NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 912/2010
ze dne 22. září 2010
o zřízení Agentury pro evropský GNSS, kterým se ruší nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská družicová navigační strategie je v současné době prováděna v rámci programů EGNOS a Galileo (dále jen „programy“).
(2)
Nařízením Rady (ES) č. 1321/2004 ze dne 12. července 2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy (3) byla zřízena agentura Společenství s názvem Úřad pro dohled nad evropským GNSS (dále jen „úřad“).
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (4) vymezuje nový rámec pro veřejnou správu a financování programů. Stanoví zásadu přesného rozdělení pravomocí mezi Evropské společenství zastupované Komisí, úřad a Evropskou kosmickou agenturu (dále jen „ESA“), přičemž Komisi svěřuje odpovědnost za řízení programů a pověřuje ji úkoly, kterými byl původně pověřen úřad. Stanoví rovněž, že úřad při plnění úkolů, které jsou mu svěřeny, zajistí, aby byla respektována úloha Komise jako správce programů, a že bude úřad postupovat v souladu s pokyny vydanými Komisí.
(4)
V nařízení (ES) č. 683/2008 Evropský parlament a Rada vyzvaly Komisi, aby předložila návrh, jehož cílem bude uvést řídící struktury programů stanovené v nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 do souladu s novými úlohami Komise a úřadu, jak jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 683/2008.
(5)
Úřad by vzhledem k menší oblasti své činnosti již neměl být nazýván „Úřadem pro dohled nad evropským GNSS“, nýbrž „Agenturou pro evropský GNSS“ (dále jen „agentura“). V rámci agentury by však měla být zajištěna kontinuita činností úřadu, včetně kontinuity, pokud jde o práva a povinnosti, zaměstnance a platnost přijatých rozhodnutí.
(6)
Je rovněž nutné změnit účel a cíle nařízení (ES) č. 1321/2004, aby byla zohledněna skutečnost, že agentura již není odpovědná za řízení veřejného zájmu ve vztahu k programům evropského globálního navigačního družicového systému (dále jen „GNSS“) a za regulaci těchto programů.
(7)
Právní postavení agentury by mělo být takové, aby jí při plnění jejích úkolů umožňovalo vystupovat jako právnická osoba.
(8)
Dále je potřeba pozměnit úkoly agentury, a v tomto ohledu zajistit, aby její úkoly byly vymezeny v souladu s článkem 16 nařízení (ES) č. 683/2008 a aby mohla agentura vykonávat další činnosti, které ji mohou být svěřeny Komisí, s cílem podpořit Komisi při provádění programů. V souladu s čl. 54 odst. 2 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), mezi tyto činnosti například patří sledování vývoje koordinačních a konzultačních postupů v oblasti bezpečnosti, zkoumání přínosu ve prospěch dalšího rozvoje, podpora programů a poskytování podpory při vývoji a zavádění pilotního projektu veřejné regulované služby (PRS).
(9)
Agentura by v rámci své působnosti a cílů a při plnění svých úkolů měla dodržovat zejména předpisy vztahující se na orgány Unie.
(10)
Komise by se v rámci střednědobého přezkumu programu Galileo, který je podle článku 22 nařízení (ES) č. 683/2008 plánován na rok 2010, měla zabývat také otázkou správy těchto programů v provozní fázi a fázi využití a rovněž úlohou, již bude agentura v této souvislosti mít.
(11)
V zájmu účinného zajištění plnění úkolů agentury by měly být členské státy a Komise zastoupeny ve správní radě, jíž budou svěřeny potřebné pravomoci sestavovat rozpočet, ověřovat jeho plnění, přijímat vhodná finanční pravidla, zavádět průhledné pracovní postupy pro rozhodování agentury, schvalovat její pracovní program a jmenovat výkonného ředitele.
(12)
Vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 683/2008 zdůrazňuje užitečnost úzké spolupráce Evropského parlamentu, Rady a Komise, je rovněž vhodné začlenit do správní rady zástupce Evropského parlamentu jako člena bez hlasovacího práva.
(13)
Aby bylo zajištěno, že agentura vykonává své úkoly s ohledem na úlohu Komise jako správce programů a v souladu s pokyny vydanými Komisí, je rovněž potřeba výslovně stanovit, že agenturu by měl řídit její výkonný ředitel pod dohledem správní rady a v souladu s pokyny, které agentuře vydá Komise. Dále je třeba upřesnit, že by Komise měla mít ve správní radě pět zástupců a že rozhodnutí týkající se omezeného počtu úkolů správní rady nemohou být přijata bez souhlasu zástupců Komise.
(14)
V zájmu bezproblémového fungování agentury je třeba, aby její výkonný ředitel byl jmenován na základě svých zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností a aby plnil své povinnosti zcela nezávisle a pružně vzhledem k vnitřní organizaci agentury. S výjimkou určitých činností a opatření, které se týkají bezpečnostní akreditace, by výkonný ředitel měl připravovat a přijímat veškerá potřebná opatření k zajištění řádného plnění pracovního programu agentury, každoročně připravit návrh souhrnné zprávy k předání správní radě, vypracovat návrh odhadu příjmů a výdajů agentury a plnit rozpočet.
(15)
Správní rada by měla mít pravomoc přijímat veškerá rozhodnutí umožňující agentuře plnit své úkoly s výjimkou úkolů týkajících se bezpečnostní akreditace, jež by měly být svěřeny Radě pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“). V souvislosti s těmito úkoly týkajícími se akreditace bude mít správní rada pravomoci v oblasti zdrojů a rozpočtu. Řádná správa programů dále vyžaduje, aby byly úkoly správní rady v souladu s novými úkoly, jimiž je agentura pověřena podle článku 16 nařízení (ES) č. 683/2008, zejména co se týče provozu bezpečnostního střediska pro Galileo a pokynů vydávaných podle společné akce Rady 2004/552/SZBP ze dne 12. července 2004 o aspektech provozu Evropského družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost Evropské unie (6).
(16)
Postupy jmenování do funkcí by měly být průhledné.
(17)
Vzhledem k rozsahu úkolů svěřených agentuře, mezi nimiž je i bezpečnostní akreditace, je třeba zrušit Výbor pro vědu a techniku zřízený v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 1321/2004 a nahradit Výbor pro bezpečnost a zabezpečení systému zřízený v souladu s článkem 10 uvedeného nařízení radou pro bezpečnostní akreditaci, která bude odpovídat za bezpečnostní akreditaci a bude složena ze zástupců členských států a Komise. Vysoký představitel pro zahraniční a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) a ESA by měli mít v radě pro bezpečnostní akreditaci úlohu pozorovatele.
(18)
Bezpečnostní akreditace by měla být vykonávána nezávisle na orgánech odpovědných za správu programů, zejména na Komisi, ostatních orgánech agentury, ESA a dalších subjektech odpovědných za provádění ustanovení souvisejících s bezpečností. S cílem zajistit tuto nezávislost by měla být zřízena rada pro bezpečnostní akreditaci jako orgán pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS (dále jen „systémy“) a přijímačů obsahujících technologii PRS. Měla by být v rámci agentury samostatným orgánem, který rozhoduje nezávisle a objektivně v zájmu občanů.
(19)
Vzhledem k tomu, že Komise v souladu s nařízením (ES) č. 683/2008 řeší všechny aspekty související s bezpečností systému, a v zájmu zajištění účinné správy bezpečnostních otázek a dodržení zásady přesného rozdělení pravomocí stanovené uvedeným nařízením je prvořadé, aby byla činnost rady pro bezpečnostní akreditaci přísně omezena na bezpečnostní akreditaci systémů a aby v žádném případě nezasahovala neoprávněně do úkolů svěřených Komisi podle článku 13 nařízení (ES) č. 683/2008.
(20)
Rozhodnutí, která Komise přijímá v souladu s postupy, jichž se účastní Výbor pro evropské programy GNSS, nijak neovlivní stávající pravidla týkající se rozpočtových otázek nebo pravomoc členských států v bezpečnostních otázkách.
(21)
V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 683/2008 se v případech, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo členských států, použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP. Zejména v případě ohrožení bezpečnosti Unie nebo členského státu vyplývajícího z provozu či využívání systémů nebo v případě ohrožení provozu systémů, zejména v důsledku mezinárodní krize, může Rada rozhodnout jednomyslně o nezbytných pokynech pro agenturu a Komisi. Kterýkoli člen Rady, vysoký představitel nebo Komise může požádat o projednání v Radě v zájmu dohody o těchto pokynech.
(22)
Podle zásady subsidiarity by rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci měla vycházet v souladu s procesem vymezeným ve strategii bezpečnostní akreditace z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pro bezpečnostní akreditaci.
(23)
Aby rada pro bezpečnostní akreditaci mohla provádět všechny činnosti rychle a účinně, měla by mít možnost zřídit podřízené orgány, které budou jednat na základě jejích pokynů. V souladu s tím by měla zřídit panel, který jí bude nápomocen při přípravě jejích rozhodnutí, a orgán pro distribuci kryptografických materiálů, který bude řídit a připravovat záležitosti týkající se kryptografického materiálu a jehož součástí bude buňka pro letové kódy, která se zaměří na správu operačních letových kódů před vypuštěním družic, a případně další orgány zaměřené na specifické otázky. Přitom by se měla věnovat zvláštní pozornost nezbytné kontinuitě činností těchto orgánů.
(24)
Je rovněž důležité, aby byla bezpečnostní akreditace koordinována s postupem orgánů spravujících programy a ostatních subjektů odpovědných za dodržování předpisů v oblasti bezpečnosti.
(25)
Vzhledem ke specifičnosti a komplexnosti systémů je zásadní, aby byla bezpečnostní akreditace prováděna v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států, přičemž je třeba usilovat o dosažení konsenzu a zapojit všechny strany, kterých se bezpečnostní otázky týkají, a za soustavné sledování rizik. Rovněž je nezbytné, aby byla technická stránka bezpečnostní akreditace svěřena odborníkům, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů a kteří prošli bezpečnostní prověrkou na odpovídající úrovni.
(26)
Aby byla rada pro bezpečnostní akreditaci schopna plnit své úkoly, mělo by se stanovit, že členské státy mají poskytovat této radě veškeré potřebné dokumenty, umožnit řádně pověřeným osobám přístup k utajovaným informacím a do všech oblastí spadajících do jejich pravomoci a že mají na místní úrovni odpovídat za bezpečnostní akreditaci oblastí nacházejících se na jejich území.
(27)
Systémy vybudované v rámci programů jsou infrastruktury, jejichž využití výrazně přesahuje hranice členských států a jež jsou zřízené jako transevropské sítě ve smyslu článku 172 Smlouvy o fungování Evropské unie. Služby poskytované prostřednictvím těchto systémů dále přispívají k rozvoji transevropských sítí v oblasti dopravních, telekomunikačních a energetických infrastruktur.
(28)
Komise má posoudit rozpočtový dopad financování agentury na příslušný okruh výdajů v rámci rozpočtu. Na základě těchto informací, a aniž je dotčen příslušný legislativní postup, budou muset obě složky rozpočtového orgánu v rámci spolupráce v rozpočtových záležitostech dosáhnout včas dohody o financování agentury. Na příspěvek Unie hrazený ze souhrnného rozpočtu Evropské unie se vztahuje rozpočtový proces Unie. Kromě toho má Evropský účetní dvůr provádět účetní audit podle hlavy VIII nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
(29)
Agentura by měla uplatňovat příslušné právní předpisy Unie o veřejném přístupu k dokumentům a ochraně osob ve spojitosti se zpracováváním osobních údajů. Měla by také dodržovat bezpečnostní zásady platné pro útvary Rady a Komise.
(30)
Třetí země by měly mít možnost účastnit se činnosti agentury, pokud předtím uzavřou s Unií příslušnou dohodu, zejména pokud se tyto země účastnily předchozích fází programu prostřednictvím svého příspěvku do programu Galileosat agentury ESA.
(31)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zřízení a zajištění fungování agentury, jež je odpovědná zejména za bezpečnostní akreditaci systémů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(32)
Jelikož má být změněn název agentury, mělo by být nařízení (ES) č. 683/2008 odpovídajícím způsobem změněno.
(33)
Nařízení (ES) č. 1321/2004 bylo již dříve pozměněno. S ohledem na pozměňovací návrhy, které se nyní předkládají, je vhodné pro větší přehlednost zrušit stávající nařízení a nahradit ho novým nařízením,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, ÚKOLY, ORGÁNY
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zřizuje agentura Unie s názvem Agentura pro evropský GNSS (dále jen „agentura“).
Článek 2
Úkoly
Úkoly agentury jsou stanoveny v článku 16 nařízení (ES) č. 683/2008.
Článek 3
Orgány
Orgány agentury jsou správní rada, rada pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS a výkonný ředitel. Tyto orgány vykonávají své úkoly v souladu s pokyny vydanými Komisí, jak je stanoveno v článku 16 nařízení (ES) č. 683/2008.
Článek 4
Právní postavení, místní úřadovny
1. Agentura je institucí Unie. Má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou jejich vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat nebo zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3. Agentura se může rozhodnout zřídit místní úřadovny v členských státech, s výhradou jejich souhlasu, nebo ve třetích zemích účastnících činnosti agentury podle článku 23.
4. S výhradou čl. 11 odst. 9 zastupuje agenturu její výkonný ředitel.
Článek 5
Správní rada
1. Zřizuje se správní rada k provádění úkolů uvedených v článku 6.
2. Správní rada se skládá z jednoho zástupce jmenovaného každým členským státem, pěti zástupců jmenovaných Komisí a jednoho zástupce bez hlasovacího práva jmenovaného Evropským parlamentem. Délka funkčního období členů správní rady je pět let. Funkční období lze prodloužit o nejvýše pět let. Zástupce vysokého představitele a zástupce ESA budou vyzváni, aby se účastnili zasedání správní rady jako pozorovatelé.
3. Účast zástupců třetích zemí a její podmínky budou případně určeny v ujednáních podle článku 23.
4. Správní rada zvolí ze svých členů předsedu a místopředsedu. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti. Funkční období předsedy a místopředsedy činí dva a půl roku, s možností jednoho opětovného jmenování, a skončí v okamžiku, kdy přestanou být členy správní rady.
5. Schůze správní rady svolává předseda.
Výkonný ředitel agentury se za běžných okolností účastní jednání, pokud předseda nerozhodne jinak.
Správní rada se pravidelně schází dvakrát do roka. Správní rada se navíc schází z podnětu předsedy nebo na žádost nejméně třetiny svých členů.
Správní rada může přizvat jakoukoli osobu, jejíž stanovisko může být důležité, k účasti na svých schůzích jako pozorovatele. Členům správní rady mohou být s výhradou jejího jednacího řádu nápomocni poradci nebo odborníci.
Agentura zajišťuje sekretariát správní rady.
6. Nestanoví-li toto nařízení jinak, přijímá správní rada rozhodnutí dvoutřetinovou většinou svých členů.
7. Každý zástupce členských států a Komise má jeden hlas. Rozhodnutí na základě čl. 6 písm. b) a e) se nepřijmou, pokud zástupci Komise nebudou hlasovat pro. Výkonný ředitel agentury nehlasuje.
Jednací řád správní rady stanoví podrobnější úpravu hlasování, zejména podmínky, za kterých může jeden z členů jednat v zastoupení jiného člena.
Článek 6
Úkoly správní rady
Správní rada zajišťuje, aby agentura vykonávala za podmínek stanovených tímto nařízením činnosti, které jsou jí svěřeny, a přijímá za tímto účelem veškerá nezbytná rozhodnutí. Pokud jde o úkoly a rozhodnutí týkající se bezpečnostní akreditace podle kapitoly III, správní rada odpovídá pouze za oblast zdrojů a rozpočtu. Správní rada rovněž:
a)
jmenuje výkonného ředitele podle čl. 7 odst. 2;
b)
přijímá každoročně nejpozději do 15. listopadu po obdržení stanoviska Komise pracovní program agentury na nadcházející rok;
c)
vykonává své povinnosti vůči rozpočtu agentury podle článků 13 a 14;
d)
dohlíží na provoz bezpečnostního střediska systému Galileo (dále jen „bezpečnostní středisko“), jak je uvedeno v čl. 16 písm. a) bodě ii) nařízení (ES) č. 683/2008;
e)
vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem;
f)
přijímá zvláštní předpisy potřebné pro uplatňování práva na přístup k dokumentům agentury v souladu s článkem 21;
g)
přijímá výroční zprávu o činnostech a výhledech agentury a postupuje ji do 1. července členským státům, Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. Agentura předá rozpočtovému orgánu veškeré informace významné pro výsledky hodnotících postupů;
h)
přijme svůj jednací řád.
Článek 7
Výkonný ředitel
1. Agenturu řídí její výkonný ředitel, který vykonává své povinnosti pod dohledem správní rady.
2. Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu nejméně tří kandidátů navržených Komisí po otevřeném výběrovém řízení, které následovalo po výzvě k projevení zájmu zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie a jinde. Správní rada přijímá o jmenování výkonného ředitele rozhodnutí tříčtvrtinovou většinou svých členů.
Správní rada má pravomoc odvolat výkonného ředitele a rozhodnutí o odvolání výkonného ředitele přijímá tříčtvrtinovou většinou svých členů.
Funkční období výkonného ředitele je pět let. Toto období může být jednou prodlouženo o další období pěti let.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou výkonného ředitele vyzvat, aby podal zprávu o plnění svých povinností a vystoupil před nimi s prohlášením.
Článek 8
Úkoly výkonného ředitele
Výkonný ředitel:
a)
zastupuje agenturu, s výjimkou činností a rozhodnutí podle kapitol II a III, a je pověřen jejím řízením;
b)
připravuje práci správní rady. Účastní se činnosti správní rady bez hlasovacího práva;
c)
odpovídá za provádění ročního pracovního programu agentury pod dohledem správní rady;
d)
činí veškerá potřebná opatření, včetně přijímání vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení, k zajištění fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
e)
sestavuje odhady příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 13 a plní rozpočet v souladu s článkem 14;
f)
připravuje každoročně návrh obecné zprávy a předkládá jej správní radě;
g)
zajišťuje, že je agentura jakožto provozovatel bezpečnostního střediska schopna reagovat na pokyny vydávané na základě společné akce 2004/552/SZBP;
h)
určuje organizační strukturu agentury a předkládá ji ke schválení správní radě;
i)
vykonává vůči zaměstnancům pravomoci stanovené v článku 18;
j)
může po schválení správní rady přijmout potřebná opatření ke zřízení místních úřadoven v členských státech v souladu s článkem 4;
k)
zajišťuje, že je radě pro bezpečnostní akreditaci a všem orgánům zřízeným v rámci její pravomoci uvedeným v čl. 11 odst. 11 poskytnut sekretariát a všechny zdroje potřebné pro řádné fungování.
KAPITOLA II
OTÁZKY TÝKAJÍCÍ SE BEZPEČNOSTI EVROPSKÉ UNIE NEBO ČLENSKÝCH STÁTŮ
Článek 9
Společná akce
1. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 683/2008 se v případech, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo členských států, použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP.
2. Rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatá v souladu s kapitolou III i zjištěná přetrvávající rizika sděluje Komise pro informaci Radě.
KAPITOLA III
BEZPEČNOSTNÍ AKREDITACE EVROPSKÝCH SYSTÉMŮ GNSS
Článek 10
Obecné zásady
Činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace uvedené v této kapitole jsou prováděny v souladu s těmito zásadami:
a)
činnosti a rozhodnutí v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států;
b)
je třeba vyvinout úsilí, aby bylo rozhodnutí dosahováno na základě konsenzu a aby byly zapojeny všechny příslušné strany, kterých se bezpečnostní otázky týkají;
c)
úkoly jsou vykonávány v souladu s příslušnými bezpečnostními předpisy vztahujícími se na Radu a Komisi (7);
d)
proces soustavného sledování zajistí, aby byla známa bezpečnostní rizika, aby byla vymezena bezpečnostní opatření za účelem snížení těchto rizik na přijatelnou míru v souladu se základními zásadami a minimálními standardy, jak jsou stanoveny v bezpečnostních předpisech vztahujících se na Radu a Komisi, a aby byla tato opatření uplatňována ve shodě s pojetím hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje;
e)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci vycházejí v souladu s procesem vymezeným ve strategii bezpečnostní akreditace z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pro bezpečnostní akreditaci;
f)
technická stránka činností bezpečnostní akreditace je svěřena odborníkům, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů, mají bezpečnostní prověrku na odpovídající úrovni a jednají objektivně;
g)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci jsou přijímána nezávisle na Komisi, aniž je dotčen článek 3, a na subjektech odpovědných za provádění programů. Orgán pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS je tedy v rámci agentury samostatným orgánem, který rozhoduje nezávisle;
h)
činnosti bezpečnostní akreditace jsou prováděny tak, aby byl dodržen požadavek na nezávislost a aby byla zároveň zohledněna nezbytnost odpovídající koordinace mezi Komisí a orgány odpovědnými za provádění bezpečnostních předpisů.
Článek 11
Rada pro bezpečnostní akreditaci
1. Zřizuje se rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“) v rámci agentury. V souvislosti s evropskými systémy GNSS plní rada pro bezpečnostní akreditaci úkoly orgánu pro bezpečnostní akreditaci, jak je uvedeno v příslušných bezpečnostních předpisech vztahujících se na Radu a Komisi.
2. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní úkoly, které byly svěřeny agentuře ve vztahu k bezpečnostní akreditaci podle čl. 16 písm. a) bodu i) nařízení (ES) č. 683/2008, a přijímá „rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci“, jak je stanoveno v tomto článku, zejména rozhodnutí týkajících se schválení strategie bezpečnostní akreditace a schválení vypuštění družic, povolení k provozu systémů v jejich jednotlivých konfiguracích a pro různé útvary, povolení k provozu pozemních stanic a zejména snímacích stanic umístěných ve třetích zemích, jakož i povolení k výrobě přijímačů obsahujících technologii PRS a jejich součástí.
3. Bezpečnostní akreditace systémů radou pro bezpečnostní akreditaci spočívá ve zjištění, zda systémy splňují bezpečnostní požadavky uvedené v článku 13 nařízení (ES) č. 683/2008 a příslušná bezpečnostní pravidla a předpisy vztahující se na Radu a Komisi.
4. Na základě zpráv o riziku uvedených v odstavci 11 informuje rada pro bezpečnostní akreditaci Komisi o posouzení rizik, které provedla, a poskytne Komisi poradenství o možnostech řešení přetrvávajících rizik v souvislosti s daným rozhodnutím o bezpečnostní akreditaci.
5. Komise průběžně informuje radu pro bezpečnostní akreditaci průběžně o dopadu zamýšlených rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů a o provádění plánů řešení přetrvávajících rizik. Rada pro bezpečnostní akreditaci zohlední všechna tato stanoviska Komise.
6. Rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci jsou určena Komisi.
7. Rada pro bezpečnostní akreditaci se skládá z jednoho zástupce každého členského státu, jednoho zástupce Komise a jednoho zástupce vysokého představitele. Zástupce ESA se účastní zasedání rady pro bezpečnostní akreditaci jako pozorovatel.
8. Rada pro bezpečnostní akreditaci vypracuje svůj jednací řád a jmenuje předsedu.
9. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci zastupuje agenturu v rozsahu, v jakém ji v souladu s článkem 8 nezastupuje výkonný ředitel.
10. Rada pro bezpečnostní akreditaci má přístup k veškerým lidským a materiálním zdrojům, které jsou nezbytné, aby byly zajištěny příslušné funkce správní podpory a aby rada mohla, společně s orgány uvedenými v odstavci 11, vykonávat své úkoly nezávisle, zejména pokud nakládá s dokumenty, zahajuje a sleduje zavádění bezpečnostních postupů a provádí bezpečnostní audity systémů, připravuje rozhodnutí a pořádá svá zasedání.
11. Rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zvláštní orgány, které se budou na základě jejích pokynů zabývat specifickými otázkami. Při zajišťování kontinuity své činnosti zřídí zejména:
-
panel, který provádí zejména přezkumy bezpečnostních analýz a testy za účelem vypracování příslušných zpráv o riziku s cílem napomoci jí při přípravě rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci,
-
orgán pro distribuci kryptografických materiálů, který je nápomocen radě pro bezpečnostní akreditaci zejména v otázkách souvisejících s problematikou letových kódů.
12. Pokud nelze dosáhnout konsenzu v souladu s obecnými zásadami uvedenými v článku 10 tohoto nařízení, přijímá rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí většinou hlasů, jak je stanoveno v článku 16 Smlouvy o Evropské unii a aniž je dotčen článek 9 tohoto nařízení. Zástupce Komise a zástupce vysokého představitele se hlasování neúčastní. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci podepisuje jménem rady pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí, která rada pro bezpečnostní akreditaci přijme.
13. Komise průběžně a neprodleně informuje Evropský parlament a Radu o dopadu přijatých rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů. Pokud se Komise domnívá, že rozhodnutí přijaté radou pro bezpečnostní akreditaci může mít významný dopad na řádné provádění programů, například pokud jde o náklady a časový rozvrh, okamžitě informuje Evropský parlament a Radu.
14. Komise může s ohledem na stanoviska Evropského parlamentu a Rady, která by měla být předložena ve lhůtě jednoho měsíce, přijmout vhodná opatření v souladu s nařízením (ES) č. 683/2008.
15. Správní rada je pravidelně informována o průběhu práce rady pro bezpečnostní akreditaci.
16. Časový rozvrh práce rady pro bezpečnostní akreditaci musí být v souladu s pracovním programem Komise týkajícím se GNSS.
Článek 12
Úloha členských států
Členské státy:
a)
předávají radě pro bezpečnostní akreditaci veškeré informace, které považují za důležité pro účely bezpečnostní akreditace;
b)
umožní řádně pověřeným osobám, jež byly jmenovány radou pro bezpečnostní akreditaci, v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy přístup k veškerým utajovaným informacím a do veškerých oblastí či míst, které souvisejí s bezpečností systémů a spadají do pravomoci členských států, aniž by docházelo k diskriminaci na základě státní příslušnosti, a to mimo jiné pro účely bezpečnostních auditů a testů, o nichž rozhodla rada pro bezpečnostní akreditaci;
c)
jednotlivě odpovídají za navržení modelu pro kontrolu přístupu, jenž obsahuje přehled nebo seznam oblastí či míst, které mají být akreditovány, a na němž se předem dohodnou členské státy a rada pro bezpečnostní akreditaci, aby bylo zajištěno, že všechny členské státy poskytují stejnou úroveň kontroly přístupu;
d)
odpovídají na místní úrovni za bezpečnostní akreditaci oblastí, které se nacházejí na jejich území a spadají do oblasti bezpečnostní akreditace evropských systémů GNSS, a podávají o tom zprávu radě pro bezpečnostní akreditaci.
KAPITOLA IV
ROZPOČTOVÁ A FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 13
Rozpočet
1. Aniž jsou dotčeny další dosud nevymezené zdroje a příspěvky, zahrnují příjmy agentury dotaci Unie, jež je zapsána do souhrnného rozpočtu Evropské unie, aby byla zajištěna rovnováha mezi příjmy a výdaji.
2. Výdaje agentury zahrnují výdaje na zaměstnance, správní výdaje a výdaje na infrastrukturu, provozní náklady a výdaje spojené s činností rady pro bezpečnostní akreditaci, včetně subjektů uvedených v čl. 11 odst. 11, a se smlouvami a dohodami uzavřenými agenturou za účelem plnění úkolů, kterými je pověřena.
3. Výkonný ředitel vypracuje návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rok a předá jej správní radě spolu s návrhem plánu pracovních míst.
4. Příjmy a výdaje musí být vyrovnané.
5. Každý rok sestaví správní rada na základě návrhu odhadu příjmů a výdajů konečný odhad příjmů a výdajů pro agenturu pro následující rozpočtový rok.
6. Tento odhad, včetně návrhu plánu pracovních míst, předá správní rada spolu s předběžným pracovním programem do 31. března Komisi a třetím zemím, se kterými Unie uzavřela dohody v souladu s článkem 23.
7. Komise předá odhad Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
8. Na základě odhadu Komise zapracuje ty položky odhadu, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace, která má být poskytnuta ze souhrnného rozpočtu, do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie, který předloží rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování Evropské unie.
9. Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na dotaci pro agenturu a přijímá plán pracovních míst agentury.
10. Rozpočet agentury přijímá správní rada. Rozpočet je konečný po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.
11. Správní rada oznámí co nejdříve rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, jenž bude mít významné finanční dopady na rozpočet, zejména veškeré projekty související s nemovitostmi, jako je nájem či koupě budov. Uvědomí o tom Komisi.
12. Pokud některá složka rozpočtového orgánu oznámí svůj záměr vydat stanovisko, předá toto stanovisko správní radě do šesti týdnů ode dne oznámení tohoto záměru.
Článek 14
Plnění rozpočtu a dohled nad ním
1. Rozpočet agentury plní výkonný ředitel.
2. Do 1. března následujícího rozpočtového roku předá účetní agentury účetnímu Komise předběžnou účetní závěrku spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje předběžné účetní závěrky orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
3. Do 31. března následujícího rozpočtového roku předá účetní Komise Účetnímu dvoru předběžnou účetní závěrku agentury spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Zpráva se rovněž předává Evropskému parlamentu a Radě.
4. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k předběžné účetní závěrce agentury podle článku 129 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 vypracuje výkonný ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku agentury a předá ji správní radě k vydání stanoviska.
5. Správní rada vydá stanovisko ke konečné účetní závěrce agentury.
6. Do 1. července následujícího rozpočtového roku předá výkonný ředitel konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.
7. Konečná účetní závěrka se zveřejní.
8. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření do 30. září. Tuto odpověď rovněž zašle správní radě.
9. Výkonný ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za uvedený rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
10. Na základě doporučení Rady přijaté kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 30. dubna roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N.
Článek 15
Finanční ustanovení
Správní rada po konzultaci s Komisí přijme finanční předpisy použitelné na agenturu. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8), pouze tehdy, pokud to vyžadují zvláštní potřeby fungování agentury, a s předchozím souhlasem Komise.
KAPITOLA V
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 16
Opatření proti podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti se bez omezení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (9).
2. Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (10) a neprodleně vydá příslušné předpisy vztahující se na všechny zaměstnance agentury.
3. Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající musí obsahovat ustanovení o tom, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků poskytovaných agenturou a pracovníků odpovědných za jejich přidělování.
Článek 17
Výsady a imunity
Na agenturu se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
Článek 18
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury se vztahují služební řád úředníků Evropské unie, pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie a pravidla společně přijatá orgány Evropské unie za účelem uplatnění tohoto služebního a pracovního řádu. Správní rada po dohodě s Komisí přijme potřebná podrobná prováděcí pravidla.
2. Aniž je dotčen článek 8, vykonává agentura ve vztahu ke svým zaměstnancům pravomoci svěřené služebním řádem a pracovním řádem orgánu oprávněnému ke jmenování.
3. Zaměstnanci agentury sestávají ze zaměstnanců přijatých agenturou podle potřeby pro plnění jejích úkolů, ale mohou rovněž zahrnovat úředníky, kteří prošli řádnou prověrkou a byli dočasně přiděleni či přeloženi Komisí nebo členskými státy.
4. Ustanovení obsažená v odstavcích 1 a 3 se vztahují i na zaměstnance bezpečnostního střediska.
Článek 19
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu. Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené agenturou.
2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami, které jsou společné právním řádům členských států, škody způsobené jejími útvary nebo jejími zaměstnanci při plnění jejich úkolů.
3. Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat jakýkoli spor týkající se náhrady škody uvedené v odstavci 2.
4. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči agentuře se řídí ustanoveními služebního řádu nebo pracovního řádu, která se na ně vztahují.
Článek 20
Jazyky
1. Na agenturu se vztahují ustanovení nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (11).
2. Překladatelské služby potřebné pro činnost agentury zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
Článek 21
Přístup k dokumentům a ochrana údajů osobní povahy
1. Na dokumenty, které má agentura k dispozici, se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (12).
2. Do šesti měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost přijme správní rada prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie podle článků 228 a 263 Smlouvy o fungování Evropské unie.
4. Při zpracovávání údajů týkajících se fyzických osob se agentura řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (13).
Článek 22
Bezpečnostní pravidla
Agentura uplatňuje zásady bezpečnosti obsažené v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom. To se vztahuje mimo jiné na ustanovení o předávání utajovaných informací, nakládání s nimi a jejich archivaci.
Článek 23
Účast třetích zemí
1. Agentura je otevřena účasti třetích zemí, které za tímto účelem uzavřely dohody s Evropskou unií.
2. V souladu s odpovídajícími ustanoveními těchto dohod se vypracují ujednání, jež určí zejména povahu, rozsah a způsob, kterým se bude každá z těchto zemí podílet na činnosti agentury, včetně ustanovení o jejich účasti na iniciativách agentury, finančních příspěvcích a zaměstnancích.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Změny nařízení (ES) č. 683/2008
V celém nařízení (ES) č. 683/2008 se slova „Úřad pro dohled nad evropským globálním navigačním družicovým systémem“ nahrazují slovy „Agentura pro evropský globální navigační družicový systém“, slova „Úřad pro dohled nad evropským GNSS“ se nahrazují slovy „Agentura pro evropský GNSS“ a slovo „úřad“ se nahrazuje slovem „agentura“ v příslušných mluvnických tvarech.
Článek 25
Zrušení a platnost přijatých opatření
Nařízení (ES) č. 1321/2004 se zrušuje. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení. Jakákoli opatření přijatá na základě nařízení (ES) č. 1321/2004 zůstávají v platnosti.
Článek 26
Hodnocení
Komise provede nejpozději v roce 2012 hodnocení tohoto nařízení, zejména s ohledem na úkoly agentury uvedené v článku 2, a předloží případné návrhy.
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. září 2010.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 912/2010,
annettu 22 päivänä syyskuuta 2010,
Euroopan GNSS-viraston perustamisesta, eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1321/2004 kumoamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 muuttamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ovat kuulleet alueiden komiteaa,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan unionin satelliittinavigointipolitiikkaa toteutetaan tällä hetkellä EGNOS- ja Galileo-ohjelmilla, jäljempänä ’ohjelmat’.
(2)
Eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista 12 päivänä heinäkuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1321/2004 (3) perustettiin yhteisön virasto, jonka nimi on maailmanlaajuisesti toimivan satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomainen, jäljempänä ’viranomainen’.
(3)
Eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 683/2008 (4) määritellään uudet puitteet ohjelmien julkiselle hallinnoinnille ja rahoitukselle. Siinä säädetään periaatteesta, jonka mukaan vastuualueet jaetaan tarkasti komission edustaman Euroopan unionin, viranomaisen ja Euroopan avaruusjärjestön, jäljempänä ’ESA’, välillä, jolloin komissiolle uskotaan ohjelmien hallinnointivastuu ja viranomaiselle alun perin osoitetut tehtävät. Siinä säädetään myös, että viranomaisen on sille asetuksen mukaan uskottuja tehtäviä suorittaessaan varmistettava, että komission asemaa ohjelmien hallinnoijana kunnioitetaan ja että virasto toimii komission antamien suuntaviivojen mukaisesti.
(4)
Euroopan parlamentti ja neuvosto kehottivat asetuksessa (EY) N:o 683/2008 komissiota antamaan ehdotuksen, jotta asetuksessa (EY) N:o 1321/2004 säädetyt ohjelmien hallintorakenteet sovitettaisiin virallisesti yhteen asetuksessa (EY) N:o 683/2008 säädettyjen komission ja valvontaviranomaisen uusien tehtävien kanssa.
(5)
Toimintakentän rajoittamisen jälkeen viranomainen ei voi enää olla nimeltään ”maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomainen”, vaan ”Euroopan GNSS-virasto”, jäljempänä ’virasto’. Virastossa olisi kuitenkin taattava viranomaisen toiminnan jatkuvuus, mukaan lukien oikeuksia ja velvoitteita, henkilöstöä ja tehtyjen päätösten voimassaoloa koskeva jatkuvuus.
(6)
Asetuksen (EY) N:o 1321/2004 tarkoitusta ja tavoitetta olisi myös mukautettava, jotta ne vastaisivat sitä, että viraston tehtävänä ei ole enää huolehtia maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) eurooppalaisten ohjelmien julkisten intressien hallinnoinnista ja tällaisten ohjelmien sääntelystä.
(7)
Viraston oikeudellisen aseman olisi tehtävä mahdolliseksi se, että se toimii tehtäviään hoitaessaan oikeushenkilönä.
(8)
On myös tärkeää muuttaa viraston tehtäviä ja tältä osin varmistaa, että sen tehtävät määritellään asetuksen (EY) N:o 683/2008 16 artiklan mukaisesti, mukaan lukien mahdollisuus, että komissio voi osoittaa sille muita tehtäviä komission tukemiseksi ohjelmien täytäntöönpanossa. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) 54 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti näihin tehtäviin voisi kuulua esimerkiksi turvallisuuteen liittyvien kysymysten koordinointi- ja konsultointimenettelyjen kehityksen seuraaminen, kaikesta ohjelmien kehittämiseksi ja edistämiseksi tarvittavasta tutkimustoiminnasta huolehtiminen ja julkisesti säänneltyjä palveluja koskevan pilottihankkeen (PRS-pilottihanke) kehityksen ja toteutuksen tukeminen.
(9)
Viraston olisi toimialansa, tavoitteidensa sekä tehtäviensä toteuttamisen puitteissa noudatettava erityisesti unionin toimielimiin sovellettavia säännöksiä ja määräyksiä.
(10)
Komission olisi asetuksen (EY) N:o 683/2008 22 artiklassa säädetyn, vuonna 2010 toteutettavaksi suunnitellun Galileo-ohjelman väliarvioinnin yhteydessä käsiteltävä kysymystä ohjelmien hallinnoinnista toimintavaiheessa ja sitä, mikä on viraston asema tässä yhteydessä.
(11)
Viraston tehtävien tehokkaan suorittamisen varmistamiseksi jäsenvaltioiden ja komission olisi oltava edustettuina hallintoneuvostossa, jolle on annettu tarvittavat valtuudet hyväksyä talousarvio, tarkastaa sen toteutusta, hyväksyä asianmukaiset varainhoitoa koskevat säännökset, vahvistaa viraston päätöksenteolle avoimet työmenetelmät, hyväksyä sen työohjelma ja nimittää toimitusjohtaja.
(12)
On myös aiheellista ottaa hallintoneuvostoon Euroopan parlamenttia edustava jäsen, jolla ei ole äänioikeutta, sillä asetuksessa (EY) N:o 683/2008 korostetaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission tiiviin yhteistyön tärkeyttä.
(13)
Tämän lisäksi olisi taattava, että virasto tehtäviään suorittaessaan ottaa huomioon komission aseman ohjelman hallinnoijana ja toimii komission esittämien suuntaviivojen mukaisesti. Tätä varten olisi todettava nimenomaisesti, että toimitusjohtajan olisi johdettava virastoa hallintoneuvoston alaisuudessa ja komission virastolle antamien ohjeiden mukaisesti. On yhtä tärkeää säätää, että komissiolla olisi oltava viisi edustajaa hallintoneuvostossa ja että päätöksiä, jotka koskevat rajoitettua määrää hallintoneuvoston tehtäviä, ei olisi voitava tehdä ilman komission edustajien puoltavaa ääntä.
(14)
Viraston moitteeton toiminta edellyttää, että sen toimitusjohtajan nimittäminen perustuu seuraaviin seikkoihin: kyvykkyys, todistuksin osoitetut hallinnolliset taidot ja johtamistaidot, tehtävään soveltuva pätevyys ja kokemus, kyky suoriutua tehtävistä täysin itsenäisesti ja joustavalla tavalla viraston sisäisen toiminnan järjestämisen osalta. Lukuun ottamatta tiettyjä turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia ja -toimenpiteitä toimitusjohtajan olisi valmisteltava ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet viraston työohjelman moitteettoman toteuttamisen varmistamiseksi, laadittava vuosittain hallintoneuvostolle ehdotus yleiskertomukseksi, laadittava ehdotus viraston tuloja ja menoja koskevaksi ennakkoarvioksi ja toteutettava talousarvio.
(15)
Hallintoneuvostolla olisi oltava valtuudet tehdä kaikki sellaiset päätökset, joilla voidaan varmistaa, että virasto pystyy suoriutumaan tehtävistään, lukuun ottamatta turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevia tehtäviä, jotka on annettu eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnalle. Tällaisten hyväksyntää koskevien tehtävien osalta hallintoneuvoston olisi vastattava vain resurssi- ja talousarviokysymyksiin liittyvistä asioista. Ohjelmien hyvä hallinnointi edellyttää myös, että hallintoneuvoston tehtävät vastaavat virastolle asetuksen (EY) N:o 683/2008 16 artiklan nojalla osoitettuja uusia tehtäviä, erityisesti Galileon turvallisuuskeskuksen toiminnan ja Euroopan unionin turvallisuuteen vaikuttavista eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän toiminnan näkökohdista 12 päivänä heinäkuuta 2004 hyväksytyn yhteisen toiminnan 2004/552/YUTP (6) mukaisesti annettujen ohjeiden osalta.
(16)
Toimenhaltijoiden nimittämismenettelyjen olisi oltava avoimia.
(17)
Ottaen huomioon virastolle uskottujen tehtävien laajuus, joihin kuuluu turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä, on aiheellista lakkauttaa asetuksen (EY) N:o 1321/2004 9 artiklan mukaisesti perustettu tieteellinen ja tekninen komitea, ja mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti perustettu järjestelmän suoja- ja turvallisuuskomitea on korvattava eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnalla, jonka tehtävänä on turvajärjestelyihin liittyvät hyväksyntämenettelyt ja joka muodostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista. Ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealla edustajalla, jäljempänä ’korkea edustaja’, ja ESAlla olisi oltava tarkkailijan asema hyväksyntälautakunnassa.
(18)
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet on suoritettava itsenäisesti suhteessa ohjelmien hallintoviranomaisiin, erityisesti komissioon, viraston muihin elimiin, ESAan ja muihin tahoihin, jotka ovat vastuussa turvallisuusmääräysten täytäntöönpanosta. Tämän itsenäisyyden takaamiseksi eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta olisi asetettava eurooppalaisten GNSS-järjestelmien, jäljempänä ’järjestelmät’, turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäviranomaiseksi ja PRS-teknologiaa sisältävien vastaanottimien hyväksyntäviranomaiseksi. Sen olisi oltava virastossa toimiva riippumaton elin, joka tekee päätöksensä itsenäisesti ja puolueettomasti kansalaisten edut huomioon ottaen.
(19)
Koska komissio asetuksen (EY) N:o 683/2008 mukaisesti hallinnoi kaikkia järjestelmien turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä, ja jotta voidaan varmistaa turvallisuuskysymysten tehokas hallinnointi ja asetuksessa säädetty vastuualueiden tarkan jakamisen periaatteen noudattaminen, on ensiarvoisen tärkeää, että eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan toiminta rajoitetaan tiukasti järjestelmien turvallisuusjärjestelytoimien hyväksyntään, ja että ne eivät voi missään olosuhteissa korvata komissiolle asetuksen (EY) N:o 683/2008 13 artiklan nojalla uskottuja tehtäviä.
(20)
Päätökset, jotka komissio tekee noudattaen menettelyjä, joissa Euroopan GNSS-ohjelmakomitea on osallisena, eivät millään tavoin vaikuta voimassa oleviin talousarvioasioita koskeviin sääntöihin tai turvallisuuskysymyksiä koskevaan jäsenvaltioiden erityiseen toimivaltaan.
(21)
Jos järjestelmien toiminta saattaa vaikuttaa unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen, sovelletaan asetuksen (EY) N:o 683/2008 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti yhteisessä toiminnassa 2004/552/YUTP vahvistettuja menettelyjä. Erityisesti jos järjestelmien toiminnasta tai käytöstä aiheutuu uhka unionin tai jäsenvaltion turvallisuudelle tai jos järjestelmien toiminta on uhattuna erityisesti kansainvälisen kriisin seurauksena, neuvosto voi yksimielisesti päättää virastolle ja komissiolle annettavista tarvittavista ohjeista. Jokainen neuvoston jäsen, korkea edustaja tai komissio voi pyytää neuvoston keskustelua näistä ohjeista sopimiseksi.
(22)
Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevien päätösten olisi perustuttava turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisstrategiassa määriteltyä menettelyä noudattaen jäsenvaltioiden kansallisten turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäviranomaisten tekemiin paikallisiin turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskeviin päätöksiin.
(23)
Eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan olisi voitava perustaa sen alaisuudessa ja sen ohjeiden mukaan toimivia asianmukaisia elimiä, jotta se voi toteuttaa kaikki tehtävänsä nopeasti ja tehokkaasti. Tämän vuoksi sen olisi perustettava ”paneeli”, joka auttaa sitä päätösten valmistelussa, ja ”salatun aineiston jakelusta vastaava viranomainen”, joka hallinnoi ja valmistelee salattua aineistoa koskevia kysymyksiä, mukaan lukien ”lentojen salausavainten valvontayksikkö”, joka vastaa laukaisujen operatiivisten lentojen salausavaimista, sekä tarvittaessa muita erityiskysymyksiä käsitteleviä elimiä. Perustamisen yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota näiden elinten työn välttämättömään jatkuvuuteen.
(24)
On myös tärkeää, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet sovitetaan yhteen ohjelmien hallintoviranomaisten ja muiden turvallisuusmääräysten täytäntöönpanosta vastaavien tahojen toimien kanssa.
(25)
Järjestelmien erikoislaadun ja monimutkaisuuden vuoksi on välttämätöntä, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet suoritetaan toteuttaen yhteistä vastuuta unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuudesta, pyrkien yhteiseen näkemykseen ja ottamalla mukaan kaikki tahot, joita turvallisuus koskee, sekä varmistetaan jatkuva riskien seuranta. On myös erityisen tärkeää, että tekniset turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet uskotaan alan ammattilaisille, jotka ovat asianmukaisesti pätevöityneet monimutkaisten järjestelmien hyväksyntään ja joista on tehty tasoltaan riittävä turvallisuusselvitys.
(26)
Jotta eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta voi suorittaa tehtävänsä, olisi myös säädettävä, että jäsenvaltioiden on toimitettava lautakunnalle kaikki tarvittavat asiakirjat, annettava asianmukaisesti valtuutetuille henkilöille pääsy turvallisuusluokiteltuihin tietoihin ja kaikille lainkäyttövaltaansa kuuluville laitosalueille ja vastattava paikallistasolla alueellaan sijaitsevien laitosalueiden turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä.
(27)
Ohjelmien puitteissa perustetut järjestelmät ovat infrastruktuureja, jotka muodostetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artiklassa tarkoitetuiksi Euroopan laajuisiksi verkoiksi, joiden käyttö ulottuu huomattavasti jäsenvaltioiden kansallisten rajojen ulkopuolelle. Näiden järjestelmien välityksellä tarjotut palvelut edistävät lisäksi osaltaan Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä liikenne-, televiestintä- ja energiainfrastruktuurien alalla.
(28)
Komission olisi arvioitava viraston rahoituksen aiheuttamia vaikutuksia talousarvioon kyseisen meno-otsakkeen osalta. Tietojen perusteella ja asiaankuuluvaa lainsäädäntömenettelyä rajoittamatta budjettivallan käyttäjien olisi päästävä hyvissä ajoin sopimukseen viraston rahoituksesta budjettiyhteistyön puitteissa. Unionin talousarviomenettelyä sovelletaan unionin rahoitusosuuteen, joka maksetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Lisäksi Euroopan tilintarkastustuomioistuin toimittaa tilintarkastuksen asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 VIII osaston mukaisesti.
(29)
Viraston olisi sovellettava asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee yleisön oikeutta tutustua asiakirjoihin ja yksilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä. Viraston olisi myös noudatettava neuvostoon ja komission yksiköihin sovellettavia turvallisuusperiaatteita.
(30)
Kolmansien maiden olisi voitava osallistua viraston toimintaan, mikäli ne ovat tehneet tästä etukäteen sopimuksen unionin kanssa, erityisesti jos kyseiset maat ovat osallistuneet Galileo-ohjelman aiempiin vaiheisiin ESAn GalileoSat-ohjelmassa.
(31)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat erityisesti järjestelmien turvallisuusjärjestelyistä vastaavan viraston perustaminen ja sen toiminnan varmistaminen, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.
(32)
Koska viraston nimi muutetaan, olisi asetus (EY) N:o 683/2008 muutettava tämän mukaisesti.
(33)
Asetusta (EY) N:o 1321/2004 on muutettu aikaisemmin. Nyt tehtävien muutosten vuoksi on asianmukaista selkeyden vuoksi kumota mainittu asetus ja korvata se uudella asetuksella,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
KOHDE, TEHTÄVÄT, ELIMET
1 artikla
Kohde
Tällä asetuksella perustetaan unionin virasto, jonka nimi on Euroopan GNSS-virasto, jäljempänä ’virasto’.
2 artikla
Tehtävät
Viraston tehtävät määritellään asetuksen (EY) N:o 683/2008 16 artiklassa.
3 artikla
Elimet
Viraston elimet ovat hallintoneuvosto, eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta ja toimitusjohtaja. Elimet hoitavat tehtävänsä komission asetuksen (EY) N:o 683/2008 16 artiklan mukaisesti antamien suuntaviivojen mukaisesti.
4 artikla
Oikeudellinen asema, paikallistoimistot
1. Virasto on unionin elin. Se on oikeushenkilö.
2. Virastolla on kaikissa jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.
3. Virasto voi päättää perustaa paikallistoimistoja jäsenvaltioihin, jos nämä suostuvat siihen, tai kolmansiin maihin, jotka osallistuvat viraston toimintaan 23 artiklan mukaisesti.
4. Virastoa edustaa sen toimitusjohtaja, jollei 11 artiklan 9 kohdasta muuta johdu.
5 artikla
Hallintoneuvosto
1. Perustetaan hallintoneuvosto toteuttamaan 6 artiklassa luetellut tehtävät.
2. Kukin jäsenvaltio nimittää hallintoneuvostoon yhden edustajan, komissio viisi edustajaa ja Euroopan parlamentti yhden edustajan, jolla ei ole äänioikeutta. Hallintoneuvoston jäsenten toimikausi on viisi vuotta. Se voidaan uudistaa korkeintaan viiden vuoden ajaksi. Korkean edustajan edustaja ja ESAn edustaja kutsutaan osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina.
3. Kolmansien maiden edustajien osallistumisesta ja sen ehdoista määrätään tarvittaessa 23 artiklassa tarkoitettujen järjestelyjen avulla.
4. Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Varapuheenjohtaja toimii puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estynyt suorittamaan tehtäviään. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on kaksi ja puoli vuotta, joka voidaan uusia kerran, ja päättyy silloin, kun heidän jäsenyytensä hallintoneuvostossa päättyy.
5. Hallintoneuvosto kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta.
Toimitusjohtaja osallistuu tavallisesti asioiden käsittelyyn, jollei puheenjohtaja toisin päätä.
Hallintoneuvosto kokoontuu sääntömääräiseen kokoukseen kahdesti vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajansa aloitteesta tai jos vähintään kolmannes sen jäsenistä sitä pyytää.
Hallintoneuvosto voi kutsua kokouksiinsa tarkkailijoiksi henkilöitä, joiden lausunnoilla voi olla merkitystä. Hallintoneuvoston jäsenillä voi olla avustajinaan neuvonantajia tai asiantuntijoita, jollei sen työjärjestyksen määräyksistä muuta johdu.
Virasto huolehtii hallintoneuvoston sihteeristön tehtävistä.
6. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, hallintoneuvosto tekee päätöksensä jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
7. Kullakin jäsenvaltion ja komission edustajalla on yksi ääni. Päätöksiä, jotka perustuvat 6 artiklan b ja e kohtaan, ei tehdä ilman komission edustajien puoltavaa ääntä. Toimitusjohtajalla ei ole äänioikeutta.
Hallintoneuvoston työjärjestyksessä määritellään yksityiskohtaiset äänestysjärjestelyt, erityisesti edellytykset, joiden mukaan jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta.
6 artikla
Hallintoneuvoston tehtävät
Hallintoneuvosto varmistaa, että virasto suorittaa sille annetut tehtävät tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin, ja tekee kaikki tässä suhteessa tarpeelliset päätökset. Turvallisuusjärjestelyjen ja III luvussa tarkoitettujen päätösten osalta hallintoneuvosto vastaa ainoastaan resursseista ja talousarvioon liittyvistä kysymyksistä. Lisäksi hallintoneuvosto:
a)
nimittää 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitusjohtajan;
b)
hyväksyy viimeistään kunkin vuoden marraskuun 15 päivänä ja komission lausunnon saatuaan viraston seuraavan vuoden työohjelman;
c)
hoitaa 13 ja 14 artiklan mukaisesti viraston talousarvioon liittyvät tehtävänsä;
d)
valvoo Galileon turvallisuuskeskuksen, jäljempänä ’Galileon turvallisuuden valvontakeskus’ tai ’GSMC’, toimintaa asetuksen (EY) N:o 683/2008 16 artiklan a kohdan ii alakohdan mukaisesti;
e)
käyttää toimitusjohtajan suhteen kurinpidollista toimivaltaa;
f)
hyväksyy 21 artiklan mukaisesti erityiset säännökset, jotka ovat tarpeen, jotta oikeus tutustua viraston asiakirjoihin voidaan toteuttaa;
g)
hyväksyy viraston toimintaa ja näkymiä koskevan vuosikertomuksen ja toimittaa sen viimeistään 1 päivänä heinäkuuta jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle. Virasto toimittaa budjettivallan käyttäjälle kaikki tiedot, joilla on merkitystä arviointimenettelyjen tulosten kannalta;
h)
hyväksyy työjärjestyksensä.
7 artikla
Toimitusjohtaja
1. Virastoa johtaa sen toimitusjohtaja, joka hoitaa tehtäväänsä hallintoneuvoston alaisuudessa.
2. Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan ansioiden ja todistuksin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen sekä tehtävään soveltuvan pätevyyden ja kokemuksen perusteella vähintään kolme ehdokasta sisältävältä komission ehdottamalta listalta, joka on laadittu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja muualla julkaistun kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen järjestetyn avoimen kilpailun perusteella. Hallintoneuvosto tekee toimitusjohtajan nimittämistä koskevan päätöksensä jäsentensä kolmen neljäsosan enemmistöllä.
Hallintoneuvostolla on valta erottaa toimitusjohtaja, ja se tekee tätä koskevan päätöksensä jäsentensä kolmen neljäsosan enemmistöllä.
Toimitusjohtajan toimikausi on viisi vuotta. Se voidaan uudistaa kerran toiseksi viiden vuoden jaksoksi.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi pyytää toimitusjohtajaa antamaan kertomuksen tehtäviensä suorittamisesta ja antamaan lausunnon näille toimielimille.
8 artikla
Toimitusjohtajan tehtävät
Toimitusjohtaja
a)
edustaa virastoa lukuun ottamatta toimia ja päätöksiä, joita toteutetaan tai jotka tehdään II ja III luvun mukaisesti, ja vastaa sen hallinnosta;
b)
valmistelee hallintoneuvoston työskentelyn. Hän osallistuu hallintoneuvoston työskentelyyn ilman äänioikeutta;
c)
huolehtii viraston vuosittaisen työohjelman täytäntöönpanosta hallintoneuvoston valvonnassa;
d)
toteuttaa kaikki viraston tämän asetuksen mukaisen toiminnan varmistamiseksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuina sisäisten hallinnollisten ohjeiden antaminen ja tiedonantojen julkaiseminen;
e)
laatii arvion viraston tuloista ja menoista 13 artiklan mukaisesti ja huolehtii talousarvion toteuttamisesta 14 artiklan mukaisesti;
f)
valmistelee vuosittain luonnoksen yleiskertomukseksi ja toimittaa sen hallintoneuvostolle;
g)
varmistaa, että virasto pystyy GSMC:n operaattorina toimimaan yhteisen toiminnan 2004/552/YUTP nojalla annettujen ohjeiden mukaisesti;
h)
määrittelee viraston organisaatiorakenteen ja toimittaa sen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi;
i)
käyttää henkilöstön suhteen 18 artiklassa säädettyä toimivaltaa;
j)
voi hallintoneuvoston suostumuksella päättää tarpeellisista toimenpiteistä paikallistoimistojen perustamiseksi jäsenvaltioihin 4 artiklan mukaisesti;
k)
varmistaa, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan ja sen alaisuuteen 11 artiklan 11 kohdassa perustettujen elinten asianmukaisen toiminnan kannalta tarvittavat sihteeristö ja resurssit ovat käytettävissä.
II LUKU
EUROOPAN UNIONIN TAI JÄSENVALTIOIDEN TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄT SEIKAT
9 artikla
Yhteinen toiminta
1. Jos järjestelmien toiminta saattaa vaikuttaa unionin tai jäsenvaltioiden turvallisuuteen, sovelletaan asetuksen (EY) N:o 683/2008 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti yhteisessä toiminnassa 2004/552/YUTP säädettyjä menettelyjä.
2. Komissio antaa neuvostolle tiedoksi III luvun mukaisesti tehdyt turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset sekä todetut jäännösriskit.
III LUKU
EUROOPPALAISTEN GNSS-JÄRJESTELMIEN TURVALLISUUSJÄRJESTELYJEN HYVÄKSYNTÄ
10 artikla
Yleiset periaatteet
Tässä luvussa tarkoitetut turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet suoritetaan seuraavien periaatteiden mukaisesti:
a)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat toimet ja päätökset tehdään siten, että unionin ja jäsenvaltioiden yhteinen vastuu turvallisuudesta toteutuu;
b)
päätöksenteossa on pyrittävä yhteiseen näkemykseen ottaen mukaan kaikki tahot, joita turvallisuuskysymykset koskevat;
c)
tehtävät suoritetaan noudattaen asiaa koskevia neuvostoon ja komissioon sovellettavia turvallisuussääntöjä (7);
d)
jatkuvalla seurantamenettelyllä varmistetaan, että turvallisuusriskit ovat tiedossa, turvatoimet on määritelty näiden riskien vähentämiseksi hyväksyttävälle tasolle neuvostoon ja komissioon sovellettavissa turvallisuussäännöissä vahvistettujen perusperiaatteiden ja vähimmäisvaatimusten mukaisesti ja että näitä turvatoimia sovelletaan syvyyssuuntaisen turvallisuuden käsitteen pohjalta. Turvatoimien tehokkuutta on arvioitava jatkuvasti;
e)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset perustuvat turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisstrategiassa määriteltyä menettelyä noudattaen jäsenvaltioiden kansallisten turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäviranomaisten tekemiin paikallisiin turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskeviin päätöksiin;
f)
tekniset turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet uskotaan alan ammattilaisille, jotka ovat asianmukaisesti pätevöityneet monimutkaisten järjestelmien hyväksyntään, joista on tehty tasoltaan riittävä turvallisuusselvitys ja jotka toimivat puolueettomasti;
g)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset tehdään, sen estämättä, mitä 3 artiklassa säädetään, komissiosta ja ohjelmien toteutuksesta vastaavista yksiköistä riippumattomalla tavalla. Eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä vastaava viranomainen on siten virastossa toimiva riippumaton elin, joka tekee päätöksensä itsenäisesti;
h)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimissa sovitetaan yhteen riippumattomuuden vaatimus ja asianmukainen tarve yhteensovittamiseen komission ja niiden viranomaisten välillä, jotka vastaavat turvallisuusmääräysten täytäntöönpanosta.
11 artikla
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta
1. Virastoon perustetaan eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta, jäljempänä ’hyväksyntälautakunta’. Hyväksyntälautakunnalla on eurooppalaisten GNSS-järjestelmien osalta neuvostoon ja komissioon sovellettavissa turvallisuussäännöissä tarkoitetun turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäviranomaisen tehtävät.
2. Hyväksyntälautakunta suorittaa virastolle uskotut tehtävät asetuksen (EY) N:o 683/2008 16 artiklan a kohdan i alakohdan mukaisen turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnän osalta ja tekee tämän artiklan mukaiset turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset, jotka koskevat erityisesti turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisstrategian ja satelliittien laukaisun hyväksymistä, lupaa käyttää järjestelmiä niiden eri konfiguraatioissa ja eri yksikköjä varten, lupaa käyttää maa-asemia ja erityisesti kolmansissa maissa sijaitsevia sensoriasemia sekä lupaa valmistaa vastaanottimia, joissa käytetään PRS-teknologiaa, ja niiden komponentteja.
3. Hyväksyntälautakunnan suorittamassa järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnässä validoidaan järjestelmien yhdenmukaisuus asetuksen (EY) N:o 683/2008 13 artiklassa mainittujen turvallisuusvaatimusten kanssa sekä asiaa koskevien neuvostoon ja komissioon sovellettavien turvallisuussääntöjen ja asetusten mukaisesti.
4. Hyväksyntälautakunta ilmoittaa komissiolle 11 kohdassa tarkoitettujen riskiraporttien perusteella tekemästään riskinarvioinnista ja antaa komissiolle neuvoja jäännösriskin käsittelyvaihtoehdoista tietyn turvallisuushyväksyntäpäätöksen osalta.
5. Komissio pitää hyväksyntälautakunnan jatkuvasti ajan tasalla lautakunnan päätösten vaikutuksista ohjelmien asianmukaiseen toteuttamiseen ja jäännösriskin käsittelysuunnitelmien täytäntöönpanosta. Lautakunta ottaa huomioon kaikki komission lausunnot.
6. Hyväksyntälautakunta toimittaa päätöksensä komissiolle.
7. Hyväksyntälautakunnassa on yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta, yksi edustaja komissiosta ja yksi korkean edustajan edustaja. ESAn edustaja kutsutaan lautakunnan kokouksiin tarkkailijaksi.
8. Hyväksyntälautakunta vahvistaa työjärjestyksensä ja nimittää puheenjohtajansa.
9. Hyväksyntälautakunnan puheenjohtaja edustaa virastoa asioissa, jotka eivät 8 artiklan mukaisesti kuulu toimitusjohtajan tehtäviin.
10. Hyväksyntälautakunnalla on oltava käytettävissään kaikki tarvittavat henkilö- ja materiaaliresurssit asianmukaisten hallinnollisten tukitoimintojen suorittamiseksi ja jotta se pystyy yhdessä tämän artiklan 11 kohdassa tarkoitettujen elinten kanssa toteuttamaan tehtävänsä itsenäisesti, erityisesti käsitellessään asiakirjoja, aloittaessaan ja seuratessaan turvallisuusmenettelyjen toteuttamista ja suorittaessaan järjestelmien turvallisuustarkastuksia, valmistellessaan päätöksiä sekä järjestäessään kokouksiaan.
11. Hyväksyntälautakunta perustaa alaisuudessaan toimivia elimiä, jotka toimivat sen ohjeiden mukaisesti ja jotka käsittelevät erityiskysymyksiä. Samalla kun lautakunta varmistaa työn jatkuvuuden, se perustaa erityisesti
-
paneelin, joka tekee turvallisuusanalyysikatsauksia ja testejä asiaankuuluvien riskiraporttien laatimiseksi avustaakseen lautakuntaa tämän päätösten valmistelussa,
-
salatun aineiston jakelusta vastaavan viranomaisen, joka avustaa lautakuntaa erityisesti lentojen salausavaimiin liittyvissä kysymyksissä.
12. Jos tämän asetuksen 10 artiklassa tarkoitettuihin yleisiin periaatteisiin perustuvaa yhteistä näkemystä ei saavuteta, hyväksyntälautakunta tekee päätökset määräenemmistöllä siten kuin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklassa on määrätty ja rajoittamatta tämän asetuksen 9 artiklan soveltamista. Komission edustaja ja korkean edustajan edustaja eivät osallistu äänestykseen. Hyväksyntälautakunnan puheenjohtaja allekirjoittaa lautakunnan puolesta lautakunnan hyväksymät päätökset.
13. Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ilman kohtuutonta viivettä turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäpäätösten tekemisen vaikutuksesta ohjelmien asianmukaiseen toteutukseen. Jos komissio katsoo, että hyväksyntälautakunnan tekemä päätös voi vaikuttaa merkittävästi ohjelmien asianmukaiseen toteuttamiseen, esimerkiksi niiden kustannuksiin ja aikatauluun, se ilmoittaa asiasta välittömästi Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
14. Euroopan parlamentin ja neuvoston näkemykset, jotka olisi ilmaistava yhden kuukauden kuluessa, huomioon ottaen komissio voi hyväksyä minkä tahansa asianmukaisen toimenpiteen asetuksen (EY) N:o 683/2008 mukaisesti.
15. Hallintoneuvostolle tiedotetaan säännöllisesti hyväksyntälautakunnan työn edistymisestä.
16. Hyväksyntälautakunta noudattaa työskentelyaikataulussaan komission GNSS-työohjelmaa.
12 artikla
Jäsenvaltioiden tehtävät
Jäsenvaltioiden on:
a)
välitettävä hyväksyntälautakunnalle kaikki tiedot, joiden ne katsovat olevan turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnän kannalta merkityksellisiä;
b)
annettava hyväksyntälautakunnan asianmukaisesti valtuuttamille henkilöille, myös lautakunnan päättämiä turvallisuustarkastuksia ja testejä varten, pääsy kaikkiin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin ja kaikille lainkäyttövaltaansa kuuluville, järjestelmien turvallisuuteen liittyville laitosalueille kansallisten lakiensa ja asetustensa mukaisesti ja syrjimättä ketään kansalaisuuden perusteella;
c)
vastattava pääsyn valvontaa koskevan mallin suunnittelusta, joka on yhteenveto tai luettelo hyväksyttävistä laitosalueista, ja josta sovitaan etukäteen jäsenvaltioiden ja hyväksyntälautakunnan välillä varmistaen siten, että kaikki jäsenvaltiot toteuttavat samantasoisen pääsyn valvonnan;
d)
vastattava paikallistasolla alueellaan sijaitsevien eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnän alueeseen kuuluvien laitosalueiden turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä ja raportoitava tästä hyväksyntälautakunnalle.
IV LUKU
TALOUSARVIOTA JA VARAINHOITOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET
13 artikla
Talousarvio
1. Viraston tulot sisältävät unionin avustuksen, joka otetaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon ja jonka tarkoituksena on varmistaa tulojen ja menojen välinen tasapaino. Tämä ei vaikuta muihin, myöhemmin määriteltäviin tulolähteisiin ja maksuihin.
2. Viraston menoihin kuuluvat henkilöstö-, hallinto- ja infrastruktuurimenot, toimintakustannukset sekä menot, jotka liittyvät hyväksyntälautakunnan toimintaan, 11 artiklan 11 kohdassa tarkoitetut elimet mukaan luettuina, sekä sopimuksiin ja sitoumuksiin, joita virasto tekee sille uskottujen tehtävien suorittamiseksi.
3. Toimitusjohtaja laatii viraston seuraavan varainhoitovuoden tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvioesityksen ja toimittaa sen hallintoneuvostolle yhdessä henkilöstötaulukon kanssa.
4. Tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.
5. Hallintoneuvosto laatii vuosittain tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvioesityksen perusteella ennakkoarvion viraston tuloista ja menoista seuraavaa varainhoitovuotta varten.
6. Hallintoneuvosto toimittaa tämän ennakkoarvion, johon sisältyy henkilöstötaulukkoa koskeva esitys ja alustava työohjelma, viimeistään 31 päivänä maaliskuuta komissiolle sekä kolmansille maille, joiden kanssa unioni on tehnyt 23 artiklan mukaisia sopimuksia.
7. Komissio toimittaa ennakkoarvion Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jäljempänä ’budjettivallan käyttäjä’, yhdessä Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevan esityksen kanssa.
8. Ennakkoarvion perusteella komissio sisällyttää arviot, joita se pitää henkilöstötaulukon ja yleisestä talousarviosta suoritettavan avustuksen määrän osalta välttämättöminä, esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi ja toimittaa sen budjettivallan käyttäjälle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan mukaisesti.
9. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy viraston avustusta koskevat määrärahat ja vahvistaa viraston henkilöstötaulukon.
10. Hallintoneuvosto hyväksyy talousarvion. Siitä tulee lopullinen, kun Euroopan unionin yleinen talousarvio on lopullisesti hyväksytty. Sitä mukautetaan tarvittaessa vastaavasti.
11. Hallintoneuvosto ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle mahdollisimman pian aikomuksestaan toteuttaa hankkeita, joilla on huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvion rahoittamiseen, erityisesti kiinteistöihin liittyviä hankkeita, kuten kiinteistöjen vuokraus tai hankinta. Hallintoneuvosto ilmoittaa asiasta komissiolle.
12. Kun jompikumpi budjettivallan käyttäjistä on ilmoittanut aikomuksestaan antaa lausunto, se toimittaa sen hallintoneuvostolle kuuden viikon kuluessa hankkeesta ilmoittamisesta.
14 artikla
Talousarvion toteuttaminen ja valvonta
1. Toimitusjohtaja toteuttaa viraston talousarvion.
2. Viraston tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta komission tilinpitäjälle varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 1 päivään mennessä. Komission tilinpitäjä konsolidoi toimielinten ja hajautettujen erillisvirastojen alustavat tilinpäätökset asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 128 artiklan mukaisesti.
3. Komission tilinpitäjä toimittaa viraston alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta tilintarkastustuomioistuimelle varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 31 päivään mennessä. Selvitys toimitetaan myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
4. Saatuaan viraston alustavaa tilinpäätöstä koskevat huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on laatinut asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 129 artiklan mukaisesti, toimitusjohtaja vahvistaa viraston lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan ja toimittaa sen hallintoneuvostolle lausuntoa varten.
5. Hallintoneuvosto antaa lausunnon viraston lopullisesta tilinpäätöksestä.
6. Toimitusjohtaja toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja hallintoneuvoston lausunnon Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle varainhoitovuoden päättymistä seuraavan heinäkuun 1 päivään mennessä.
7. Lopullinen tilinpäätös julkaistaan.
8. Toimitusjohtaja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle vastauksen tämän huomautuksiin viimeistään 30 päivänä syyskuuta. Toimitusjohtaja toimittaa tämän vastauksen myös hallintoneuvostolle.
9. Toimitusjohtaja antaa Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 146 artiklan 3 kohdan mukaisesti kaikki kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn asianmukaista toteuttamista varten tarvittavat tiedot.
10. Ennen vuoden N + 2 huhtikuun 30 päivää Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta toimitusjohtajalle vastuuvapauden varainhoitovuoden N talousarvion toteuttamisesta.
15 artikla
Varainhoitoa koskevat säännökset
Hallintoneuvosto hyväksyy virastoon sovellettavat varainhoitoa koskevat säännökset sen jälkeen kun komissiota on kuultu. Säännökset eivät voi poiketa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19 päivänä marraskuuta 2002 annetusta komission asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (8), ellei viraston toiminta sitä nimenomaisesti edellytä ja jos komissio on antanut siihen etukäteen suostumuksensa.
V LUKU
ERINÄISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ
16 artikla
Petosten torjuntaa koskevat toimenpiteet
1. Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi sovelletaan rajoituksetta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (9) säännöksiä.
2. Virasto liittyy Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission tekemään toimielinten väliseen sopimukseen (10) ja antaa viipymättä määräykset, jotka koskevat kaikkia viraston työntekijöitä.
3. Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa täytäntöönpanoa koskevissa sopimuksissa tai välineissä on määrättävä nimenomaisesti, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa tehdä paikan päällä suoritettavia tarkastuksia, jotka kohdistuvat sekä niihin, jotka saavat viraston tukea, että toimihenkilöihin, jotka vastaavat tuen jakamisesta.
17 artikla
Erioikeudet ja vapaudet
Virastoon sovelletaan Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa.
18 artikla
Henkilöstö
1. Viraston henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja ja Euroopan unionin toimielinten näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi yhteisesti antamia sääntöjä. Hallintoneuvosto vahvistaa komission suostumuksella tarvittavat soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
2. Virasto käyttää oman henkilöstönsä suhteen niitä valtuuksia, jotka on uskottu nimittävälle viranomaiselle henkilöstösäännöillä ja muuhun henkilöstöön sovellettavilla palvelussuhteen ehdoilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista.
3. Viraston henkilöstö muodostuu työntekijöistä, jotka virasto ottaa tehtäviensä hoidon edellyttämällä tavalla palvelukseensa, mutta siihen voi kuulua myös komission tai jäsenvaltioiden virkamiehiä, jotka on tilapäisesti määrätty tai siirretty suorittamaan tehtäviä ja joista on tehty asianmukainen turvallisuusselvitys.
4. Edellä olevia 1 ja 3 kohdan säännöksiä sovelletaan myös GSMC:n henkilöstöön.
19 artikla
Vastuu
1. Sopimukseen perustuva viraston vastuu määräytyy kyseiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaan. Unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia viraston tekemässä sopimuksessa mahdollisesti olevan välityslausekkeen nojalla.
2. Jos kyseessä on sopimukseen perustumaton vastuu, virasto korvaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöön sisältyvien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti vahingon, jonka viraston yksiköt tai henkilöstöön kuuluvat ovat tehtäviään suorittaessaan aiheuttaneet.
3. Unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista riidat, jotka koskevat 2 kohdassa tarkoitettua vahinkojen korvaamista.
4. Viraston henkilöstöön kuuluvien henkilökohtaisesta vastuusta virastoa kohtaan määrätään heihin sovellettavissa henkilöstösäännöissä tai palvelussuhteen ehdoissa.
20 artikla
Kielet
1. Virastoon sovelletaan säännöksiä, joista on säädetty Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä 15 päivänä huhtikuuta 1958 annetussa asetuksessa N:o 1 (11).
2. Euroopan unionin elinten käännöskeskus huolehtii viraston toiminnassa tarvittavista käännöspalveluista.
21 artikla
Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin ja henkilötietojen suoja
1. Viraston hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (12).
2. Hallintoneuvosto hyväksyy asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa varten tarvittavat järjestelyt kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.
3. Päätöksistä, jotka virasto on tehnyt asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan mukaisesti, voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle tai nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 ja 263 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.
4. Viraston suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (13).
22 artikla
Turvallisuussäännöt
Virasto soveltaa turvallisuutta koskevia periaatteita, jotka sisältyvät komission päätökseen 2001/844/EY, EHTY, Euratom. Tämä kattaa muun muassa turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoa, käsittelyä ja tallentamista koskevat säännökset.
23 artikla
Kolmansien maiden osallistuminen
1. Viraston toimintaan voivat osallistua kolmannet maat, jotka ovat tehneet tästä sopimuksen Euroopan unionin kanssa.
2. Näihin sopimuksiin sisältyvien asianomaisten määräysten mukaisesti laaditaan järjestelyjä, joissa määritellään erityisesti näiden maiden viraston toimintaan osallistumisen luonne, laajuus ja tapa, mukaan lukien viraston tekemiin aloitteisiin osallistumista, rahoitusosuuksia ja henkilöstöä koskevat säännökset.
VI LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
24 artikla
Muutokset asetukseen (EY) N:o 683/2008
Korvataan asetuksessa (EY) N:o 683/2008 nimi ”maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomainen” nimellä ”Euroopan GNSS-virasto” ja ilmaisu ”viranomainen” sanalla ”virasto”.
25 artikla
Kumoaminen ja toteutettujen toimenpiteiden voimassa pysyminen
Kumotaan asetus (EY) N:o 1321/2004. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen. Kaikki asetuksen (EY) N:o 1321/2004 perusteella hyväksytyt toimenpiteet pysyvät voimassa.
26 artikla
Arviointi
Komissio arvioi viimeistään vuonna 2012 tätä asetusta ja erityisesti 2 artiklassa säädettyjä viraston tehtäviä ja tekee tarvittaessa ehdotuksia.
27 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 22 päivänä syyskuuta 2010.