PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 13/2012
ze dne 6. ledna 2012
o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(2)
V srpnu 2001 Komise rozhodnutím 2001/645/ES (3) přijala cenové závazky, které nabídlo pět indických výrobců. Přijetí závazků bylo následně odvoláno (4) v březnu 2006.
(3)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (5) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. S přihlédnutím ke zjištěním z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti uvedeným v nařízení (ES) č. 367/2006 (6) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(4)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (7) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o jednoho vývozce z Indie. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení dumpingové rozpětí 15,5 % pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku a sazbu antidumpingového cla 3,5 % pro dotčenou společnost. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(5)
V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007 (8) konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Tímtéž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který byl omezen na šetření dumpingu, pokud jde o jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(6)
Nařízení (ES) č. 1292/2007 rovněž zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael, přičemž některé společnosti byly z těchto opatření vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007 byla v tomto ohledu provedena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 806/2010 (9).
(7)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (10) konečná antidumpingová cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečná vyrovnávací cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(8)
V květnu 2011 Rada prováděcím nařízením (EU) č. 469/2011 (11) změnila nařízení (ES) č. 1292/2007, a tím upravila sazby antidumpingové clo sazby vzhledem k pozbytí platnosti vyrovnávacího cla uloženého nařízením (ES) č. 367/2006 dne 9. března 2011 (12).
(9)
Žadatel o tento prozatímní přezkum - společnost Ester Industries Limited - v současnosti podléhá konečnému antidumpingovému clu ve výši 29,3 %.
2. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(10)
V červenci 2010 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost, omezená na zkoumání dumpingu, byla podána společností Ester Industries Limited, vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „Ester“ nebo „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
3. Zahájení přezkumu
(11)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení dne 29. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (13) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu vzhledem k žadateli.
(12)
V oznámení o zahájení přezkumu bylo uvedeno, že má částečný prozatímní přezkum také posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj. antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.
4. Šetření
(13)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(14)
Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.
(15)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Výrobkem, jehož se tento přezkum týká, je výrobek vymezený v nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládají platná opatření, v platném znění, tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.
(19)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Běžná hodnota
(20)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku uskutečněný žadatelem nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.
(21)
Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(22)
Potom bylo zjišťováno, zda prodej žadatele na domácím trhu byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(23)
Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(24)
Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
b) Vývozní cena
(25)
V předchozím prozatímním přezkumu, který vedl k přijetí nařízení (ES) č. 366/2006, bylo zjištěno, že cenové závazky ovlivnily vývozní ceny v minulosti, v důsledku čehož nebyly tyto ceny spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu. V uvedeném prozatímním přezkumu, vzhledem k tomu, že společnost Ester dotčený výrobek prodávala na světovém trhu ve značném množství, bylo rozhodnuto stanovit vývozní cenu na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit všem třetím zemím.
(26)
Je třeba připomenout, že přijetí cenových závazků bylo odvoláno v březnu 2006, tj. více než tři roky před současným obdobím přezkumného šetření. Proto nebyly v současném období přezkumného šetření vývozní ceny společnosti Ester do Unie ovlivněny žádnými cenovými závazky. Lze tedy vyvodit závěr, že uvedené ceny mohou být považovány za spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu.
(27)
Jelikož byl vývoz žadatele do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit, za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
c) Srovnání
(28)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, které ovlivňovaly ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly v odůvodněných případech provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, provizí, finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel platí.
(29)
Žadatel uvedl, že v porovnání s předchozím šetřením v rámci prozatímního přezkumu nabízí odběratelům širší škálu chemických povrchových úprav a že toto hledisko by mělo být vzato v úvahu při zařazování dotčeného výrobku podle různých typů výrobků. Společnost nicméně neprokázala, že různé typy chemických povrchových úprav ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že odběratelé platí trvale různé ceny na domácím trhu a na vývozním trhu EU, v závislosti na typu chemické povrchové úpravy. Proto by zařazení výrobku použité v předchozích šetřeních mělo být zachováno a uvedený požadavek musí být zamítnut.
(30)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných při vývozu v rámci režimu Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB) po uskutečnění vývozu. V této souvislosti bylo shledáno, že v rámci tohoto režimu se částky připsané za vývoz dotyčného výrobku dají použít na kompenzaci cla splatného za dovoz jakéhokoli zboží nebo se dají volně prodat jiným společnostem. Navíc neexistují žádná omezení, že by se dovážené zboží mělo používat pouze k výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Společnost Ester neprokázala, že subvence v rámci režimu DEPB ovlivnila srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimu DEPB platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Tento požadavek bylo proto zamítnut.
(31)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných v rámci režimu Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCG) a v rámci režimu „Export Credit“. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že podobně jako u ostatních výše uvedených režimů neexistuje omezení, že dovážené zboží v rámci režimu EPCG by mělo být používáno pouze při výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Za druhé, žadatel nepředložil žádné důkazy o zřejmé souvislosti mezi tvorbou cen u vyváženého zboží a subvencemi obdrženými v rámci režimů EPCG a „Export Credit“. Žadatel dále neprokázal, že subvence v rámci těchto dvou režimů ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimů EPCG a „Export Credit“ platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Proto musí být uvedený požadavek zamítnut.
d) Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. V návaznosti na připomínky ke zveřejnění informací uvedené v 44. a 45. bodě odůvodnění dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 8,3 %.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(33)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(34)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že Ester skutečně přijal řadu opatření pro snížení nákladů a zlepšení účinnosti. Společnost se zejména zmodernizovala a vybudovala novou výrobní linku. Dále se v důsledku výrazného zvýšení výroby podstatně snížily režijní náklady. Společnost rovněž začala získávat suroviny efektivněji (z bližšího místa), a tím se jí podařilo značně snížit náklady za přepravu. Toto snížení nákladů má přímý vliv na dumpingové rozpětí. Tato změna okolností může být proto považována za změnu trvalé povahy.
(35)
Pokud jde o vývozní cenu, šetření prokázalo určitou dlouhodobou stabilitu cenové politiky společnosti Ester od roku 2006 (rok, kdy byl cenový závazek zrušen) do roku 2010 (téměř konec období přezkumného šetření). Vzhledem k uvedené změně metodiky pro stanovení vývozní ceny společnosti Ester do Unie, která je popsána v 24. a 25. bodě odůvodnění, a výše uvedené stabilitě cen, je nově vypočtené dumpingové rozpětí pravděpodobně trvalé povahy.
(36)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(37)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že průměrné dumpingové rozpětí vzorku by mělo být přepočteno v případě, že současný prozatímní přezkum bude mít za následek nižší dumpingové rozpětí pro Ester (což byla jedna ze společností ve vzorku), než jaké bylo stanoveno dříve. Je třeba připomenout, že rozsah stávajícího částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení je výslovně omezen na přezkum dumpingového rozpětí žadatele, jednotlivého vývozce, konkrétně společnosti Ester. Proto bylo šetření omezeno na zvláštní okolnosti žadatele, s přihlédnutím ke všem podstatným a náležitě doloženým důkazům (14). Závěry stanovené na tomto základě nejsou relevantní pro ostatní společnosti ve vzorku nebo jakéhokoli jiného vyvážejícího výrobce v dotčené zemi.
(38)
Má se za to, že stanovení průměrného dumpingového rozpětí nového vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení za těchto okolností není ani právně možné, ani ekonomicky vhodné z následujících důvodů. Je třeba připomenout, že výpočet průměrného dumpingového rozpětí vzorku se použije pouze tehdy, jestliže se v souvislosti s daným šetřením má za to, že počet vývozců je tak velký, že jednotlivé šetření všech spolupracujících vývozců by pro instituce představovalo neúměrnou zátěž a ohrozilo by dokončení šetření v povinné lhůtě stanovené v základním nařízení. Dále se předpokládá, že výpočet váženého průměrného rozpětí na základě dumpingového rozpětí vývozců zařazených do vzorku je reprezentativní pro dumpingové rozpětí spolupracujících vývozců nezařazených do vzorku. Tak tomu může být pouze v případě, jestliže se takový výpočet provádí na základě dumpingových rozpětí, které se vztahují ke stejnému časovému období. V případě částečného prozatímního přezkumu omezeného původně na jednu společnost ve vzorku, jako je stávající šetření, však žádná z výše uvedených okolností nenastala. V důsledku toho byl učiněn závěr, že faktické okolnosti současného částečného prozatímního přezkumu jsou takové, že se ustanovení čl. 9 odst. 6 jednoznačně nepoužijí.
(39)
Je třeba připomenout, že prohlášením v oznámení o zahájení přezkumu, podle něhož „bude-li stanoveno, že by opatření v případě tohoto žadatele měla být zrušena nebo změněna, může být nezbytné změnit celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od jiných společností v Indii“, se rozumí, že v důsledku přezkumu může být zbytkové clo zvýšeno, aby se zabránilo obcházení (15). Vzhledem k tomu, že se clo žadatele snižuje, není výše uvedené ustanovení oznámení o zahájení přezkumu relevantní.
(40)
S ohledem na důvody popsané v 37. až 39. bodě odůvodnění je nutno zamítnout tvrzení, že by průměrné dumpingové rozpětí vzorku mělo být přepočítáno.
(41)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí navrhnout změnu celní sazby uplatňované na žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky.
(42)
Žadatel zopakoval své požadavky ohledně zařazení výrobku uvedeného v 29. bodě odůvodnění, jakož i své požadavky ohledně úpravy vývozní ceny související s vrácením cla v důsledku subvencí v režimu DEPB, EPCG a „Export Credit“, jak je popsáno v 30. a 31. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomu, že nebyly poskytnuty žádné nové informace, které by mohly změnit zjištění Komise, však tyto požadavky musely být zamítnuty.
(43)
Žadatel dále zpochybnil metodu výpočtu hodnoty CIF transakcí, které byly provedeny na základě FOB. Při stanovení jednotkové hodnoty CIF Komise vztáhla celkové náklady na přepravu placené společností na všechny vývozní transakce včetně transakcí FOB. Společnost uvedla, že by se celkové náklady na přepravu měly týkat pouze transakcí CIF. Toto tvrzení bylo přijato.
(44)
Žadatel dále uvedl, že ne všechny prodeje vzorku byly vyloučeny ze stanovení dumpingového rozpětí. Toto tvrzení bylo rovněž přijato.
(45)
V návaznosti na přezkumné šetření činí navržené revidované dumpingové rozpětí a sazba antidumpingového cla, které by byly použitelné pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného společností Ester Industries Limited, 8,3 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007 se položka týkající se společnosti Ester Industries Limited nahrazuje tímto:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indie
8,3
A026“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. ledna 2012.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 13/2012,
annettu 6 päivänä tammikuuta 2012,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1292/2007 muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 3, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet
(1)
Elokuussa 2001 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1676/2001 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon eli PET-kalvon tuonnissa. Toimenpiteinä olivat arvoon perustuva 0-62,6 prosentin polkumyyntitulli, jota sovellettiin tietyiltä nimeltä mainituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta peräisin olevaan tuontiin, sekä kaikilta muilta yrityksiltä peräisin olevaan tuontiin sovellettava 53,3 prosentin jäännöstulli.
(2)
Elokuussa 2011 komissio hyväksyi päätöksellä 2001/645/EY (3) viiden intialaisen tuottajan tarjoamat hintasitoumukset. Sitoumuksille annettu hyväksyntä peruutettiin (4) maaliskuussa 2006.
(3)
Maaliskuussa 2006 neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 366/2006 (5) toimenpiteitä, jotka oli otettu käyttöön asetuksella (EY) N:o 1676/2001. Käyttöön otettiin polkumyyntitulli 0-18 prosentin suuruisena ottaen huomioon lopullisten tasoitustullien voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tulokset, jotka esitetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 367/2006 (6).
(4)
Syyskuussa 2006 neuvosto muutti uutta vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevan pyynnön jälkeen asetuksella (EY) N:o 1424/2006 (7) asetusta (EY) N:o 1676/2001 yhden intialaisen viejän osalta. Muutetussa asetuksessa vahvistettiin 15,5 prosentin polkumyyntimarginaali yhteistyössä toimineille mutta otokseen kuulumattomille yrityksille ja 3,5 prosentin polkumyyntitulli asianomaiselle yritykselle ottaen huomioon kyseisen yrityksen vientitukimarginaali, joka varmistui asetuksen (EY) N:o 367/2006 antamiseen johtaneessa tukien vastaisessa tutkimuksessa. Koska yritykselle ei ollut määritelty yksilöllistä tasoitustullia, siihen sovellettiin kaikille muille yrityksille vahvistettua tullia.
(5)
Marraskuussa 2007 neuvosto otti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen asetuksella (EY) N:o 1292/2007 (8) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuonnissa. Samalla asetuksella päätettiin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukainen osittainen välivaiheen tarkastelu, joka oli rajattu koskemaan polkumyyntiä yhden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta.
(6)
Asetukseen (EY) N:o 1292/2007 sisältyi myös toimenpiteiden laajentaminen koskemaan Brasiliaa ja Israelia tiettyjä yrityksiä lukuun ottamatta. Tältä osin viimeinen muutos asetukseen (EY) N:o 1292/2007 tehtiin neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 806/2010 (9).
(7)
Tammikuussa 2009 neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 15/2009 (10) komission omasta aloitteestaan vireillepaneman, viiden intialaisen PET-kalvon tuottajan saamaa tukea koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen kyseisille yrityksille asetuksella (EY) N:o 1292/2007 määrättyä lopullista polkumyyntitullia ja kyseisille yrityksille asetuksella (EY) N:o 367/2006 määrättyä lopullista tasoitustullia.
(8)
Toukokuussa 2011 neuvosto muutti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 469/2011 (11) asetusta (EY) N:o 1292/2007 ja oikaisi näin polkumyyntitulleja asetuksella (EY) N:o 367/2006 käyttöön otetun tasoitustullin voimassaolon päättymistä (12)9 päivänä maaliskuuta 2011 silmällä pitäen.
(9)
Tätä välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esittäjään - Ester Industries Limited -sovelletaan nykyisin 29,3 prosentin suuruista lopullista polkumyyntitullia.
2. Osittaista välivaiheen tarkastelua koskeva pyyntö
(10)
Komissio sai heinäkuussa 2010 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön. Pyynnön esitti intialainen vientiä harjoittava tuottaja Ester Industries Limited, jäljempänä ’Ester’ tai ’pyynnön esittäjä’, ja pyyntö rajoittui polkumyynnin tarkasteluun. Pyynnön esittäjä väitti pyynnössään, että olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet oli otettu käyttöön, olivat muuttuneet ja että muutokset olivat luonteeltaan pysyviä. Pyynnön esittäjä toimitti alustavaa näyttöä siitä, että vahingollisen polkumyynnin vaikutusten korjaaminen ei enää edellytä nykytasoisen toimenpiteen soveltamista.
3. Tarkastelun vireillepano
(11)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa varten oli olemassa riittävä näyttö, mistä syystä se ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä29 päivänä lokakuuta 2010 julkaistussa ilmoituksessa (13), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, panevansa perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajoitettiin koskemaan polkumyynnin tarkastelua pyynnön esittäjän osalta.
(12)
Vireillepanoilmoituksessa mainittiin, että osittaisessa välivaiheen tarkastelussa arvioitaisiin myös, onko tarkastelun tulosten perusteella tarpeen muuttaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavaa tullia niiden asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joita ei mainita erikseen neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/2007 2 artiklan 2 kohdassa, eli ”kaikkiin muihin yrityksiin” Intiassa sovellettavaa tullia.
4. Tutkimus
(13)
Polkumyynnin tasoa koskenut tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2009 ja 30 päivän syyskuuta 2010 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’.
(14)
Komissio ilmoitti virallisesti osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, viejämaan viranomaisille ja unionin tuotannonalalle. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja tulla kuulluiksi.
(15)
Saadakseen tutkimuksen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio lähetti pyynnön esittäjälle kyselylomakkeen ja sai vastauksen asetetussa määräajassa.
(16)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Pyynnön esittäjän tiloihin tehtiin tarkastuskäynti.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(17)
Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönotosta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1292/2007, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna, määritelty tuote eli Intiasta peräisin oleva polyeteenitereftalaattikalvo (PET-kalvo), joka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90.
2. Samankaltainen tuote
(18)
Aiempien tutkimusten tapaan tässä tutkimuksessa todettiin, että Intiassa tuotetuilla ja unioniin viedyillä PET-kalvoilla sekä Intian kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä PET-kalvoilla samoin kuin unionin tuottajien EU:ssa tuottamilla ja myymillä PET-kalvoilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset.
(19)
Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
C. POLKUMYYNTI
a) Normaaliarvo
(20)
Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko pyynnön esittäjä myynyt samankaltaista tuotetta kotimarkkinoillaan riippumattomille asiakkaille edustavassa määrin eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta vientimyynnistä unioniin.
(21)
Komissio yksilöi tämän jälkeen yrityksen kotimarkkinoilla myymät samankaltaisen tuotteen lajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin viedyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa.
(22)
Tämän jälkeen tutkittiin, oliko pyynnön esittäjän kotimarkkinamyynti ollut edustavaa kunkin tuotelajin osalta eli oliko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynti ollut vähintään 5 prosenttia saman tuotelajin unioniin suuntautuneen myynnin määrästä. Näiden edustavassa määrin myytyjen tuotelajien osalta tutkittiin sitten, oliko kyseinen myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(23)
Se, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, selvitettiin määrittämällä, kuinka suuri osuus asianomaisen tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kaikissa tapauksissa, joissa tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti tapahtui riittävässä määrin ja tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo perustui tosiasialliseen kotimarkkinahintaan, joka laskettiin kyseisen tuotelajin tutkimusajanjaksolla tapahtuneen koko kotimarkkinamyynnin painotettuna keskiarvona.
(24)
Niille tuotelajeille, joiden kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa tai ei tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti laskennallisesti. Normaaliarvo muodostettiin lisäämällä vietyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen prosenttiosuus myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali, joiden määrittämisessä käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tosiasiallisia tietoja, jotka pohjautuivat tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä.
b) Vientihinta
(25)
Asetuksen (EY) N:o 366/2006 antamiseen johtaneessa edellisessä välivaiheen tarkastelussa todettiin, että hintasitoumukset vaikuttivat aiempiin vientihintoihin siten, ettei niitä voitu käyttää perustana määritettäessä tulevaa vientikäyttäytymistä. Koska Ester myi maailmanmarkkinoilla huomattavia määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta, vientihinta päätettiin kyseisessä välivaiheen tarkastelussa määritellä kaikissa kolmansissa maissa tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(26)
On muistettava, että hintasitoumusten hyväksyntä peruutettiin maaliskuussa 2006 eli yli kolme vuotta ennen nykyistä tutkimusajanjaksoa. Esterin unioniin suuntautuvan viennin hintoihin ei näin ollen nykyisellä tutkimusajanjaksolla vaikuttanut mikään hintasitoumus. Voidaan siis päätellä, että kyseisiä hintoja voidaan pitää luotettavina määritettäessä tulevaa vientikäyttäytymistä.
(27)
Koska pyynnön esittäjän koko vientimyynti unioniin suuntautui suoraan riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
c) Vertailu
(28)
Normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihinnan painotetun keskiarvon vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -hinnoin samassa kaupan portaassa. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi tasapuolinen, siinä otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon erot niissä tekijöissä, jotka vaikuttivat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tästä syystä otettiin oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon erot pyynnön esittäjän maksamissa kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannuksissa, palkkioissa, rahoituskuluissa ja pakkauskuluissa, kun se oli aiheellista ja perusteltua.
(29)
Pyynnön esittäjä väitti, että se tarjoaa asiakkailleen nyt laajemman valikoiman kemiallisia pinnoitteita kuin edellisen osittaisen välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana, mikä olisi otettava huomioon, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta luokitellaan eri tuotelajeihin. Yritys ei kuitenkaan osoittanut, että eri tyyppiset kemialliset pinnoitteet olisivat vaikuttaneet hintojen vertailukelpoisuuteen eikä varsinkaan sitä, että asiakkaat olisivat johdonmukaisesti maksaneet eri hintoja kotimarkkinoilla ja EU:n vientimarkkinoilla kemiallisen pinnoitteen tyypin mukaan. Siksi edellisessä tutkimuksessa käytetty tuoteluokitus pidetään voimassa, ja tämä väite on hylättävä.
(30)
Pyynnön esittäjä pyysi myös vientihinnan oikaisua viennin jälkeisen tuontitullien hyvitysjärjestelmän (DEPB) alaisesta viennistä saatujen etujen määrän perusteella. Tältä osin todettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä kyseisen järjestelmän mukaisesti saadut hyvitykset voitiin käyttää tuontitullien kuittaamiseen minkä tahansa tavaran tuonnin yhteydessä tai ne voitiin myydä vapaasti muille yrityksille. Järjestelmässä ei myöskään ole velvoitetta käyttää tuotuja tavaroita ainoastaan tarkasteltavana olevan vientituotteen tuotannossa. Ester ei osoittanut, että tuontitullien hyvitysjärjestelmässä saatu etu olisi vaikuttanut hintojen vertailukelpoisuuteen eikä varsinkaan sitä, että asiakkaat olisivat johdonmukaisesti maksaneet eri hintoja kotimarkkinoilla tuontitullien hyvitysjärjestelmässä myönnettyjen etujen vuoksi. Tämän vuoksi väite hylättiin.
(31)
Pyynnön esittäjä myös pyysi vientihinnan oikaisua tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskevan järjestelmän (EPCG) ja vientiluottojärjestelmän perusteella. Tältä osin on huomattava, ettei EPCG-järjestelmässä, kuten ei muissakaan edellä mainituissa järjestelmissä, ole olemassa rajoitusta, että EPCG-järjestelmän mukaisesti tuotuja tavaroita saisi käyttää ainoastaan tarkasteltavana olevan vientituotteen tuotannossa. Pyynnön esittäjä ei esittänyt näyttöä selkeästä yhteydestä vientituotteiden hinnoittelun ja EPCG-järjestelmästä ja vientiluottojärjestelmästä saatujen etujen välillä. Pyynnön esittäjä ei myöskään osoittanut, että näistä kahdesta järjestelmästä saadut edut olisivat vaikuttaneet hintojen vertailukelpoisuuteen eikä varsinkaan sitä, että asiakkaat olisivat johdonmukaisesti maksaneet eri hintoja kotimarkkinoilla EPCG-järjestelmässä ja vientiluottojärjestelmässä myönnettyjen etujen vuoksi. Tämän vuoksi väite on hylättävä.
d) Polkumyyntimarginaali
(32)
Tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. Jäljempänä johdanto-osan 44 ja 45 kappaleessa olevien, lopullisten päätelmien ilmoittamista koskevien huomautusten johdosta polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, on 8,3 prosenttia.
D. MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS
(33)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin myös, voidaanko muuttuneita olosuhteita pitää perustellusti pysyvinä.
(34)
Tältä osin tutkimuksessa kävi ilmi, että Ester on todellakin ryhtynyt useisiin toimenpiteisiin kustannusten alentamiseksi ja tehokkuuden parantamiseksi. Yritys muun muassa uudenaikaisti ja rakensi uuden tuotantolinjan. Lisäksi tuotannon merkittävän kasvun tuloksena yleiskustannukset supistuivat selvästi. Yritys alkoi myös hankkia raaka-aineitaan järkiperäisemmin (lähempää kuin aikaisemmin) ja pystyi näin vähentämään kuljetuskustannuksiaan merkittävästi. Tällä kustannusten alenemisella on välitön vaikutus polkumyyntimarginaaliin. Kyseisen olosuhteiden muutoksen voidaan sen vuoksi katsoa olevan luonteeltaan pysyvä.
(35)
Vientihinnan osalta tutkimuksessa havaittiin tiettyä vakautta Esterin hinnoittelussa pitkällä aikavälillä eli vuoden 2006 (sitoumuksen perumisvuosi) ja vuoden 2010 (tutkimusajanjakson loppuvaihe) välillä. Kun otetaan huomioon edellä johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa kuvattu muutos Esterin unioniin suuntautuvan viennin hinnan määrittämismenetelmässä ja edellä mainittu hintojen vakaus, laskettu uusi polkumyyntimarginaali on todennäköisesti luonteeltaan pysyvä.
(36)
Sen vuoksi katsotaan, että tämän välivaiheen tarkastelun käynnistämiseen johtaneet olosuhteet eivät todennäköisesti muutu lähitulevaisuudessa tavalla, joka vaikuttaisi välivaiheen tarkastelun päätelmiin. Sen vuoksi päätelmänä oli, että muuttuneet olosuhteet ovat luonteeltaan pysyviä ja että toimenpiteen soveltaminen nykyisellä tasolla ei ole enää perusteltua.
E. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(37)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että otoksen keskimääräinen polkumyyntimarginaali olisi laskettava uudelleen, jos nykyinen välivaiheen tarkastelu johtaisi Esterin osalta (joka oli yksi otokseen kuuluvista yrityksistä) aikaisemmin vahvistettua pienempään polkumyyntimarginaaliin. On muistettava, että perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukainen nykyinen osittainen välivaiheen tarkastelu rajoittuu nimenomaisesti pyynnön esittäjän, joka on yksittäinen viejä eli Ester, polkumyyntimarginaalin tarkasteluun. Siksi tutkimus rajattiin pyynnön esittäjän erityisolosuhteisiin, ja siinä otettiin huomioon kaikki olennaiset ja asiakirjoilla osoitetut todisteet (14). Tältä pohjalta tehdyt päätelmät eivät koske muita otokseen kuuluvia yrityksiä tai muita asianomaisen maan vientiä harjoittavia tuottajia.
(38)
Katsotaan, että otoksen uuden keskimääräisen polkumyyntimarginaalin määrittäminen perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan nojalla ei olisi näissä olosuhteissa laillisesti mahdollista eikä taloudellisesti asianmukaista seuraavassa selostetuista syistä. On muistettava, että otoksen keskimääräisen polkumyyntimarginaalin laskemiseen turvaudutaan ainoastaan silloin, kun yhden tietyn tutkimuksen puitteissa katsotaan, että viejien lukumäärä on niin suuri, että jokaisen yhteistyössä toimivan viejän tutkiminen yksitellen olisi kohtuuton taakka toimielimille ja vaarantaisi tutkimuksen valmistumisen perusasetuksessa säädetyssä sitovassa määräajassa. Sitten oletetaan, että painotetun keskimääräisen marginaalin laskeminen otokseen kuuluvien viejien polkumyyntimarginaalien perusteella edustaa myös otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimivien viejien polkumyyntimarginaalia. Näin voi olla vain, jos laskelma tehdään samaan ajanjakson polkumyyntimarginaalien perusteella. Mikään edellisistä olosuhteista ei toteudu osittaisessa välivaiheen tarkastelussa, joka rajoittuu yhteen otokseen alun perin kuuluneeseen yritykseen, kuten nykyisen tutkimuksen osalta on. Näin ollen päätellään, että nykyisen osittaisen välivaiheen tarkastelun tosiasialliset olosuhteet ovat sellaiset, että 9 artiklan 6 kohdan säännöksiä ei selvästikään voida soveltaa.
(39)
On muistettava, että vireillepanoilmoituksessa mainitaan, että ”jos todetaan, että pyynnön esittäjää koskevia toimenpiteitä olisi kumottava tai muutettava, saattaa olla tarpeen muuttaa tullia, jota tällä hetkellä sovelletaan muihin intialaisiin yrityksiin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa”, mikä tarkoittaa sitä, että tarkastelun tuloksena jäännöstulli voi nousta toimenpiteiden kiertämisen välttämiseksi (15). Koska pyynnön esittäjän tullia tarkistetaan alaspäin, edellä mainittu vireillepanoilmoituksen maininta ei ole merkityksellinen.
(40)
Edellä johdanto-osan 37-39 kappaleessa kuvatuista syistä on hylättävä väite, että otoksen keskimääräinen polkumyyntimarginaali olisi laskettava uudelleen.
(41)
Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ehdottaa pyynnön esittäjään sovellettavan tullin muuttamista, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa.
(42)
Pyynnön esittäjä toisti johdanto-osan 29 kappaleessa mainitun tuoteluokitusta koskevan väitteensä ja johdanto-osan 30 ja 31 kappaleessa kuvatun väitteensä, joka koski DEPB-, EPCG- ja vientiluottojärjestelmästä johtuvaa tullinpalautusta koskevaa oikaisua. Koska ei kuitenkaan esitetty uusia näkökohtia, jotka olisivat saattaneet muuttaa komission päätelmiä, väitteet oli hylättävä.
(43)
Pyynnön esittäjä myös asetti kyseenalaiseksi menetelmän, jossa FOB-pohjalta tehdyille toimille laskettiin CIF-arvo. Määrittäessään CIF-yksikköarvoa komissio liitti yrityksen maksaman kokonaisrahtikustannuksen kaikkiin vientitapahtumiin, myös FOB-tapahtumiin. Yritys väitti, että kokonaisrahtikustannus olisi pitänyt liittää ainoastaan CIF-tapahtumiin. Tämä väite on hyväksytty.
(44)
Pyynnön esittäjä väitti lopuksi, ettei otoksen kaikkea myyntiä ei ole jätetty polkumyyntimarginaalin määrittämisen ulkopuolelle. Myös tämä väite on hyväksytty.
(45)
Tarkastelun tuloksena ehdotettu tarkistettu polkumyyntimarginaali ja polkumyynnin vastainen tulli, jota sovellettaisiin Ester Industries Limited -yrityksen tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin, on 8,3 prosenttia,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Korvataan asetuksen (EY) N:o 1292/2007 2 artiklan 2 kohdassa olevan taulukon Ester Industries Limited -yritystä koskeva kohta seuraavasti:
”Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Intia
8,3
A026”
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 6 päivänä tammikuuta 2012.