. Lisäksi ne saavat etua näistä vääristymistä sikäli, että yleensä ne ostavat Kiinan markkinoilla paikallisilta toimittajilta käyttäen Kiinan spot-markkinahintoja (tai SHFE:tä) viitearvona, mutta ne voivat ostaa myös tietyn määrän Lontoon metallipörssin hinnoilla, kun hinnat Kiinan markkinoilla ovat korkeammat valtion toimintaan puuttumisen tuloksena.
(38)
Edellä kuvatun yleisen tilanteen lisäksi kolme muuta ryhmää ei täytä vaatimuksen 1 muita kohtia, koska valtio puuttuu merkittävästi keskeisiin liiketoimintapäätöksiin. Yhdessä ryhmässä valtion omistamalla yrityksellä on tietyissä tärkeissä päätöksissä veto-oikeus, joka on kohtuuton suhteessa sen osakkuuteen kahdessa ryhmän yrityksessä. Toiseen ryhmään kuuluvissa useimmissa yrityksissä valtio puuttuu merkittävästi joihinkin keskeisiin päätöksiin siksi, että joko yritykset ovat 100-prosenttisesti valtion omistuksessa tai valtion osakkuutta edustavalla johtajalla on veto-oikeus yrityksen tärkeissä päätöksissä. Yritysten vastakkaisista vakuutuksista huolimatta tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että paikallisella valtion työvoimavirastolla on veto-oikeus työntekijöiden palkkaamiseen liittyvissä asioissa kahdessa näistä yrityksistä. Kolmannen ryhmän osalta ryhmää hallitsevalla perheellä on yhteyksiä johtavaan puolueeseen, ja yhdessä ryhmään kuuluvista yrityksistä valtio puuttuu merkittävästi toimintaan tietyissä tärkeissä päätöksissä, koska valtion osakkuutta edustavalla johtajalla on veto-oikeus yrityksen tärkeissä päätöksissä.
(39)
Yhden ryhmän kaikissa yrityksissä rikotaan selvästi kirjanpidon perusperiaatteita. Etenkään seuraavia standardeja ei noudatettu: IAS 1 (Tilinpäätöstietojen esittäminen), IAS 12 (Tuloverot) ja IAS 16 (Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet). Sen vuoksi katsotaan, että tilejä ei laadittu eikä tarkastettu kansainvälisten kirjanpitostandardien (IAS) mukaisesti. Toisessa ryhmässä komission yksiköt havaitsivat, että IAS 1:tä ja IAS 31:tä ei noudatettu.
(40)
Yhden ryhmän useissa yrityksissä oli selviä maankäyttöoikeuksiin ja käyttöomaisuuden hankintaan liittyviä vääristymiä, ja useimmat ryhmään kuuluvat yritykset ovat hyötyneet etuuskohteluun oikeuttavista verojärjestelmistä, veronpalautuksista ja tuista, jotka ovat aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia vääristymiä. Nämä vääristymät olivat merkittäviä esimerkiksi liikevaihdolla mitattuna.
(41)
Toisen otokseen valitun ryhmän yrityksistä kolme on hyötynyt etuuskohteluun oikeuttavasta verojärjestelmästä, joka muodostaa aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia vääristymiä. Näitä vääristymiä voidaan pitää merkittävinä esimerkiksi liikevaihdolla mitattuna.
(42)
Toisen ryhmän osalta vaikuttaa lisäksi, että sen yrityksistä kaksi ei täytä vaatimusta 3. Ensimmäinen on maksanut maankäyttöoikeuksista vasta pitkään määräajan jälkeen saamatta mitään seuraamuksia, vaikka sopimuksessa ilmoitettiin selvästi seuraamuksista. Tämä tarkoittaa suoraa tukea valtiolta (joka on maan omistaja) yrityksen käynnistysvaiheessa. Toisen yrityksen osalta vaatimuksen noudattamatta jättäminen havaittiin, kun se oli hankkinut käyttöomaisuutta valtion omistamalta alumiinipyörien tuottajalta tavanomaisten markkinaehtojen vastaisin ehdoin, jotka johtivat perusteettomaan etuun yrityksen käynnistysvaiheessa.
(43)
Ryhmä väitti, että käyttöomaisuuden hankkiminen valtion omistamalta tuottajalta tehtiin markkinaehtojen mukaisesti. Osapuoli ei kuitenkaan pystynyt osoittamaan, että koko toimintaa voitaisiin pitää vapaana aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvista vääristymistä.
(44)
Toiseen ryhmään kuuluvat yritykset saivat merkittäviä verovapautuksia ja taloudellista tukea, joilla oli merkittävää vaikutusta niiden taloudelliseen tilanteeseen esimerkiksi liikevaihdolla mitattuna.
(45)
Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville ryhmille, Kiinan kauppakamarille sekä valituksen tekijälle. Niille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.
(46)
Yksi ryhmä toi esiin sen, että komissio ei ollut päättänyt markkinatalouskohtelun myöntämisestä perusasetuksessa säädetyssä kolmen kuukauden määräajassa, ja väitti, että viejät olivat toteuttaneet kaikki tarvittavat toimet ennen määräaikaa, jotta komissio pystyi tietämään, mikä vaikutus sen tätä kohtelua koskevalla päätöksellä saattaisi olla polkumyyntimarginaalin laskemiseen. Toisin sanoen väitteen mukaan markkinatalouskohtelun myöntäminen pitäisi arvioida kolmen kuukauden määräajassa, kun vastaukset polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen on toimitettu tässä määräajassa. Muutoin vaarana on, että polkumyyntiä koskevassa kyselylomakkeessa toimitetut tiedot vaikuttavat markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevaan päätökseen.
(47)
Tässä tapauksessa on kuitenkin korostettava, että markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevaa päätöstä ei voitu tehdä kolmen kuukauden määräajassa, koska suurin osa siihen liittyvistä tiedoista kerättiin tarkastuskäynneillä, jotka saatettiin päätökseen tämän määräajan jälkeen. Päätös otokseen valittujen vientiä harjoittavien ryhmien markkinatalouskohtelun epäämisestä perustui joka tapauksessa yksinomaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjen viiden asiaa koskevan vaatimuksen perusteelliseen arviointiin, kuten edellä on selitetty.
(48)
Vaatimukseen 1 liittyen väitettiin, että Kiinan markkinoiden ja LME:n välillä on arbitraasia, koska alumiinia on viety Kiinaan ja Kiinasta vähäisiä määriä tutkimusajanjaksolla. Väitettä ei voida hyväksyä Kiinan markkinoiden ja LME:n välisten hintatasojen eroavaisuuksien vuoksi.
(49)
Vaatimuksen 2 osalta otettiin esiin useita seikkoja, jotka koskivat komission kahden yrityksen tileissä havaitsemia eri IAS-standardien vastaisuuksia. Esitettyjen väitteiden perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että kummallakaan näistä yrityksistä olisi selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti IAS-standardien mukaisesti.
(50)
Vaatimukseen 3 liittyen tuotiin esiin useita seikkoja. Ensinnäkin väitettiin, että taloudellisen tuen, maankäyttöoikeuksien ja muiden etuuksien, kuten verovapautusten, vaikutus ei vääristänyt merkittävästi yritysten taloudellista tilannetta. Väitettä ei voida hyväksyä, koska näiden järjestelyjen vaikutus on merkittävä liikevaihdolla mitattuna.
(51)
Tuotiin myös esiin, että useat tukijärjestelmät ja veroetuudet eivät olleet yrityskohtaisia, minkä vuoksi ei voida katsoa, että ne olisivat jäänne aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä. On korostettava, että markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevassa analyysissä on olennaista, puuttuuko valtio toimintaan, riippumatta siitä, onko se yrityskohtaista. Väitteen asiaperusta on joka tapauksessa virheellinen. Yritysten nauttimia etuuksia voidaan tässä tapauksessa itse asiassa pitää yrityskohtaisina, koska ne kaikki on suunnattu tietyn tyyppisille yrityksille, esimerkiksi yrityksille, jotka ovat ulkomaisia, on perustettu tietylle alueelle ja ovat neuvotelleet paikallisviranomaisten kanssa tukien myöntämisestä, hankkivat kotimaisia laitteita, edistävät teknologiaa, osallistuvat messuille tai tekevät t&k-investointeja.
(52)
Lopuksi vielä esitettiin, että tuloveroista vapauttaminen ja ulkomaisten yritysten vähennykset, jotka tulivat voimaan vuonna 2005, eivät ole aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia vääristymiä. Tulkintaa ei voida hyväksyä. Vaatimuksessa 3 ei viitata ajallisesti rajattuihin (vuoteen 1998 asti, jolloin Kiinassa ryhdyttiin soveltamaan markkinataloussääntöjä) tai soveltamisalaltaan rajattuihin toimiin vaan toimiin, joissa valtio muokkaa liiketoimintaympäristöä keskusjohtoiselle talousjärjestelmälle tyypillisillä toimenpiteillä, kuten syrjivällä verotuksella.
(53)
Edellä esitetyn perusteella yksikään kiinalainen yritys, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia edellytyksiä. Sen vuoksi katsottiin, että näille yrityksille ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se vastustanut näitä päätelmiä.
2. Yksilöllinen kohtelu
(54)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niiden maiden osalta, joihin sovelletaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset pystyvät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti osoittamaan, että niiden vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot on vapaasti määritetty, valuuttakursseja sovelletaan markkinahintaisina ja valtio ei puutu niiden toimintaan siten, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit.
(55)
Kaikki markkinatalouskohtelua pyytäneet vientiä harjoittavat yritykset pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella päätellään alustavasti, että kaksi otokseen valituista neljästä kiinalaisesta ryhmästä täyttää kaikki yksilöllisen kohtelun vaatimukset. Kahden otokseen valitun ryhmän yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt hylätään. Valtion puuttuminen CITIC Dicastal- ja Baoding-yrityksen toimintaan mahdollistaa toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisiin viejiin sovelletaan eri tullia, etenkin ottaen huomioon, että näillä kahdella ryhmällä on kaksi yhteisyritystä, jotka tuottavat tarkasteltavana olevaa tuotetta.
(56)
Neljästä kiinalaisesta otokseen valitusta vientiä harjoittavasta ryhmästä yksilöllinen tarkastelu olisi myönnettävä seuraaville ryhmille:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
3. Normaaliarvo
3.1 Vertailumaan valinta
(57)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa sovellettavien kotimaisten hintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(58)
Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa normaaliarvoa määrittäessään käyttää vertailumaana Turkkia ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(59)
Vain yksi viejä vastusti valintaa ja ehdotti Malesiaa vaihtoehtoiseksi maaksi mutta totesi myöhemmin, että malesialaiset yritykset eivät olleet halukkaita toimimaan yhteistyössä komission kanssa.
(60)
Tämän jälkeen komissio tutki, olisiko Turkki tarkoituksenmukainen valinta vertailumaaksi. Pääteltiin, että Turkin markkinoilla, joilla on viisi kansallista tuottajaa ja merkittävästi tuontia kolmansista maista, on paljon kilpailua. Lisäksi turkkilaisten ja kiinalaisten tuottajien tuotantoprosesseissa ei ollut merkittäviä eroja. Edellä esitetyn perusteella tutkimuksessa ei nähty mitään syytä siihen, etteikö Turkki olisi sopivat normaaliarvon määrittämiseksi. Turkkilaiset tuottajat myyvät lisäksi tuotelajeja, jotka vastaavat Kiinasta vietyjä tuotelajeja.
(61)
Kaksi turkkilaista tuottajaa vastasi kaikille turkkilaisille alumiinipyörien tuottajille lähetettyyn kyselylomakkeeseen.
(62)
Yhteistyössä toimineiden turkkilaisten tuottajien vastauksissa toimitetut tiedot tarkastettiin paikan päällä, ja ne todettiin luotettaviksi tiedoiksi, joiden pohjalta normaaliarvo voidaan määrittää.
(63)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Turkki on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa.
3.1 Normaaliarvon määrittäminen
(64)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella seuraavasti.
(65)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin edustavia määriä Turkin kotimarkkinoilla.
(66)
Komissio selvitti, voitiinko myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin osalta kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.
(67)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tuotetyypin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotetyypin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.
(68)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.
(69)
Yhden tuotelajin osalta ei ollut lainkaan kannattavaa myyntiä, ja sen normaaliarvo perustui kotimarkkinoilla myydyn tuotelajin valmistuskustannuksiin, joihin lisättiin myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja kohtuullinen voittomarginaali kotimarkkinoilla.
(70)
Muutaman tuotelajin normaaliarvo laskettiin vastaavien tuotelajien normaaliarvon perusteella niin, että fyysisten eroavuuksien perusteella tehtiin oikaisuja.
3.2 Vientihinnat
(71)
Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(72)
Tapauksissa, joissa myynti tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan tai kauppiaan kautta, vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti kyseisen etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloittamien jälleenmyyntihintojen perusteella. Oikaisuja tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, mukaan luettuina myynti-, yleis- ja hallintokulut ja voitto, huomioon ottamiseksi. Voittomarginaalin määrittämiseen käytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömän tuojan/kauppiaan saamaa voittoa, koska etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan voittoa ei pidetty luotettavana vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan välisen suhteen vuoksi.
3.3 Vertailu
(73)
Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(74)
Kiinasta vietyjen ja turkkilaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien Turkin markkinoilla myymien pyörien välinen hintavertailu tehtiin erottamalla toisistaan OEM-myynti ja jälkimarkkinamyynti.
(75)
Edellä esitetyn lisäksi oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten, välillisen verotuksen sekä pankkimaksujen huomioon ottamiseksi, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.
4. Polkumyyntimarginaalit
4.1 Otokseen valitut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu
(76)
Niiden kahden otokseen valitun yrityksen, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, polkumyyntimarginaalit määritettiin vertaamalla täydessä yhteistyössä toimineelle turkkilaiselle tuottajalle määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa kunkin kyseisen yrityksen unioniin viennissä veloittamien hintojen painotettuun keskiarvoon, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään.
(77)
Polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina unionin rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 Kaikki muut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat
(78)
Polkumyyntimarginaali otokseen valituille yrityksille, joille ei myönnetty markkinatalous- tai yksilöllistä kohtelua, ja yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettiin kaikkien otokseen valittujen yritysten tulosten painotetun keskiarvon perusteella. Niille kahdelle yritykselle, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua, laskenta suoritettiin 76 kappaleen mukaisesti. Kyseinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina Euroopan unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta on 48,7 prosenttia.
4.3 Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat
(79)
Koska yhteistyöaste Kiinassa oli erittäin korkea, kaikkiin muihin kiinalaisiin viejiin sovellettava maanlaajuinen polkumyyntimarginaali laskettiin käyttäen korkeinta polkumyyntimarginaalia, joka vahvistettiin yhden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuojan liiketoimien perusteella. Sen vuoksi jäännöspolkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina Euroopan unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta on 69,3 prosenttia.
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto
(80)
Alumiinipyöriä tuotetaan noin 30 yrityksessä, joita sijaitsee monissa EU-maissa. Valitusta tukeneiden ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yritysten osuus oli yli 85 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla.
(81)
Unionin kokonaistuotanto ja tutkimukselle annettu tuki on määritetty kaikkien käytettävissä olevien tietojen perusteella, myös valituksessa annettujen, unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjen sekä otokseen valituilta ja muilta yhteistyössä toimineilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella. Tietojen perustella voitiin vahvistaa myös niiden tuottajien tuotanto ja tuotannon taso, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa.
(82)
Yhden otokseen valitun tuottajan havaittiin tuovan tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta ja jälleenmyyvän sitä unioniin markkinoilla. Sen kokonaismyyntiin verrattuna tuonti oli kuitenkin vähäistä eikä vaikuttanut sen asemaan unionin tuottajana.
2. Unionin kulutus
(83)
Kulutus kehittyi unionissa tarkastelujaksolla seuraavasti:
Unionin kulutus
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (tuhatta)
58 607
62 442
58 313
49 508
Indeksi 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Unionin kulutus (5) on saatu lisäämällä Eurostatin tietojen mukainen tuonti unionin tuottajien myyntiin EU:ssa. Alumiinipyörien tuonti luokitellaan kahteen ex CN-koodiin, jotka sisältävät myös muita tuotteita. Jotta voitiin arvioida alumiinipyörien osuus kussakin CN-koodissa, niiden osuus CN-koodeihin 8708 70 10 ja 8708 70 50 luokitellusta tuonnista määritettiin maakohtaisesti valituksessa ehdotetulla tavalla. Koska tuonti ilmoitettiin painona, muuntaminen yksikköihin tehtiin myös valituksessa ehdotettua menetelmää käyttäen (keskimääräinen paino yksikköä kohti). Tiedot ristiintarkistettiin ja vahvistettiin otokseen valittujen kiinalaisten viejien toimittamien tietojen perusteella. EU-toimitukset laskettiin lisäämällä otokseen valittujen unionin tuottajien myynti muiden tuottajien myyntiin (ennen vireillepanoa kerätyt tiedot, valituksesta saadut tiedot, otokseen valittujen tuottajien tietojen perusteella tehdyt arviot).
(85)
Kulutus laski kaiken kaikkiaan 15,5 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta se tapahtui epätasaisesti niin, että suuri 15,1 prosentin pudotus tapahtui vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Kulutus kasvoi 58,6 miljoonasta yksiköstä (vuonna 2006) 62,4 miljoonaan (vuonna 2007) ja sitten putosi 58,3 miljoonaan vuonna 2008 ja 49,5 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksolla.
3. Tuonti Kiinasta
3.1 Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä ja markkinaosuus
(86)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus ovat kehittyneet seuraavasti:
Tuontimäärä (tuhatta yksikköä)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kiina
3 703
5 144
5 809
6 137
Indeksi 2006 = 100
100
139
157
166
Markkinaosuus (%)
6,3
8,2
10
12,4
Lähde: Eurostat ja unionin tuottajien tiedot unionin myynnistä.
(87)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 3,7 miljoonasta yksiköstä (vuonna 2006) 5,1 miljoonaan (vuonna 2007), 5,8 miljoonaan (vuonna 2008) ja 6,1 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksolla. Se lisääntyi siis yli 66 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä.
(88)
Kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kaksinkertaistui. Se kasvoi 6,3 prosentista (vuonna 2006) 8,2 prosenttiin (vuonna 2007), 10 prosenttiin (vuonna 2008) ja 12,4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujakson aikana Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi kaiken kaikkiaan 6,1 prosenttiyksikköä.
3.2 Tuontihinnat
(89)
Seuraavassa taulukossa verrataan Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräisiä hintoja (tiedot saatu Eurostatista, koska viejille lähetetyt kyselylomakkeet liittyvät vain tutkimusajanjaksoon mutteivät edeltäviin vuosiin) otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräisiin myyntihintoihin.
Euroa/yksikkö
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kiina
34,7
33,5
31,4
31,9
Otokseen valitut EU:n tuottajat
49,7
49,7
48
46,5
Erotus
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat putosivat jatkuvasti vuoden 2006 ja 2008 välillä 9,5 prosenttia ja kohosivat sitten hieman tutkimusajanjaksolla 0,5 prosenttia. Tarkastelujakson aikana hinnat laskivat 8 prosenttia.
(91)
Hintavertailun perusteella voidaan päätellä, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat kaiken kaikkiaan olivat jatkuvasti ja merkittävästi alle otokseen valittujen tuottajien hintojen tarkastelujaksolla ja pakottivat nämä alentamaan omia hintojaan huomattavasti.
3.3 Hintojen alittavuus
3.3.1 Yleishuomioita
(92)
Tässä tapauksessa on ominaista alan jakautuminen kahteen jakelukanavaan eli alkuperäisten laitevalmistajien OEM-segmenttiin ja jälkimarkkinasegmenttiin. Suurin osa unionin tuottajien myynnistä keskittyi OEM-segmentille, kun taas Kiinasta tuleva tuonti suuntautuu pääasiassa jälkimarkkinasegmentille (noin 70 prosenttia kiinalaisesta tuonnista). Näin ollen unionin tuotannonalan ja kiinalaisen tuonnin myynti kanavoituu epäsymmetrisesti eri segmenteille.
3.3.2 Hinnan alittavuus
(93)
Unionin markkinoiden myyntihintoja tutkittiin vertaamalla otokseen valitun unionin tuotannonalan hintoja asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hintoihin. Otokseen valitun unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja oikaistuina tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli ilman unionissa syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen.
(94)
Näitä hintoja verrattiin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamiin nettomyyntihintoihin, joista vähennettiin alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa cif-hinta unionin rajalla -tasolle, jolloin tehtiin asianmukaiset tulliselvityskustannuksia ja tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevat oikaisut.
(95)
Vertailu osoitti, että tuotua tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin unionissa tutkimusajanjakson aikana hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat 22-37 prosentilla (ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista) yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittajien tuottajien toimittamien tietojen perusteella. Tällainen hinnan alittavuuden taso ja unionin tuotannonalan negatiivinen hintakehitys osoittavat selvästi, että hinnat olivat laskeneet huomattavasti.
(96)
Jotkin osapuolet väittivät, että alittavuuden taso olisi laskettava viittaamalla vain hinnan lisäarvokomponenttiin (alumiinin kustannukset pois lukien). Tällaista menetelmää käyttäen päädyttäisiin itse asiassa vieläkin suurempaan alittavuuden tasoon. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että täyttä hintaa käyttäen laskettu alittavuuden taso oli jo merkittävä, menetelmää ei tarkasteltu tarkemmin.
(97)
Alittavuuden korkea taso yhdistettynä unionin tuotannonalan hintojen alentamiseen (ks. 89 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) osoittaa polkumyynnin merkittävän vaikutuksen tässä tapauksessa.
(98)
Jotta voitaisiin ehkäistä mahdolliset kysymykset näiden kahden segmentin eroavaisuuksista, molempia segmenttejä analysoitiin edellä kuvatun saman menetelmän perusteella. Alittavuus oli merkittävä molemmilla segmenteillä (13-30 % OEM-segmentillä ja 56-63 % jälkimarkkinasegmentillä).
4. Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti
(99)
Seuraavassa taulukossa esitetään muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin kehitys.
Tuontimäärä (tuhatta yksikköä)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Turkki
4 140
4 522
4 021
3 426
Indeksi 2006 = 100
100
109
97
83
Markkinaosuus (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norja
1 079
1 210
1 106
520
Indeksi 2006 = 100
100
112
102
48
Markkinaosuus (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Etelä-Afrikka
490
851
790
700
Indeksi 2006 = 100
100
173
161
143
Markkinaosuus (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Muut
3 746
4 029
3 690
2 928
Indeksi 2006 = 100
100
108
99
78
Markkinaosuus (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Kuten edellä on todettu, Turkki on Kiinan jälkeen toiseksi suurin tuoja, jolla on merkittävä mutta suhteellisen vakaa markkinaosuus. Tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta ja Turkista laski niiden markkinaosuuden vuoden 2006 tasolta 9 prosentista 8,4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tämän tuonnin hintojen vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen käsitellään 136 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa.
5. Unionin tuotannonalan tilanne
5.1 Yleistä
(101)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 2006 tutkimusajanjaksoon.
(102)
Edellä kuvatun mukaisesti käytettiin otantamenetelmää. Vahinkoindikaattorit analysoitiin vahingon tarkastelua varten seuraavilla kahdella tasolla:
-
Makroekonomiset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, palkat ja polkumyyntimarginaalien suuruus) arvioitiin unionin koko tuotannon tasolla. Tiedot on pääasiassa saatu kuuden otokseen valitun yrityksen kyselylomakevastauksista ja lisäksi toimitetuista minikyselyistä. Kyselylomakkeet liittyvät yrityksiin, joiden osuus unionin kokonaistuotannosta on yli 80 prosenttia. Koko unionin tuotannon kattamiseksi on tehty tiettyjä ekstrapolaatioita muusta tuotannosta niiden tietojen lisäksi, jotka ovat olleet saatavilla eri lähteistä, erityisesti valituksessa esitettyjen ja ennen vireillepanoa kerättyjen tietojen lisäksi. Kaikki nämä tekijät ristiintarkistettiin mahdollisuuksien mukaan alan tilastoissa olevien tietojen kanssa.
-
Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja tuotantokustannukset) arvioitiin yksittäisten yritysten osalta, toisin sanoen otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla.
5.2 Makrotaloudelliset indikaattorit
5.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(103)
Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään tuotannon, tuotantokapasiteetin ja kapasiteetin käyttöasteen kehitys unionin kokonaistuotannon perusteella:
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuotanto (yksikköä)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indeksit 2006 = 100
100
100
91
76
Tuotantokapasiteetti (yksikköä)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indeksit 2006 = 100
100
99
100
96
Kapasiteetin käyttöaste (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indeksit 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Kuten edellä oleva taulukko osoittaa, tuotanto pysyi suhteellisen vakaalla tasolla noin 49,5 miljoonassa yksikössä vuosina 2006 ja 2007, minkä jälkeen se putosi 45,2 miljoonaan yksikköön vuonna 2008 ja 37,6 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksolla; laskua oli 24 prosenttia tarkastelujaksolla. Kapasiteetin käyttöaste putosi 19,4 prosenttiyksikköä samalla kaudella.
(105)
Kapasiteetin käyttöasteen putoamisen pääsyynä tilanteessa, jossa kapasiteetti pieneni, voi olla ainoastaan merkittävä tuotannon väheneminen.
5.2.2 Myyntimäärät ja markkinaosuus
(106)
Seuraavassa esitetyt luvut kuvaavat myyntimääriä, markkinaosuutta ja keskimääräisiä yksikkömyyntihintoja kaikkien unionin tuottajien perusteella.
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Koko unionin tuotannonalan myyntimäärä (tuhatta yksikköä)
45 447
46 684
42 895
35 794
Indeksit 2006 = 100
100
103
94
79
Markkinaosuus (%)
78
75
74
72
Indeksit 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
EU:n myynti lisääntyi vuosien 2006 ja 2007 välillä 45,4 miljoonasta yksiköstä 46,6 miljoonaan yksikköön, minkä jälkeen se putosi 42,8 miljoonaan yksikköön vuonna 2008 ja 35,7 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksolla; yhteensä EU:n myynti laski 21 prosenttia tarkastelujaksolla.
(108)
Kaikki EU:n tuottajat menettivät markkinaosuuttaan jatkuvasti: se oli 78 prosenttia vuonna 2006, 75 prosenttia vuonna 2007, 74 prosenttia vuonna 2008 ja 72 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla laskua oli yhteensä 6 prosenttiyksikköä. Samaan aikaan kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi yli 6 prosenttiyksikköä.
5.2.3 Työllisyys, tuottavuus ja palkat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
14 204
14 818
14 309
12 981
Indeksit 2006 = 100
100
104
101
91
Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indeksit 2006 = 100
100
95
90
83
Vuosipalkat (euroa)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indeksit 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Työllisyys kasvoi vuoden 2006 lopun 14 204 työntekijästä 14 818 työntekijään vuoden 2007 lopulla, väheni 14 309 työntekijään vuoden 2008 lopulla ja väheni vielä 12 981 työntekijään tutkimusajanjakson lopulla. Erityisesti vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä työpaikkoja menetettiin 1 328, mikä vastaa yhtä kymmenesosaa työvoimasta kuudessa kuukaudessa.
(110)
Tuottavuus puolestaan kehittyi seuraavasti: 3 500 yksikköä työntekijää kohti vuonna 2006, 3 341 vuonna 2007, 3 164 vuonna 2008 ja 2 903 tutkimusajanjaksolla. Tuottavuuden putoamista etenkin vuoden 2008 ja tutkimusajanjaksolla voidaan selittää sillä, että työvoiman vähennykset eivät tapahtuneet samaan tahtiin kuin tuotannon väheneminen. Tätä selittävät tuotannonalan rajoitetut mahdollisuudet suunnata toimintaansa muualle tai sulkea tilapäisesti koneita sekä irtisanomistapauksissa työntekijöille maksettaviin maksuihin liittyvät suuret kustannukset. Tutkimus osoitti, että työntekijöiden lukumäärä väheni erityisesti vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Palkkakustannukset laskivat tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan tutkimusajanjaksolla tekemien investointien odotetaan lisäävän tuotannonalan tehokkuutta ja tuottavuutta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
5.2.4 Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(111)
Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Kaikki vahvistetut marginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Kun lisäksi otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.
5.2.5 Sopimusympäristö
(112)
Kuten 20 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todettiin, suurin osa unionissa tuotetuista alumiinipyöristä myydään tarjouskilpailuilla, joita järjestetään keskimäärin kaksi vuotta ennen uuden automallin julkistamista. Sen vuoksi komissio tutki myös tarkastelukaudella tehtyjä sopimuksia (jotka pannaan täytäntöön tutkimusajanjakson jälkeen) vahvistaakseen, voitaisiinko unionin tuotannonalan toimitusten todennäköisestä kehittymisestä tutkimusajanjakson jälkeen tehdä joitakin päätelmiä. Kerättyjen tietojen perusteella tässä vaiheessa ei kuitenkaan pystytä tekemään perusteltuja päätelmiä, ja asiaa tutkitaan edelleen.
5.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit
5.3.1 Yleisiä huomioita
(113)
Kolme kuudesta otokseen valitusta tuottajasta on suuria ryhmiä, joilla on tuotantolaitoksia useissa jäsenvaltioissa, kun taas lopuilla kolmella on keveämmät rakenteet, ja ne keskittyvät yhteen tai kahteen jäsenvaltioon. Tutkimusajanjaksolla otokseen valittujen tuottajien tuotantolaitoksista suljettiin kolme: ensimmäinen vuonna 2006, toinen vuonna 2008 hieman ennen tutkimusajanjaksoa ja viimeinen tutkimusajanjakson loppupuolella.
5.3.2 Varastot
(114)
Seuraavassa taulukossa esitetään otokseen valittujen unionin tuottajien varastojen koko kunkin kauden lopussa.
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Varastot (tuhatta yksikköä)
2 204
2 444
2 359
2 173
Indeksi 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Varastot olivat alle 12 prosenttia tuotannosta. On muistettava, että tämä indikaattori ei ole kovin merkityksellinen, koska unionin tuotannonala tuottaa alumiinipyöriä erittäin suureksi osaksi tilauksesta ja varastot tiettynä ajankohtana ovat suurimmaksi osaksi myytyjä muttei vielä toimitettuja hyödykkeitä.
5.3.3 Myyntihinnat
(116)
Otokseen valittujen EU:n tuottajien yksikkömyyntihinnat olivat vuonna 2006 ja 2007 vakaalla tasolla, noin 49 euroa yksikköä kohti, mutta ne laskivat 48 euroon yksikköä kohti vuonna 2008 ja 46,5 euroon tutkimusajanjaksolla. Tämä vastaa yli 6 prosentin laskua tarkastelujaksolla ja osoittaa myös huomattavaa putoamista tutkimusajanjaksolla (ks. 89 kappaleen taulukko).
5.3.4 Kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti ja investoinnit
(117)
Kannattavuus määritettiin ilmaisemalla otokseen valittujen yritysten samankaltaisen tuotteen myynnistä saama nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Vuosina 2006 ja 2007 kannattavuus oli vielä yli kannattavuusrajan, mutta vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla tilanne muuttui jyrkästi, kun myyntimäärien ja myyntihintojen lasku yhdistyi tuotannonalan epäjoustavaan kustannusrakenteeseen, jossa kiinteät kustannukset ovat korkeat.
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Otokseen valittujen unionin tuottajien investointisuuntaukset näkyvät seuraavassa taulukossa.
Euroa
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Investoinnit (tuhatta euroa)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indeksit 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Taulukosta näkyy, että unionin tuotannonala kasvatti investointejaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, vaikka kannattavuus olikin laskussa. Investoinnit tehtiin pääasiassa koneisiin tehokkuuden parantamiseksi. Investointien kasvu osoittaa, että tuotannonala pystyi edelleen hankkimaan pääomaa.
(120)
Näistä pyrkimyksistä huolimatta tarkasteltavana olevaan tuotteeseen tehtyjen investointien tuotto romahti tarkastelujaksolla ja oli - 40 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Se vahvistaa tuotannonalan kannattavuuden häviämisen ja kyvyttömyyden saada tuottoa investoinneistaan.
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Investointien tuotto
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indeksit 2006 = 100
100
24
-27
-80
Kassavirta (prosentteina liikevaihdosta)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indeksit 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Otokseen valittujen tuottajien toiminnallinen kassavirta väheni myös 8,1 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla, mikä noudattelee kannattavuuden laskua. Tällaisen indikaattorin romahtamisen syynä ei voi olla investointien kasvu, vaan sen on johduttava siitä, että toiminnallinen liiketoiminta tuottaa vähemmän rahaa. Koska tuotannonalan rakenne vaatii jatkuvaa rahavirtaa kiinteää käyttöomaisuutta varten, kassavirran pudotus paljastaa unionin tuotannonalan pahenevan heikkouden ja sen kyvyttömyyden turvautua itserahoitukseen.
5.3.5 Tuotanto- ja raaka-ainekustannukset
(122)
Seuraavassa taulukossa esitetään tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräisten tonnikohtaisten kustannusten kehitys otokseen valittujen tuottajien osalta.
Euroa
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Keskimääräiset tuotantokustannukset (yksikköä kohti)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Keskimääräiset kustannukset pysyivät vakaina tarkastelujaksolla, noin 50 eurossa yksikköä kohti.
6. Vahinkoa koskevat päätelmät
(124)
Näillä perusteilla päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa. Päätelmää vielä vahvistaa niiden yritysten tai tuotantolaitosten määrä, jotka lopettivat toimintansa (5 OEM-segmentillä) tai joutuivat maksukyvyttömyysmenettelyyn (21 jälkimarkkina- ja 4 OEM-segmentillä) tarkastelujaksolla.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(125)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisista maista polkumyynnillä tuleva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tarkasteltiin myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi.
2. Kiinasta tulevan tuonnin vaikutukset
2.1 Yleistä
(126)
Polkumyyntituonnin lisääntymisen - markkinaosuus kasvoi 6 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä - ja samalla kaudella unionin tuottajien 6 prosenttiyksikön markkinaosuuden menetyksen välillä on selvä ajallinen yhteys. Tutkimuksessa vahvistettiin myös jatkuvasti unionin tuottajien hinnat alittavan polkumyyntituonnin negatiiviset hintavaikutukset.
(127)
Yksi osapuoli väitti, että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus on liian pieni aiheuttaakseen merkittävää vahinkoa. Yhteensä 12 prosentin markkinaosuutta hintaherkillä markkinoilla (etenkin OEM-segmentillä) ei kuitenkaan voida pitää pienenä.
(128)
Tarkastelujakson aikana Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi noin 65 prosenttia ja sen markkinaosuus lähes kaksinkertaistui. Lisäksi kuten 86 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa selitettiin, Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat 8 prosenttia (ks. 89 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) ja hinnan alittavuus oli merkittävää (ks. 93 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Juuri tuonnin jyrkkä lisääntyminen ja hintojen merkittävä alittavuus ovat päätekijöitä, jotka on otettava huomioon tässä tapauksessa.
(129)
Unionin tuotannonala reagoi vahinkoa aiheuttavaan polkumyyntiin alentamalla hintojaan vuodesta 2007 lähtien. Kiinalaisen tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei kuitenkaan pystynyt säilyttämään markkinaosuuttaan edes alennetuilla hinnoilla. OEM-segmentin tarjouskilpailuissa on havaittu, että halvoilla kiinalaisilla tarjouksilla on ollut keskeinen asema unionin tuotannonalan tarjoamien hintojen alennuksissa. Unionin tuotannonalan hintojenalennuksista huolimatta kiinalaisen tuonnin keskimääräinen myyntihinta pysyi kuitenkin alempana kuin unionin tuotannonalan hinnat. Tämän tuloksena unionin tuotannonalan myynti putosi merkittävästi tarkastelujaksolla. Koska Kiinan hinnat tutkimusajanjaksolla olivat pudonneet vielä vuoteen 2006 verrattunakin, unionin tuotannonalan oli edelleen pudotettava omia hintojaan pysyäkseen mukana liiketoiminnassa. Unionin tuotannonalan kannattavuus laski alle kannattavuusrajan, minkä vuoksi se ei pysty jatkamaan toimintaansa ajan mittaan.
(130)
Onkin selvää, että yhä alhaisemmilla hinnoilla tapahtuneen tuonnin merkittävän lisääntymisen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on tiivis yhteys. Sen vuoksi voidaan päätellä tässä vaiheessa, että Kiinasta halvoin hinnoin tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys.
2.2 Tarkasteltavana olevan tuotteen jakautuminen segmentteihin
(131)
Väitteiden mukaan OEM- ja jälkimarkkinasegmentti ovat kaksi erillistä myyntikanavaa, joiden välillä ei ole merkittävää vuorovaikutusta. Tämän perusteella on väitetty, että unionin tuotannonalalle, joka kanavoi suurimman osan myynnistään OEM-segmentille (85 % otokseen valittujen tuottajien osalta), ei ole voinut aiheutua vahinkoa kiinalaisesta tuonnista, joka keskittyy pääosin jälkimarkkinasegmentille ja jota on vain vähän OEM-segmentillä.
(132)
Vaikka jakelukanavat ovatkin erilliset, komission havaintojen mukaan niiden välillä saattaa kuitenkin olla jotakin vuorovaikutusta, vaikkakaan ei suoraan. Jotta tilanteesta saataisiin mahdollisimman täydellinen kuva, näitä kahta segmenttiä on kuitenkin myös tarkasteltu erikseen.
(133)
Jälkimarkkinasegmentillä vahingon voidaan varmasti sanoa aiheutuneen halvan kiinalaisen tuonnin suuresta määrästä, jonka osuus segmentillä on 34 prosenttia. OEM-segmentillä, joka muodostaa suurimman osan EU:n kulutuksesta (35 miljoonaa yksikköä noin 50:stä), kiinalainen tuonti on määrällisesti paljon vähäisempää (enintään 6 %). Kuten on jo selitetty, on kuitenkin muistettava, että OEM-myyntiin liittyvän aiheutuneen vahingon syynä ovat kiinalaisen tuonnin alhaiset hinnat, ja vahinko tosiaan liittyy hintaan. Tarkemmin ottaen on merkkejä siitä, että autonvalmistajat käyttävät Kiinan tarjouksia viitearvona, jonka vaikutuksesta pakotetaan alas EU:n alumiinipyörien valmistajien hinnat tarjouskilpailussa. Säilyttääkseen asemansa markkinoilla unionin tuottajilla ei ole muuta mahdollisuutta kuin antaa periksi ja alentaa hintojaan.
(134)
Lisäksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että jälkimarkkinasegmentin laskevilla hintasuuntauksilla on vaikutusta OEM-segmentin hintoihin. Keskimääräisten jälkimarkkina- ja OEM-hintojen vertailu osoittaa, että vaikka jälkimmäiset olivat keskimäärin korkeammat vuoteen 2007, tilanne muuttui vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa, että hintapaine OEM-segmenttiä kohtaan on ollut paljon korostuneempaa viime vuosina.
(135)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että kiinalainen tuonti on aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle sekä jälkimarkkina- että OEM-segmentillä. Tätä on joka tapauksessa tutkittava tarkemmin.
3. Muiden tekijöiden vaikutukset
3.1 Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin vaikutus
3.1.1 Turkista tulevan tuonnin vaikutus
(136)
Turkki on siis Kiinan jälkeen toiseksi suurin tuoja (ks. 99 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Turkin tuonnin markkinaosuus EU:n markkinoilla oli noin 7 prosenttia tarkastelujaksolla. Seuraavassa taulukossa verrataan tuontihintoja kaikista kolmansista maista EU:n tuottajien hintoihin.
Euroa/yksikkö
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Turkki
40,8
42,6
52,4
40,7
Otokseen valitut EU:n tuottajat
49,7
49,7
48
46,5
Kiina
34,7
33,5
31,4
31,9
Turkin ja EU:n tuottajien hintaero
8,9
7,1
4,4
5,8
Kiinan ja EU:n tuottajien hintaero
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Turkin hinnat olivat tarkastelujaksolla jatkuvasti alemmat kuin otokseen valittujen EU:n tuottajien, vuotta 2008 lukuun ottamatta. Tutkimusajanjaksolla Turkin ja unionin tuottajien hintojen ero oli 5,7 euroa (+/- 12,3 % EU:n hinnoista) ja Kiinan ja unionin tuottajien hintojen ero oli 14,5 euroa (+/- 31 %). Tällä perusteella on kohtuullista päätellä alustavasti, että tutkimusajanjaksolla Turkista halvoin hinnoin tulevalla tuonnilla oli joitakin negatiivisia vaikutuksia EU:n tuotannonalaan mutta ei siinä määrin, että se poistaisi syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
3.1.2 Muista kolmansista maista kuin Turkista tulevan tuonnin vaikutus
(138)
Muista maista kuin Kiinasta ja Turkista tulevan tuonnin kumuloitu markkinaosuus laski vuoden 2006 tasolta 9 prosentista 8,3 prosenttiin tutkimusajanjaksolla (ks. 99 kappale). Niiden hinnat olivat lähellä unionin tuottajien hintoja samalla kaudella. Tällä perusteella katsotaan, että muista kolmansista maista kuin Kiinasta ja Turkista tulevalla tuonnilla ei ollut vaikutusta unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
3.2 Talouskriisin vaikutus
(139)
Jotkin osapuolet väittivät, että EU:n lisääntynyt kulutus vuonna 2007 otti vastaan Kiinasta tulevan tuonnin ja että kulutuksen lasku vuonna 2008 osui ajallisesti samaan aikaan talouden taantuman ja autoteollisuuden myynnin supistumisen kanssa. Väitteen mukaan nämä tekijät olivat unionin tuotannonalan heikon tuloksen keskeisiä syitä.
(140)
Talouskriisi vaikutti tietenkin negatiivisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen, kun kulutustasot ja hinnat laskivat. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kulutus laski 14,5 prosenttia.
(141)
Alumiinipyörien tuottajat toimivat symbioosissa autoteollisuuden kanssa, ja kriisi vaikutti siihen vakavasti. Jäljempänä olevassa taulukossa näkyy autotuotannon määrän kehitys Euroopassa tarkastelujaksolla. Autoissa on joko alumiini- tai teräspyörät, ja niiden osuuksia on vaikea määrittää. Ei ole kuitenkaan merkkejä siitä, että osuudet olisivat merkittävästi muuttuneet tarkastelujaksolla. Sen vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että autojen tuotantomäärien laskulla - jossa tapahtui dramaattinen pudotus vuoden 2008 lopulta tutkimusajanjaksolle - olisi ollut vaikutus alumiinipyörien tuottajien myyntimääriin. Seuraavasta taulukosta näkyy, että tuotantomäärän lasku oli yli 15 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.
EU-27
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuotanto Euroopassa (tuhatta yksikköä)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Unionin tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden analyysi kuitenkin osoittaa, että laskeva suuntaus alkoi jo ennen talouskriisiä ja osui ajallisesti yhteen kiinalaisen tuonnin markkinavaltauksen alkamisen kanssa. Esimerkiksi kannattavuusluvuista käy ilmi, että laskeva suuntaus alkoi vuoden 2006 ja 2007 välillä (laskua 2,5 prosenttiyksikköä), jatkui vuosien 2007 ja 2008 välillä (laskua vielä 2,2 prosenttiyksikköä) ja päätyi 6,9 prosenttiyksikön jyrkkään laskuun vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.
(143)
Lisäksi kiinalaisen tuonnin osuus markkinoilla kasvoi supistuvasta kulutuksesta huolimatta niin, että se oli 12,4 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat vakaasti ja hinnat alittivat jatkuvasti EU:n tuotannonalan hinnat. Olisi ollut kohtuullista odottaa, että kriisi vaikuttaisi kaikkiin markkinatoimijoihin samalla tavalla. Kiinalainen tuonti kuitenkin lisääntyi hinnoilla, jotka alittivat merkittävästi EU:n hinnat, kuten edellä on selitetty. Sen vuoksi ei ole kohtuutonta päätellä, että ilman talouskriisiä kiinalaisen tuonnin määrä ja markkinaosuus olisivat kasvaneet vieläkin enemmän.
(144)
Näillä perusteilla on kohtuullista olettaa, että talouden taantuma, vaikka se vaikuttikin unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, ei itsessään vaikuta olevan tekijä, joka poistaa syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja merkittävän vahingon väliltä. Päinvastoin, Kiinasta tulevan tuonnin määrä olisi pitänyt laskea kulutuksen laskun mukaisesti, kuten tapahtui muista kolmansista maista tulevalle tuonnille ja EU:n tuotannonalan myynnille (joka siis laski samaan aikaan kun kiinalainen tuonti lisääntyi).
3.3 Unionin tuotannonalan vientitoiminnan muutosten vaikutus
(145)
Unionin tuottajien vientitoiminta säilyi vähäisenä tarkastelujaksolla (alle 2 % otokseen valittujen EU:n tuottajien kokonaismyynnistä). Sen vuoksi sillä ei voinut olla negatiivista vaikutusta unionin tuotannonalan heikkoon tilanteeseen, eikä se poista syy-yhteyttä.
3.4 Kilpailu unionin tuottajien välillä ja EU:n markkinoiden keskittyminen
(146)
EU:n markkinoilla toimivien alumiinipyörien tuottajien lukumäärä (noin 30) osoittaa, että EU:n markkinoilla on erittäin paljon kilpailua, vaikka niille on ominaista myös teollisuuden erittäin korkea keskittyminen: kolmen suurimman yrityksen osuus kokonaistuotannosta on 60 prosenttia, kahden muun noin 8 prosenttia ja vielä neljän muun noin 4 prosenttia. Tuotantomääristä saatavilla oleva tiedot osoittavat, että muut tuottajat ovat pieniä tai keskisuuria yrityksiä.
(147)
Useat pienet tuottajat lopettivat tuotantonsa ennen vuotta 2008, vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tämä voisi osoittaa, että unionin tuottajien välinen kilpailu - ja käynnissä oleva ilmeinen keskittymisprosessi - on vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tutkimuksesta saadut tiedot kuitenkin osoittavat, että kärsimään eivät ole joutuneet ainoastaan pienet tuottajat. Kehitys on itse asiassa vaikuttanut samalla tavalla suurempiin ja pienempiin tuottajiin. Sen vuoksi ei voida päätellä, että unionin tuottajien välinen kilpailu olisi vaikuttanut merkittävällä tavalla unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
3.5 Kuluttajien mieltymykset teräksisten ja alumiinisten pyörien osalta
(148)
Väitettiin, että alumiinipyörien kutistuva kysyntä voisi olla talouskriisiin liittyvä muutos kuluttajien mieltymyksissä, jotka saattavat kääntyä edullisempiin teräspyöriin. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Tässä vaiheessa ja ilman mitään väitettä tukevia tietoja tällaista kehityskulkua ei voida vahvistaa.
3.6 Tuotevalikoima
(149)
Jotkin osapuolet väittivät, että kiinalaisen tuonnin lisääntyminen johtui Kiinassa tuotettujen erityisten kalliimman hintaluokan teknologisten pyörälajien (eli taottujen tai flow forming -tekniikalla valmistettujen pyörien) kysynnän kasvusta; näitä pyöriä ei tuoteta (ainakaan merkittävässä määrin) EU:ssa. Tästä syystä Kiinasta peräisin oleva tuonti ei ole voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että näiden pyörien tuonti muodosti vain erittäin pienen osan Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista. Tämän vuoksi väite oli hylättävä.
4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
(150)
Tässä tapauksessa on siis havaittu, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut tappioita tuotannon ja myynnin merkittävän vähenemisen, markkinaosuuden putoamisen sekä hintojen alenemisen vuoksi. Kiinasta tuleva tuonti, joka alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat, on kasvattanut määräänsä ja markkinaosuuttaan samalla kaudella.
(151)
Komissio on analysoinut myös kaikkia muita tekijöitä, jotka ovat saattaneet vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Tältä osin havaittiin, että talouskriisi, tuonti Turkista sekä keskittymiseen johtanut unionin tuottajien välinen kilpailu ovat ehkä jossakin määrin vaikuttaneet vahinkoon. Alustavasti kuitenkin päätellään, että niiden vaikutus ei ole sellainen, että se poistaisi polkumyyntituonnin ja havaitun vahingon välisen syy-yhteyden, kuten edellä on esitetty.
(152)
Edellä olevan tarkastelun, jossa selvitetään kaikkien tiedossa olleiden tekijöiden vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen, perusteella päätellään näin ollen alustavasti, että Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys.
F. UNIONIN ETU
1. Unionin tuotannonalan etu
(153)
Tässä tapauksessa unionin tuotannonalan yhteistyö ja tuki tutkimuksessa oli korkealla tasolla (yli 70 %). Tämä osoittaa, että toimenpiteiden käyttöönotto on selvästi EU:n tuottajien edun mukaista.
(154)
Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa polkumyyntituonnista, joka alitti sen hinnat (ks. 93 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
(155)
Voidaan odottaa, että unionin tuotannonala saa etua toimenpiteistä, jotka todennäköisesti estävät halvoin hinnoin polkumyynnillä tulevan tuonnin kasvun entisestään.
(156)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, voidaan odottaa, että halvoin hinnoin polkumyynnillä tapahtuva alumiinipyörien tuonti jatkuu tai jopa lisääntyy erityisesti jälkimarkkinoilla. Sitäkään mahdollisuutta ei voida sulkea pois, että jälkimarkkinoiden lisääntyvällä hintapaineella ja valtauksella on ainakin epäsuora vaikutus OEM-segmentin tilanteeseen. Tältä osin on havaittu, että jotkin tuottajat asianomaisessa maassa ovat siirtymässä tai ovat jo siirtyneet jälkimarkkinasegmentin keski- tai ylempään hintaluokkaan ja sen jälkeen OEM-segmentille - erittäin halvoin hinnoin. Tämän kehityssuunnan voidaan odottaa jatkuvan, ja se erittäin todennäköisesti vaarantaa OEM-segmentillä toimivan unionin suuren tuottajaryhmän toiminnan. Koska näiden tuottajien taloudellinen tilanne ja kannattavuus eivät ole riittävän vankat pystyäkseen kestämään niiden hinnat merkittävästi alittavan polkumyyntituonnin aiheuttaman lisäpaineen, tämä erittäin todennäköisesti johtaa useiden - ellei jopa kaikkien - unionin tuottajien asteittaiseen katoamiseen.
2. Maahantuojien etu
(157)
Otokseen valittiin viisi etuyhteydetöntä tuojaa ja kaksi tuontia harjoittavaa käyttäjää (ks. 13 kappale) niiden tuontimäärien perusteella.
(158)
Yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien osuus Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärästä oli alle 10 prosenttia.
(159)
Tutkimuksen mukaan useimmat tuojista ovat kauppiaita, jotka erikoistuvat auton lisäosiin. Ne voidaan jakaa kahteen ryhmään. Yhdessä ryhmässä on yrityksiä, jotka tuovat ja jälleenmyyvät oman tuotemerkkinsä alumiinipyöriä, joiden tuotanto on ulkoistettu Kiinaan. Ne eivät ole kuitenkaan etuyhteydessä kiinalaisiin viejiin. Tämän ryhmän tuojilla on yleensä merkittävää lisäarvoa tuovaa toimintaa EU:ssa (esim. suunnittelu-, tutkimus- ja kehitystoiminta) ja toisinaan jopa oma jakeluketju, ja tätä vastaavat työllisyystasot. Toiseen ryhmään kuuluvat tuojat/jakelijat, jotka ovat enemmän määrään ja vähemmän tuotemerkkiin keskittyviä kauppiaita. Näillä tuojilla on yleensä alemmat kustannusrakenteet ja vähemmän lisäarvoa tuovaa toimintaa unionissa.
(160)
Etuyhteydettömien tuojien alhainen yhteistyöaste vaikuttaisi osoittavan, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittävämpiä vaikutuksia niiden toimintaan. Yhteistyössä toimineiden tuojien/jakelijoiden osalta havaittiinkin, että kiinalaisten alumiinipyörien jälleenmyynnin osuus niiden kokonaisliikevaihdosta on 1-6 prosenttia. Toimintaansa ulkoistaneiden yritysten tilanne on monimutkaisempi, sillä niiden liiketoiminta saattaa muodostua lähes kokonaan kiinalaisten alumiinipyörien jälleenmyynnistä. Mahdollisilla toimenpiteillä olisi taatusti vaikutusta niiden toimintaan - vaikka vaikutusten täsmällistä laajuutta onkin vaikea arvioida tässä vaiheessa. Asiaa tutkitaan tarkemmin.
3. Käyttäjien etu
3.1 Yleistä
(161)
Käyttäjille tarkoitetut kyselylomakkeet lähetettiin noin 20 ilmoittautuneelle käyttäjälle. Tutkimuksessa toimi yhteistyössä 13 autonvalmistajaa. Myös kaksi alumiinipyörien käyttäjiä sekä OEM- ja jälkimarkkinasegmentin tuojia edustavaa järjestöä toimi yhteistyössä.
(162)
Yhteistyössä toimineiden käyttäjien tuonnin osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 19 prosenttia Eurostatin tietojen mukaan. Eurostatin lukujen perusteella ei ole mahdollista yksilöidä täsmälleen, tapahtuiko tuontimyynti OEM- vai jälkimarkkinasegmentille. Kuten 133 kappaleessa mainittiin, OEM- ja jälkimarkkinasegmenttien välille voitiin kuitenkin tehdä ero, joka osoitti, että OEM-segmentin osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 20-30 prosenttia. Tällä perusteella on kohtuullista olettaa, että OEM-segmentin yhteistyö oli erittäin kattavaa.
(163)
Autonvalmistajat vaikuttavat käyttävän kiinalaisia tarvikkeita vain rajoitetussa määrin. Yksittäin tarkasteltuina yhteistyössä toimineet autonvalmistajat käyttävät erilaisia liiketoimintamalleja. Jotkin eivät tuo Kiinasta lainkaan, jotkin tuovat alle 5 prosenttia ja jotkin taas jopa 30 prosenttia tarpeestaan.
(164)
Sekä tuontia harjoittavat että muut käyttäjät vastustavat toimenpiteitä. Yksi niiden pääargumenteista on, että autonvalmistajille on etua siitä, että ne voivat käyttää eri tarjontalähteitä ja hyötyä kilpailusta pyörämarkkinoilla. Toimenpiteiden vuoksi niistä tulisi liian riippuvaisia muutamasta eurooppalaisesta tuottajasta. Väite ei kuitenkaan itsessään vaikuta ratkaisevalta, koska muista kolmansista maista tulee merkittävästi tuontia.
3.2 Toimenpiteestä aiheutuvat kustannukset
(165)
Alumiinipyörien osuus auton kustannuksista on noin 1 prosentti. Alumiinipyöriin kohdistuva 20 prosentin toimenpide johtaisi siis 0,2 prosentin kustannusten kohoamiseen. Niiden autonvalmistajien osalta, jotka tuovat enintään 5 prosenttia alumiinipyöristä Kiinasta, autonvalmistukseen liittyvät kustannukset kohoaisivat kaikkiaan 5 prosenttia 0,2 prosentista eli 0,01 prosenttia. Niidenkin autonvalmistajien osalta, jotka tuovat 30 prosenttia alumiinipyöristä Kiinasta, kustannukset kohoaisivat yhteensä vain 30 prosenttia 0,2 prosentista eli 0,06 prosenttia. Toimenpiteillä olisi näin ollen erittäin vähäinen vaikutus kustannuksiin. Ei ilmeisesti ole myöskään täysin tavatonta, että autonvalmistajien tietyllä hinnalla (vaikkapa 50 eurolla) tuomat alumiinipyörät myydään loppukuluttajalle kolmin- tai nelinkertaisella hinnalla (eli 200 eurolla).
3.3 Tavarantoimittajan vaihtamisesta aiheutuvat kustannukset
(166)
Kuten edellä on esitetty, OEM-alumiinipyörät kehitetään yleensä kaksi vuotta ennen uuden automallin julkaisemista. Tavarantoimittajan vaihtaminen vaatii aikaa (vähintään 6 kuukautta) ja saattaa myös synnyttää työvälineiden hankkimiseen liittyviä lisäkustannuksia. Tutkimus kuitenkin osoitti, että useimmat autonvalmistajat eriyttävät hankintalähteitään joka tapauksessa eli jakavat tietyn alumiinipyörän tuotannon kahden tai useamman tuottajan kesken. Tällaista hankintaa käytetään toimitusvarmuuden vuoksi myös niiden mallien osalta, jotka hankitaan Kiinasta. Sen vuoksi vaikuttaa siltä, että tavarantoimittajan vaihtamisen riski on jo otettu huomioon, kun tehdään päätös suorittaa hankintoja Kiinasta. Lisäksi tutkimuksen aikana kerätyt sopimukset osoittavat, että autonvalmistajat voivat yleensä sanoa sopimuksen irti milloin tahansa ilman seuraamuksia.
3.4 Osapuolten esittämiä lisäväitteitä
(167)
Jotkin osapuolet väittivät, että tullin käyttöönotto Kiinasta peräisin olevissa alumiinipyörissä antaisi etua eteläkorealaisille autonvalmistajille sen lisäksi, että autoihin sovelletaan 0 prosentin tullia tulevassa vapaakauppasopimuksessa. Väitteen mukaan Etelä-Korean autonvalmistajat saisivat edelleen huokeita kiinalaisia alumiinipyöriä ja voisivat jopa hakea tullinpalautusta EU:hun viedyistä autoista (tiettyjen autonosien tuonnista maksettua tullia voidaan hakea palautettavaksi autoa vietäessä). Kiinalaisiin alumiinipyöriin sovellettava polkumyyntitulli asettaisi eurooppalaiset autonvalmistajat epäedulliseen kilpailuasemaan suhteessa eteläkorealaisiin autoihin, jotka tuodaan EU:hun nollatullilla.
(168)
Tältä osin on muistettava, että Etelä-Koreasta tulevien autojen markkinaosuus on tällä hetkellä vain 3 prosenttia EU:n automarkkinoista. On vaikea ennustaa korealaisten autojen tuonnin kehitystä, mutta kun otetaan huomioon toimenpiteiden erittäin vähäiset suorat kustannusvaikutukset EU:n autonvalmistajiin, tässä vaiheessa ei voida päätellä, että kiinalaisten alumiinipyörien tuonnissa käyttöönotettavalla polkumyyntitullilla olisi suurempaa vaikutusta.
4. Kuluttajien etu
(169)
Toimenpiteiden vaikutuksista kuluttajiin ei ole esitetty mitään väitteitä. Tämä samoin kuin tutkimuksessa havaitut vähäiset kustannusvaikutukset ja autonvalmistajien hinnoittelustrategia eivät osoita, että kuluttajahintoihin kohdistuvat merkittävämmät vaikutukset olisivat todennäköisiä.
5. Toimittajien etu
(170)
Tavarantoimittajille suunnattuun kyselylomakkeeseen vastasi viisi raaka-aineen/laitteiden toimittajaa, jotka toimittivat alumiinipyörien tuottajille unionissa. Ne toimittavat alumiini-/primäärivalanteita, maalia/pohjamaalia tai pienpainekoneita. Valanteiden toimittajien osalta myynti unionin tuotannonalalle muodostaa vain murto-osan niiden toiminnasta (alle 6 % koko liikevaihdosta), mikä osoittaa niiden suhteellisen laimeaa kiinnostusta Kiinasta peräsin olevien alumiinipyörien polkumyyntitulleihin. Muiden toimittajien (maalin tai pienpainekoneiden) osalta unionin tuotannonalalle suuntautuvan myynnin osuus on 30-50 prosenttia niiden kokonaisliikevaihdosta. Kun otetaan huomioon, että nämä ovat pk-yrityksiä, unionin tuotannonalan elinkelpoisuus on niiden toiminnan kannalta olennaista.
6. Unionin etua koskevat päätelmät
(171)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa.
G. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(172)
Polkumyyntiä, siitä aiheutuvaa vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
(173)
Näiden tullien suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittava tullin määrä.
(174)
Alumiinipyörien markkinoille on ominaista kahden suhteellisen erillisen markkinasegmentin esiintyminen, kuten 20 kappaleessa todettiin. Tutkimuksessa havaittiin lisäksi, että unionin tuottajien myynti keskittyi OEM-segmentille, ja sen osuus oli 85 prosenttia unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä.
(175)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa varten katsottiin sen vuoksi tarpeelliseksi arvioida vahinkomarginaali, jossa otetaan huomioon tämä erityinen markkinatilanne.
(176)
OEM-segmentillä alumiinipyörien ostajat (jotka ovat autonvalmistajia) tekevät tyypillisesti tilauksensa tarjouskilpailun kautta. Tämän tuloksena sama pyörämalli, joka on tarkoitettu asennettavaksi samaan automalliin, saatetaan tilata monissa tapauksissa useista lähteistä, usein kiinalaiselta ja EU:n toimittajalta samaan aikaan. Alustavasti katsottiin, että tarjouskilpailumenettelystä saadaan tarkkaa ja luotettavaa tietoa kiinalaisten ja unionin tuottajien välisestä keskimääräisestä hintakilpailusta tutkimusajanjaksolla niiden kilpaillessa samasta tarjouksesta.
(177)
Sen vuoksi pidettiin asianmukaisena laskea alittavuusmarginaali niiden hintojen perusteella, jotka saatiin EU:n tuottajien ja kiinalaisten viejien toimittamista tiedoista niiden kilpaillessa tällaisista tarjouksista.
(178)
Laskettaessa tullia, joka poistaisi vahingollisen polkumyynnin vaikutukset, katsottiin, että toimenpiteiden avulla unionin tuotannonalan pitäisi pystyä kattamaan tuotantokustannukset ja saavuttamaan kohtuullinen voitto. Tuotantokustannusten osalta tehtiin oikaisu unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneiden tappioiden (- 5,4 %) huomioon ottamiseksi. Lisäksi katsottiin, että sellainen myyntivoitto (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnissä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta, olisi arvioitava vuoden 2006 kannattavuuden perusteella, joka oli + 3,2 prosenttia. Kyseisenä vuonna Kiinasta tulevan tuonnin määrä oli vielä suhteellisen vähäinen. Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta.
(179)
Hinnan alittavuuden marginaaliksi saatiin 20,6 prosenttia.
(180)
Tulos vielä vahvistettiin lisälaskennalla, joka perustui tiettyjen autonvalmistajien tutkimuksen aikana esittämien tarjoussopimusten vertailuun. Kun autonvalmistajat tilasivat saman alumiinipyörämallin sekä kiinalaiselta että unionin tuottajalta, viitehinnan alittavuuden marginaali - 93 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyt oikaisut huomioon ottaen - oli samaa suuruusluokkaa kuin edellisessä kappaleessa esitetty.
(181)
Viitehinnan alittavuuden marginaali on alempi kuin 76 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa vahvistettu polkumyyntimarginaali, minkä vuoksi sitä olisi käytettävä perustana määritettäessä tullin tasoa alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(182)
Kun otetaan huomioon tässä tapauksessa vahingon poistavan tason määrittämiseen sovellettu menetelmä, ei pidetä järkevänä täsmentää yksilöllisiä polkumyyntitulleja perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan toisen virkkeen mukaisesti. Tämä johtuu erityisesti siitä, että ei ole käytettävissä luotettavia tietoja yrityskohtaisen arvioinnin tekemiseksi. Tämän vuoksi päätetään alustavasti ottaa käyttöön maanlaajuinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan kaikkeen Kiinasta tulevaan tuontiin viitehinnan alittavuuden marginaalin eli 20,6 prosentin suuruisena.
2. Väliaikaiset toimet
(183)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli. Tässä tapauksessa tullin olisi oltava todetun vahinkomarginaalin suuruinen.
(184)
Ehdotetun polkumyyntitullin suuruus on näin ollen 20,6 prosenttia.
H. ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE
(185)
Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, CN-nimikkeisiin 8701-8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitettuja alumiinipyöriä, myös lisälaitteilla tai renkailla varustettuja, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 (Taric-koodit 8708701010 ja 8708705010).
2. Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on 20,6 prosenttia.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin ole säädetty, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2010.