ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. února 2012
o státní podpoře SA.26534 (C 27/10, ex NN 6/09), kterou poskytlo Řecko společnosti United Textiles SA
(oznámeno pod číslem C(2011) 9385)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/541/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem Smlouvy (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Po obdržení informací, že Řecko zamýšlí poskytnout státní záruku za nové úvěry ve výši 35 milionů EUR určené na financování společnosti Enómeni Klostoÿfantourgía AE (která je známá pod anglickým názvem „United Textiles“ a na niž se dále odkazuje pomocí tohoto názvu), požádala Komise dopisy ze dne 11. září 2008, 14. října 2008, 20. října 2008, 18. listopadu 2008 a 4. prosince 2008 řecké orgány, aby se k tomuto opatření vyjádřily. Řecké orgány odpověděly dopisy ze dne 15. října 2008 a 10. listopadu 2008, poskytnuté odpovědi však nebyly úplné.
(2)
Dne 3. března 2009 proto Komise vydala příkaz k poskytnutí informací podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (2) Smlouvy o ES (3), a požádala Řecko, aby poskytlo veškeré informace, které jsou potřebné pro posouzení toho, zda společnost United Textiles obdržela státní podporu a zda je tato podpora slučitelná s vnitřním trhem. Řecko požadované informace poskytlo v dopise ze dne 11. března 2009.
(3)
Komise si vyžádala další informace ohledně státního opatření uvedeného v 1. bodě odůvodnění a řady dalších opatření ve prospěch společnosti United Textiles a jejích úvěrujících bank, a to dopisy ze dne 20. března 2009, 8. února 2010, 17. března 2010, 19. července 2010 a 23. srpna 2010. Řecké orgány odpověděly dopisy ze dne 7. dubna 2009, 25. února 2010, 26. března 2010, 13. srpna 2010 a 30. srpna 2010.
(4)
Na žádost řeckých orgánů se dne 7. července 2010 uskutečnila schůzka. Při této příležitosti byl předložen nový návrh plánu restrukturalizace společnosti United Textiles. Společnost potvrdila, že nový plán není spojen s předchozími restrukturalizačními opatřeními, která byla provedena v roce 2007 a která byla neúspěšná.
(5)
Dopisem ze dne 27. října 2010 Komise Řecko informovala, že se rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) s ohledem na tato opatření:
a)
státní záruka poskytnutá v květnu 2007;
b)
restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení, k níž došlo v roce 2009;
c)
státní záruka poskytnutá v červnu 2010.
(6)
Řecko podalo připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) dne 31. prosince 2010.
(7)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k opatřením vyjádřily.
(8)
Dne 7. a 9. února 2011 obdržela Komise připomínky společnosti United Textiles. Připomínky byly předány Řecku, které mělo možnost se k nim vyjádřit. Jeho připomínky byly obdrženy dne 4. května 2011.
(9)
Dne 28. července 2011 si Komise od řeckých orgánů vyžádala doplňkové informace a Řecko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 30. srpna 2011.
(10)
Na žádost řeckých orgánů se dne 4. dubna 2011 uskutečnila schůzka. Na této schůzce předložily řecké orgány tvrzení ohledně údajných opatření podpory.
II. PODROBNÝ POPIS ÚDAJNÉ PODPORY
II.a) Potenciální příjemci
(11)
United Textiles je významná řecká textilní společnost, která je kótována na aténské burze cenných papírů. V roce 2008 činil její odbyt v Řecku 45 % (38 % v roce 2007), v ostatních státech EU 54 % (60 % v roce 2007) a ve třetích zemích 1 % (2 % v roce 2007).
(12)
V roce 2009 měla společnost celková aktiva ve výši 201,7 milionu EUR a obrat ve výši 4,5 milionu EUR (omezený prodej zásob). Odbyt v předchozích letech činil 30,6 milionu EUR v roce 2008 a 74,7 milionu EUR v roce 2007. Na konci roku 2009 měla společnost 839 zaměstnanců. Podnik má čtyři dceřiné společnosti nacházející se ve třech zemích, v Bulharsku, Albánii a Bývalé jugoslávské republice Makedonii. Hlavním akcionářem podniku je offshore společnost s názvem European Textiles Investments Ltd (Mauricius).
(13)
Společnost United Textiles působí v oblasti výroby oděvů, vláken a tkanin. Své výrobky prodává na velkoobchodních i maloobchodních trzích. Má 12 výrobních závodů v různých řeckých krajích. Tyto výrobní závody i výrobní závody dceřiných společností uvedených v 12. bodě odůvodnění od roku 2008 kvůli nedostatku provozního kapitálu nefungují.
(14)
Situace společnosti se přinejmenším od roku 2004 soustavně zhoršuje, což se projevuje tím, že postupně klesá odbyt a podnik vykazuje záporný zisk před zdaněním a od roku 2008 záporný vlastní kapitál. Záporný vlastní kapitál znamená, že podle řeckých právních předpisů může být společnost zlikvidována (5).
(15)
Podle výročních zpráv společnosti je od roku 2001 podpora ze strany úvěrujících bank omezená a úvěrové linky a půjčky se snížily. Počínaje červnem 2008 byla velká část provozů společnosti uzavřena. V březnu 2009 byla výroba téměř úplně zastavena. V červenci 2008 se hlavní akcionář společnosti rozhodl, že se nebude podílet na plánovaném navýšení kapitálu. Od roku 2008 není většina bankovních úvěrů řádně splácena. Od února 2010 bylo obchodování s akciemi společnosti na aténské burze cenných papírů pozastaveno. Podle oznámení zveřejněných společností na jejích internetových stránkách (6) a na internetových stránkách aténské burzy cenných papírů (7) nebyla kvůli zastavení práce zveřejněna její účetní závěrka za rok 2010, přičemž tato situace přetrvala ke dni 29. srpna 2011, což je datum posledního dostupného oznámení.
(16)
Řeckými bankami, které společnosti United Textiles poskytovaly úvěry a jichž se týkají předmětná opatření státní podpory, jsou Ethnikí Trápeza tis Elládos (Řecká národní banka), Emporikí Trápeza (Komerční banka, „Emporiki Bank“), Agrotikí Trápeza tis Elládos (Řecká zemědělská banka), Alpha Bank a Eurobank. Jedná se o komerční banky, které poskytují celou škálu finančních produktů a služeb. Všechny tyto banky mají dceřiné společnosti v ostatních zemích Evropské unie, konkrétně v Bulharsku, ve Francii, na Kypru, v Lucembursku, Německu, Nizozemsku, Polsku, Rumunsku a ve Spojeném království (8).
II.b) Posuzovaná opatření
(17)
V letech 2007-2010 byla ve prospěch společnosti United Textiles provedena tři státní opatření, která mohla zahrnovat prvky státní podpory; tato opatření jsou popsána v 18. až 23. bodě odůvodnění.
První opatření: státní záruka z května 2007
(18)
Dne 30. května 2007 získala Řecká národní banka, úvěrující banka podniku United Textiles, státní záruku za nový úvěr, který zahrnoval: a) restrukturalizaci stávajícího úvěru ve výši 7,5 milionu EUR a b) nový úvěr ve výši 12,5 milionu EUR. Státní záruka pokrývala 80 % úvěru. Nový úvěr měl úrokovou sazbu rovnající se šestiměsíční sazbě Euribor s připočtením rozpětí ve výši 1,85 % (9), což ke dni 30. května 2007 znamenalo úrokovou sazbu ve výši 6,10 %. Státní záruka byla poskytnuta bez prémie. Podle předložené smlouvy o restrukturalizaci dluhu byl stávající úvěr zajištěn zástavou na fixní aktivum. Podle výročních zpráv společnosti United Textiles za roky 2007, 2008 a 2009 se na nový úvěr vztahovala záruka, kterou poskytl hlavní akcionář, a předpokládalo se rovněž, že bude zajištěna zástavními právy na majetek, nejsou však uvedeny žádné odkazy na takovéto poskytnuté zástavy.
(19)
Záruka byla udělena na základě rozhodnutí ministra ze dne 26. ledna 2007 (rozhodnutí č. 2/75172/0025/26.01.2007). V rozhodnutí bylo stanoveno, že státní záruky mohou být poskytnuty za stávající úvěry pro průmyslové a důlní podniky, podniky živočišné výroby a hotely nacházející se v prefektuře Imathía (v níž se nachází část provozu společnosti United Textiles). Režim nevylučoval podniky v obtížích ani nestanovil žádnou prémii, která má být za státní záruku zaplacena. Nestanovil ani žádná objektivní kritéria pro výběr příjemců podpory. Režim nebyl oznámen v souladu s článkem 108 SFEU, a Komise si proto vyhrazuje právo prověřit jakákoli další státní opatření, která mohla být v jeho rámci provedena.
(20)
Na základě záruky byly dne 11. října 2007 podepsány úvěrové smlouvy.
Druhé opatření: restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení
(21)
Dne 25. května 2009 restrukturalizovaly řecké orgány dluhy společnosti na pojistném na sociální zabezpečení za období 2004-2009 ve výši 14,57 milionu EUR, které měly být nyní splaceny v 96 měsíčních splátkách, každé ve výši 0,19 milionu EUR. K restrukturalizaci dluhu došlo podle zákona č. 3762/2009 (10). Některé restrukturalizované dluhy již byly zahrnuty v předchozích restrukturalizacích, jejichž podmínky nebyly dodrženy. Podle předložených informací se nezdá, že by společnost United Textiles uhradila některé z těchto příspěvků.
Třetí opatření: státní záruka z října 2009 a června 2010
(22)
Dne 30. června 2010 poskytl řecký stát na základě rozhodnutí ministra č. 2/35129/0025 záruku úvěrujícím bankám společnosti United Textiles, a to Řecké národní bance, Emporiki Bank, Řecké zemědělské bance, Alpha Bank a Eurobank. Záruka byla určena na pokrytí nového plánovaného syndikovaného úvěru ve výši 63,6 milionu EUR, který byl rozdělen na tři části, a to k těmto účelům:
a)
částka ve výši 36,6 milionu EUR na restrukturalizaci úvěrů, které společnosti poskytly úvěrující banky v období od srpna 2008 do září 2009. Podle dostupných informací byly úrokové sazby u dotyčných úvěrů v rozmezí od tříměsíční do šestiměsíční sazby Euribor s připočtením rozpětí ve výši 1,25 % až 3 %. Podle dostupných informací se na tyto úvěry zpočátku státní záruka nevztahovala;
b)
částka ve výši 15 milionů EUR na financování splacení dluhů společnosti vůči státu, dodavatelům a zaměstnancům;
c)
částka ve výši 12 milionů EUR na financování investic a provozních výdajů.
(23)
Plánovaný související syndikovaný úvěr měl trvat devět let. V rozhodnutí ministra č. 2/35129/0025 o udělení záruky není pro úvěry, které mají být zárukou pokryty, uvedena žádná úroková sazba. Pouze se v něm uvádí, že úvěry musí být poskytnuty s tržní sazbou. Státní záruka pokrývala 80 % úvěru. Stát měl získat roční prémii ve výši 2 % průměrné roční dlužné částky. Kromě státní záruky měly úvěrující banky obdržet s ohledem na nový úvěr rovněž zajištění ve formě zastavených akcií společnosti, a to nejméně 25,9 % z celkového počtu akcií, a prvořadého zástavního práva na nemovitosti společnosti. Stát neměl za svou záruku obdržet žádné zajištění, pokud by však byla záruka uplatněna, mělo být zajištění převedeno na stát.
(24)
Zárukou, která byla poskytnuta v červnu 2010 na základě rozhodnutí ministra č. 2/35129/0025, byla zrušena předchozí záruka udělená dne 2. října 2009 (rozhodnutí ministra č. 2/71055/0025). Tato dřívější záruka byla poskytnuta za nový úvěr ve výši 40 milionů EUR, který byl rovněž určen na financování restrukturalizace úvěrů, jež byly společnosti poskytnuty v období od srpna 2008 do února 2009 (viz 22. bod odůvodnění písm. a)). Úvěr ve výši 40 milionů EUR však nebyl nikdy vyplacen, takže záruka z října 2009 nebyla aktivována. Tato záruka byla místo toho nahrazena novou zárukou z června 2010 vztahující se na syndikovaný úvěr ve výši 63,6 milionu EUR. Podle řeckých orgánů byla důvodem této změny skutečnost, že úvěr ve výši 40 milionů EUR již nepostačoval k pokrytí požadavků společnosti na likviditu.
(25)
Navzdory záruce nebyla související půjčka nikdy poskytnuta. Vzhledem k akutním problémům společnosti banky úvěrovou smlouvu nepodepsaly a úvěr nikdy nevyplatily.
III. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(26)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. října 2010 měla Komise pochybnosti, zda jsou podmínky státních záruk z roku 2007 (první opatření) a z roku 2010 (třetí opatření) v souladu s tržními podmínkami a sdělením Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (11) (dále jen „sdělení o zárukách“).
(27)
Co se týká restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení (druhé opatření), Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybovala, že by za dané situace soukromý věřitel souhlasil s jakoukoli restrukturalizací. Vyhlídky na obdržení opožděné splátky dluhu se jevily jako slabé, jelikož společnost United Textiles již měla vážné finanční potíže a zastavila většinu své výroby.
(28)
Komise si proto nebyla jistá, zda opatření, která jsou předmětem šetření, nepředstavují protiprávní státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a zda jsou slučitelná se SFEU.
IV. PŘIPOMÍNKY ŘECKA A PŘÍJEMCE
(29)
Informace o dotyčných opatřeních, které předložily řecké orgány a příjemce, lze shrnout následovně.
IV.a) První opatření: státní záruka z května 2007
(30)
Co se týká prvního opatření, připomínky Řecka a příjemce se do značné míry překrývají a Komise je shrne společně.
(31)
Řecko a příjemce tvrdí, že v době poskytnutí záruky z roku 2007 měla společnost potíže vyplývající z mezinárodní konkurence zemí s nižšími náklady. Řecko uznává, že záruky poskytlo.
(32)
Řecko a příjemce uvedli, že záruka z roku 2007 nepředstavovala státní podporu, jelikož nebyla selektivní: nebyla zaměřena na společnost United Textiles, nýbrž byla poskytnuta na základě rozhodnutí ministra, které se vztahovalo nejen na společnost United Textiles, nýbrž rovněž na jiné podniky.
(33)
Řecko a příjemce dále uvedli, že záruka z roku 2007 byla poskytnuta na základě řeckého zákona č. 2322/1995, který ministru financí umožňoval udělovat bankovním institucím státní záruky za úvěry na restrukturalizaci dluhů nebo poskytnutí nového provozního kapitálu.
(34)
Řecko a příjemce tvrdí, že před obdržením záruky předložila společnost řeckým orgánům plán restrukturalizace s financováním ze strany bank a bez státní záruky. Takovýto plán restrukturalizace však nebyl Komisi nikdy oficiálně předložen.
(35)
Řecko rovněž uvedlo, že záruka z roku 2007 byla poskytnuta v souladu s pravidly Evropské unie pro poskytování státních podpor. Řecko uvedlo, že záruka nepokrývala více než 80 % úvěru a že byla udělena pro úvěry s tržními úrokovými sazbami. Řecko tvrdí, že úvěr byl řádně zajištěn zastaveným majetkem a osobními zárukami akcionářů a že byl poskytnut na konkrétní transakci a s konkrétní dobou trvání.
(36)
Řecko a příjemce uvedli, že příjemce je jednou z největších textilních společností v Řecku, která zaměstnává vysoký počet pracovníků a působí především v příhraničních regionech.
(37)
Řecko a příjemce rovněž uvedli, že Řecká národní banka (úvěrující banka) souhlasila se snížením státní záruky a místo ní přijala zástavní právo na nemovitosti náležející společnosti United Textiles, což povede k zrušení záruky.
(38)
Řecko a příjemce rovněž tvrdí, že záruka byla zahrnuta do záruky z roku 2010, takže k splácení úvěrů společnosti existuje integrovaný přístup.
IV.b) Druhé opatření: restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení
(39)
Řecko a příjemce uvedli, že opatření vychází ze zákona č. 3762/2009, což je obecný právní předpis vztahující se na všechny společnosti se splatnými nebo nesplacenými závazky týkajícími se veřejného pojištění; opatření není tudíž selektivní.
IV.c) Třetí opatření: státní záruka z června 2010
(40)
Řecko připouští poskytnutí záruky z roku 2010, uvedlo však, že tak učinilo kvůli tomu, že předchozí záruka z roku 2009 (která nebyla nikdy uplatněna) již nepostačovala k pokrytí požadavků společnosti na likviditu, a záruka z roku 2009 byla proto zahrnuta do záruky z roku 2010.
(41)
Řecko tvrdí, že záruka z roku 2010 je v souladu s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci“) (12) a neposkytuje společnosti United Textiles výhodu. Řecko mimoto uvedlo, že nedošlo k porušení zásady „jednou a dost“, která je zakotvena v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, jelikož záruka z roku 2010 nahrazuje záruku z roku 2009 a mění řadu ustanovení záruky z roku 2007 (viz první opatření, 18. bod odůvodnění). Záruka z roku 2010 spojuje veškerá ustanovení, která upravují úvěry poskytnuté společnosti, do jednoho dokumentu s jednotnými ustanoveními. Řecko rovněž uvedlo, že záruka ještě není platná, jelikož ji příslušné oddělení ministerstva dosud neschválilo.
(42)
Řecko Komisi rovněž informovalo, že záruka z roku 2010 nebyla dosud aktivována, jelikož společnost nepodepsala s žádnou bankou úvěrovou smlouvu a nebyl poskytnut žádný úvěr. Řecké orgány Komisi upozornily na skutečnost, že rozhodnutí ministra o schválení záruky, tj. rozhodnutí č. 2/35129/0025/28.06.2010, stanoví, že první dvě splátky úvěru (36,6 milionu EUR a 15 milionů EUR) mají být uhrazeny do 28. července 2010 a že toto datum již uplynulo, takže podle podmínek záruky ji již ve skutečnosti nelze aktivovat.
(43)
Společnost United Textiles tvrdí, že související úvěrová smlouva nebyla podepsána, a proto nebyla stanovena žádná úroková sazba. Jakmile k tomu dojde, bude sazba stanovena za tržních podmínek.
(44)
Co se týká plánu restrukturalizace z roku 2010 (viz 4. bod odůvodnění), společnost United Textiles tvrdí, že tento plán předpokládá výrazné omezení výroby, a že předpokládané obnovení životaschopnosti proto nenaruší hospodářskou soutěž.
V. POSOUZENÍ PODPORY
(45)
V tomto oddíle Komise posoudí opatření na základě výše uvedených skutečností a tvrzení, která předložilo Řecko a společnost United Textiles. Komise za prvé posoudí situaci společnosti United Textiles v době provedení předmětných opatření, aby rozhodla, zda byla společnost podnikem v obtížích, či nikoli (oddíl V.a). Za druhé Komise posoudí, zda předmětná opatření zahrnují státní podporu (oddíl V.b). Pokud opatření zahrnuje podporu, posoudí Komise za třetí to, zda je tato podpora slučitelná s vnitřním trhem (oddíl V.c).
V.a) Situace společnosti
(46)
Jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění a popsáno podrobněji v tabulce 1, v období 2004-2009 se provozní a finanční výsledky společnosti významně zhoršily.
Tabulka 1
Hlavní finanční údaje společnosti United Textiles (v milionech EUR)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Obrat
154,3
97,5
64,6
74,7 (13)
30,6
4,5
Zisk před zdaněním
-89,6
-61,3
-49,3
-38,5
-62,4
-60,6
Nahromaděné ztráty
264,1
316
378,3
418,7
481
520,3 (14)
Zapsaný kapitál
276,3
283,3
280,8
288,9
290,4
290,4 (14)
Vlastní kapitál akcionářů
95,2
35,7
32,9
4,6
-49,1
- 111,5
Poměr dluhu k vlastnímu kapitálu
281 %
692 %
829 %
6 243 %
- 561 %
- 280 %
Údaje z účetních závěrek pro roky 2004-2009.
(47)
Na základě těchto finančních údajů vyvozuje Komise závěr, že v době přijetí předmětných opatření (2007-2010) byla společnost podnikem „v obtížích“ ve smyslu bodu 10 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. Komise se stejně tak domnívá, že společnost je podnikem v obtížích i v současnosti.
(48)
Pokud jde o bod 10 písm. a) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, v období 2004-2009 nedošlo ke ztrátě zapsaného kapitálu společnosti, jak je prokázáno v jejích účetních závěrkách, nýbrž ten se ve skutečnosti zvýšil. V témže období se však snížil vlastní kapitál společnosti, v roce 2007 dosáhl minimální úrovně a v letech 2008 a 2009 byl záporný. Společnost nepřijala vhodná opatření, aby vyřešila pokles vlastního kapitálu, jak stanoví řecké právní předpisy (15). Opatření, která měla společnost k dispozici, zahrnovala buď navýšení kapitálu, nebo kapitalizaci ztrát, která by vymazala zapsaný kapitál. V případě společnosti United Textiles se však zdá, že schůdná byla pouze kapitalizace ztrát, a to vzhledem k její kritické finanční situaci (viz tabulka 1) a jejím problémům se získáním přístupu k financím (viz 15. bod odůvodnění). Komise se proto domnívá, že společnost skutečně ztratila více než polovinu zapsaného kapitálu.
(49)
Co se týká bodu 10 písm. c) pokynů, společnost splňovala od roku 2008 podmínky řeckého práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení (16).
(50)
Pokud jde o bod 11 pokynů, typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat a narůstající dluh, byly patrné přinejmenším od roku 2004.
V.b) Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(51)
V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(52)
Komise nyní posoudí, zda opatření přijatá s ohledem na společnost United Textiles představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
V.b.1 První opatření: státní záruka z května 2007
a) Státní prostředky
(53)
Tato státní záruka je poskytnuta ze státních prostředků, jelikož je udělena přímo státem. Rozhodnutí přijal příslušný ministr, takže opatření lze rovněž přičíst státu. Kritérium týkající se státních prostředků je proto splněno.
b) Výhoda
(54)
Řecko a příjemce tvrdí, že Řecká národní banka (úvěrující banka) souhlasila se snížením státní záruky a že místo ní přijala zástavní právo na nemovitosti náležející společnosti United Textiles, což povede k zrušení záruky. K doložení svého tvrzení předložili Řecko a příjemce dopis Řecké národní banky ze dne 24. prosince 2010, který byl odpovědí na dopis společnosti United Textiles ze dne 23. prosince 2010.
(55)
Komise nemůže toto tvrzení přijmout. V předloženém dopise Řecká národní banka pouze uvádí, že je ochotna přezkoumat navrhovanou výměnu zajištění s výhradou určitých podmínek, přičemž hlavní z nich je to, že aktiva, která budou zastavena, vybere banka a že výměnu musí schválit všechny zúčastněné strany. Komise se proto domnívá, že Řecká národní banka ve skutečnosti navrhovanou výměnu zajištění neakceptovala.
(56)
Řecko rovněž tvrdí, že záruka z roku 2007 byla poskytnuta v souladu s pravidly Evropské unie pro poskytování státních podpor. Řecko uvedlo, že záruka nepokrývala více než 80 % úvěru a že byla poskytnuta za úvěry s tržními úrokovými sazbami.
(57)
Komise nemůže toto odůvodnění uznat a zastává názor, že záruka z roku 2007 poskytla společnosti United Textiles neoprávněnou výhodu. Podle bodů 2.2 a 3.2 sdělení o zárukách získá dlužník, který nezaplatí za záruku tržní cenu, výhodu. V některých případech by dlužník, který má finanční potíže, bez státní záruky nenašel finanční instituci, která by byla ochotna mu půjčit za jakýchkoli podmínek.
(58)
Záruka z roku 2007 byla poskytnuta za úvěry pro podnik v obtížích a ručiteli, státu, nebyla zaplacena žádná prémie. V souladu s body 3.2 a 4.2 sdělení o zárukách Komise podotýká, že se finanční situace společnosti v období 2004-2007 významně zhoršila, společnost nesplácela řádně své úvěry a její úvěrující banky od roku 2001 omezily svou podporu a snížily úvěrové linky a půjčky. Komise se domnívá, že v době přijetí opatření měla společnost United Textiles vážné potíže a musí být zařazena do ratingové kategorie „špatný“.
(59)
Komise mimoto podotýká, že podle výročních zpráv společnosti za roky 2007, 2008 a 2009 se nadále předpokládalo, že zaručený úvěr má být zajištěn aktivy společnosti: k tomu však jednoznačně nedošlo (viz 18. bod odůvodnění). Komise rovněž poznamenává, že v prosinci 2010 bylo Řecké národní bance (úvěrující bance) navrženo, že by bylo možno státní záruku snížit a místo ní přijmout zástavní právo na nemovitosti náležející společnosti United Textiles (viz 37. bod odůvodnění). Komise má za to, že tento návrh jednoznačně naznačuje, že takovéto zajištění nebylo poskytnuto. Řecké orgány uvedly, že záruka z roku 2007 byla zajištěna zastaveným majetkem společnosti a osobními zárukami akcionářů (viz 35. bod odůvodnění); skutečnosti v daném případě však prokazují pouze poskytnutí osobních záruk ze strany akcionářů. Komise proto zastává názor, že související půjčka nebyla zajištěna.
(60)
Komise tudíž pochybuje, že by soukromý ručitel nabídl takovouto záruku a že by soukromá banka souhlasila s financováním společnosti bez státní záruky, jelikož by v této situaci bylo pro společnost mimořádně obtížné úvěr splatit, a pro ručitele tudíž vyhnout se uplatnění záruky. Komise se proto domnívá, že výše podpory vyplývající ze záruky z roku 2007 odpovídá celé částce zaručeného úvěru, tj. 16 milionů EUR (80 % z částky ve výši 20 milionů EUR).
c) Selektivita
(61)
Řecko a příjemce uvedli, že záruka z roku 2007 nepředstavuje podporu, jelikož nebyla selektivní: nebyla omezena na společnost United Textiles, nýbrž byla udělena na základě rozhodnutí ministra č. 2/75172/0025/26.01.2007, které se týkalo nejen společnosti United Textiles, nýbrž rovněž jiných podniků.
(62)
Komise podotýká, že rozhodnutí ministra, na němž byla záruka založena, se zaměřovalo na určitá odvětví v konkrétní zeměpisné oblasti, tj. prefektuře Imathía. V daném případě měly mimoto řecké orgány s ohledem na záruku pro společnost United Textiles velký manévrovací prostor, jelikož nebyla stanovena žádná objektivní kritéria pro rozhodnutí, zda záruku udělit, či nikoli. V případě neexistence takovýchto objektivních kritérií bylo opatření ve skutečnosti selektivní, jelikož jej orgány uplatnily individuálně na základě volného uvážení (17). Podle ustálené judikatury nelze v případě, kdy subjekt poskytující finanční podporu má určitý prostor pro volné uvážení, který mu umožňuje vybírat příjemce nebo určovat podmínky, za jakých je podpora poskytována, tuto podporu považovat za opatření obecné povahy (18). Kritérium selektivity je proto splněno.
d) Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(63)
Společnost United Textiles působí v odvětví, s jehož výrobky se mezi členskými státy rozsáhle obchoduje a v němž existuje silná hospodářská soutěž. V době přijetí opatření podpory byla společnost United Textiles podnikem, který měl většinu svého odbytu v ostatních členských státech (viz 11. bod odůvodnění). Dotyčné opatření podpory proto poskytlo společnosti United Textiles výhodu ve srovnání s jejími konkurenty (viz 45., 46. a 47. bod odůvodnění). Podle ustálené judikatury platí, že pokud státní podpora posílí postavení jednoho podniku vůči ostatním podnikům, které s ním soutěží při obchodování mezi členskými státy, je nutno tyto podniky považovat za podniky dotčené takovouto podporou (19). Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je proto splněno.
(64)
Bankou, která poskytla úvěr, na nějž se vztahovala záruka z roku 2007, byla Řecká národní banka; šetřením bylo prokázáno, že tato banka nezískala v důsledku záruky žádnou výhodu. Záruka byla poskytnuta na novou úvěrovou smlouvu s novou dobou trvání v délce 10 let. Podle bodu 2.3.1 sdělení o zárukách může být podpora poskytnuta rovněž věřiteli, je-li záruka poskytnuta ex post na již uzavřenou půjčku, aniž by byly upraveny podmínky této půjčky; v daném případě se však podmínky stávající půjčky změnily, a to změnou doby jejího trvání. Komise má tudíž za to, že záruka z roku 2007 nepředstavuje podporu pro věřitele.
(65)
Jediným účinkem záruky z roku 2007 bylo pouze to, že se banka nesnažila vymáhat svou půjčku okamžitě. Banka však mohla stávající úvěr získat zpět v likvidačním řízení. Komise podotýká, že úvěr z roku 2007 byl zajištěn zástavním právem na fixní aktivum (20).
(66)
Komise vyvozuje závěr, že státní záruka z května 2007 (první opatření) představuje protiprávní státní podporu pro společnost United Textiles ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(67)
Komise se domnívá, že státní záruka z května 2007 nepředstavuje státní podporu pro úvěrující banku, Řeckou národní banku, ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
V.b.2 Druhé opatření: restrukturalizace dluhů na pojistném na sociálním zabezpečení
a) Státní prostředky
(68)
Komise uvádí, že cílem příspěvků na sociální zabezpečení je financovat instituce sociálního zabezpečení, což jsou veřejnoprávní subjekty, které působí pod dohledem státu. Nevybráním těchto příspěvků přichází stát o prostředky. Toto kritérium je proto splněno.
b) Výhoda
(69)
Komise podotýká, že společnosti United Textiles byla k uhrazení finančního závazku poskytnuta ve skutečnosti osmiletá lhůta, a to v době, kdy se potýkala s vážnými finančními potížemi a kdy existovala vysoká pravděpodobnost nesplacení. Podle ustálené judikatury je za účelem rozhodnutí, zda byla nevymáháním dluhů společnosti United Textiles poskytnuta selektivní výhoda a zda by pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU měla být tato výhoda považována za státní podporu, nutno zjistit, zda společnost mohla tuto výhodu získat za běžných tržních podmínek (21). Základní otázkou, kterou je nutno si položit, je to, zda bylo za daných okolností chování státu srovnatelné s chováním obezřetného soukromého věřitele.
(70)
Podle řeckých orgánů společnost United Textiles předchozí dohody o restrukturalizaci dluhu nedodržela. Společnosti byla k uhrazení finančního závazku ve výši 14,57 milionu EUR (viz 16. bod odůvodnění) ve skutečnosti poskytnuta osmiletá lhůta, a to v době, kdy se potýkala s vážnými finančními potížemi a kdy existovala vysoká pravděpodobnost nesplacení. Takovéto prodloužení lhůty splatnosti by věřitel v tržním hospodářství nepovolil, zejména s ohledem na skutečnost, že předchozí restrukturalizace nebyly úspěšné.
(71)
Komise vyvozuje závěr, že chování řeckých orgánů není srovnatelné s chováním obezřetného soukromého věřitele, jelikož k restrukturalizaci dluhu z roku 2009 došlo navzdory neúspěchu předchozích dohod o restrukturalizaci a společnost již měla vážné finanční potíže a zastavila většinu své výroby, takže se splacení dluhu jevilo jako nepravděpodobné.
(72)
Komise se proto domnívá, že pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU poskytla restrukturalizace dluhů společnosti na pojistném na sociální zabezpečení společnosti výhodu.
c) Selektivita
(73)
Řecké orgány a příjemce uvedli, že restrukturalizace vycházela z obecného vnitrostátního právního předpisu vztahujícího se na všechny společnosti v Řecku (22), a že tudíž opatření není selektivní.
(74)
Komise nemůže toto tvrzení uznat. V daném případě měly řecké orgány s ohledem na zacházení s dluhy společnosti United Textiles na pojistném na sociální zabezpečení velký manévrovací prostor, jelikož neexistovala žádná objektivní kritéria pro rozhodnutí, zda restrukturalizaci dluhu povolit, či nikoli. V případě neexistence takovýchto objektivních kritérií bylo opatření ve skutečnosti selektivní, jelikož orgány jej uplatnily individuálně na základě volného uvážení (23). Podle ustálené judikatury nelze v případě, kdy subjekt poskytující finanční podporu má určitý prostor pro volné uvážení, který mu umožňuje vybírat příjemce nebo určovat podmínky, za jakých je podpora poskytována, tuto podporu považovat za opatření obecné povahy (24). Kritérium týkající se selektivity je proto splněno.
d) Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy
(75)
Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je splněno z důvodů objasněných v 63. bodě odůvodnění.
e) Závěr ohledně existence podpory v případě druhého opatření
(76)
Komise vyvozuje závěr, že restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení z roku 2009 představuje státní podporu pro společnost United Textiles ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(77)
Výše podpory činí 14,57 milionu EUR, tj. odpovídá celkové částce nesplacených dluhů, které byly dne 25. května 2009 restrukturalizovány.
V.b.3 Třetí opatření: státní záruka z června 2010
(78)
Komise podotýká, že v roce 2009 společnost ukončila činnost a od té doby nezveřejnila své účetní závěrky (viz 15. bod odůvodnění). Záruka nepostačovala k zajištění nového financování a v době, kdy byla záruka k dispozici, podnik neobnovil svou činnost. Za této situace se Komise domnívá, že záruka nenarušila ani nemohla narušit hospodářskou soutěž. Nepředstavuje proto státní podporu.
V.c) Slučitelnost opatření podpory s vnitřním trhem
V.c.1 Obecná poznámka
(79)
Jelikož první a druhé opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je nutno posoudit, zda jsou tato opatření slučitelná na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 uvedeného článku.
V.c.2 Podnik v obtížích
(80)
Jak bylo prokázáno v 46. až 50. bodě odůvodnění, provozní a finanční výsledky společnosti se v období 2004-2009 významně zhoršily. Komise vyvozuje závěr, že v době přijetí předmětných opatření (2007-2010) byla společnost podnikem v obtížích ve smyslu bodů 10 a 11 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, a Řecko a příjemce toto potvrdili. Komise se rovněž domnívá, že společnost je dosud podnikem v obtížích, jelikož se její situace nezlepšila.
V.c.3 Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU
(81)
Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 a odst. 3 písm. d) a e) nejsou zjevně použitelné a řecké orgány se na ně neodvolávaly.
(82)
V čl. 107 odst. 3 písm. a) se uvádí, že podpory lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem, jestliže se jedná o „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. Společnost United Textiles se nachází v podporované oblasti podle čl. 107 odst. 3 písm. a), a může být proto případně způsobilá pro regionální podporu.
(83)
Pokyny k regionální podpoře na období 2007-2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“) (25), které platily v době poskytnutí záruky z roku 2007 a restrukturalizace dluhu z roku 2009 (první a druhé opatření), stanoví podmínky pro schvalování regionální investiční podpory.
(84)
Pokyny k regionální podpoře ze své oblasti působnosti jednoznačně vylučují podniky v obtížích. Společnost United Textiles byla v době provedení prvního a druhého opatření podnikem v obtížích, a není proto pro regionální podporu způsobilá. Komise vyvozuje závěr, že podporu nelze prohlásit za slučitelnou na základě pokynů k regionální podpoře.
(85)
Komise posoudí slučitelnost dotyčných opatření rovněž podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (26). Komise podotýká, že podpora pro podnik v obtížích je z oblasti působnosti obecného nařízení o blokových výjimkách vyloučena. Společnost United Textiles byla v době provedení prvního a druhého opatření podnikem v obtížích, a podpora poskytnutá společnosti United Textiles proto není slučitelná podle obecného nařízení o blokových výjimkách.
(86)
Komise musí rovněž posoudit, zda může být některé z dotyčných opatření slučitelné podle krizových pravidel stanovených v dočasném rámci Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (dále jen „dočasný rámec“) (27). Komise však podotýká, že společnost United Textiles již byla přede dnem 1. července 2008 jednoznačně podnikem v obtížích, a nebyla proto pro podporu na základě dočasného rámce způsobilá.
(87)
Jelikož společnost United Textiles byla v době přijetí opatření podnikem v obtížích, lze slučitelnost podpory posoudit pouze na základě pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, tj. podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
(88)
Komise se za prvé domnívá, že opatření nelze považovat za slučitelná jako podporu na záchranu. Záruka neměla omezenou dobu trvání na nejvýše 6 měsíců, jak je stanoveno v bodě 25 písm. c) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, a restrukturalizace dluhu, která je srovnatelná s půjčkou, rovněž překračuje šestiměsíční lhůtu, která je přípustná u podpory na záchranu. Opatření nejsou omezená na minimální potřebnou částku, jak je stanovena v bodě 25 písm. d) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci a určena podle vzorce uvedeného v příloze těchto pokynů.
(89)
Za druhé, žádné z opatření nelze považovat za slučitelné jako podporu na restrukturalizaci. Řecko a příjemce tvrdí, že před poskytnutím záruky z roku 2007 předložila společnost řeckým orgánům plán restrukturalizace s financováním poskytnutým bankami a bez státní záruky. Takovýto plán restrukturalizace však nebyl Komisi nikdy oficiálně předložen. Plán restrukturalizace je nezbytnou podmínkou pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku, tato opatření však byla přijata, aniž by plán restrukturalizace existoval. Z důkazů získaných při šetření je zřejmé, že žádný takovýto plán neexistoval a že veškeré snahy o restrukturalizaci v tomto období ztroskotaly, takže společnost přestala prakticky fungovat a její akcie byly staženy z burzy cenných papírů. Navzdory tomuto neúspěšnému pokusu o restrukturalizaci poskytoval stát společnosti United Textiles prostřednictvím státní záruky z roku 2007 nadále provozní kapitál. Komise se proto domnívá, že první a druhé opatření představuje provozní podporu, která nebyla založena na věrohodném procesu restrukturalizace.
(90)
Oficiálně nebyla předložena ani žádná kompenzační opatření ve smyslu bodů 38 až 42 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci.
(91)
Co se týká způsobilosti společnosti United Textiles pro podporu na restrukturalizaci, Komise podotýká, že společnost dostávala provozní podporu nejméně od roku 2007, kdy již měla potíže. Komise se domnívá, že se jedná o porušení zásady „jednou a dost“ a že to prokazuje, že se potíže společnosti opakovaly a že podpora pro společnost narušila hospodářskou soutěž v rozporu se společným zájmem. Příjemce mimoto tvrdí, že záruka z roku 2007 byla zahrnuta do záruky z roku 2010, takže k splácení úvěrů společnosti existuje integrovaný přístup. Komise se však domnívá, že neexistují žádné důkazy, které by naznačovaly existenci integrovaného přístupu k restrukturalizaci, jelikož opatření podpory přijatá v roce 2007, 2009 a 2010 byla prováděna po dobu několika let, aniž by se vyžadoval projekt restrukturalizace nebo strategie k obnovení životaschopnosti společnosti.
(92)
Komise vyvozuje závěr, že zásada „jednou a dost“ nebyla dodržena.
(93)
Jelikož společnost United Textiles byla v době přijetí opatření podnikem v obtížích, nemůže Komise mít za to, že by k prohlášení údajné podpory za slučitelnou se SFEU mohl vést jakýkoli jiný soubor pravidel státní podpory.
V.c.4 Závěr ohledně slučitelnosti
(94)
Komise dospěla k závěru, že první a druhé opatření je neslučitelné se SFEU.
VI. NAVRÁCENÍ PODPORY
(95)
Komise vyvozuje závěr, že státní záruka z roku 2007 a restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení z roku 2009 představují státní podporu, která je neslučitelná s vnitřním trhem. Komise dospěla k závěru, že státní záruka z roku 2010 nepředstavuje státní podporu.
(96)
Článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(97)
Jelikož se dotyčná opatření považují za protiprávní a neslučitelnou podporu, je nutno podporu získat zpět, aby se obnovila situace, která na trhu existovala před poskytnutím podpory. Podporu je proto nutno navrátit od okamžiku, kdy příjemce získal výhodu, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci podpora k dispozici, a do dne jejího skutečného navrácení je nutno započítat příslušné úroky.
(98)
Neslučitelný prvek podpory ve státní záruce z roku 2007 (první opatření) odpovídá celkové výši zaručeného úvěru. Komise odhaduje, že podpora poskytnutá společnosti United Textiles činí 16 milionů EUR.
(99)
Neslučitelný prvek podpory ve druhém opatření se rovná celkové výši restrukturalizovaných dluhů, takže podpora poskytnutá společnosti United Textiles tímto způsobem činí 14,57 milionu EUR. Od celkové částky, která má být navrácena jako protiprávní a neslučitelná podpora, lze odečíst platby, které byly provedeny mimo rámec plateb na základě dohody.
(100)
Řecko vypočítá přesnou částku, která má být navrácena, a příslušné úroky z vrácených částek,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpora, kterou Řecko poskytlo společnosti Enómeni Klostoÿfantourgía AE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, a to v roce 2007 ve formě státní záruky a v roce 2009 ve formě restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení, není slučitelná s vnitřním trhem.
2. Státní záruka poskytnutá v roce 2010 nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
1. Řecko získá od příjemce zpět státní podporu uvedenou v čl. 1 odst. 1.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly pro příjemce uvolněny, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Úroky se vypočtou jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (28).
4. S účinkem ode dne oznámení tohoto rozhodnutí zruší Řecko všechny neprovedené platby podpory uvedené v čl. 1 odst. 1.
Článek 3
1. Navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce navrátit;
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Řecko Komisi průběžně informuje o pokroku při provádění vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, dokud není podpora uvedená v čl. 1 odst. 1 spolu s úroky navrácena. Na žádost Komise předloží Řecko okamžitě informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpory, které již příjemce vrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 22. února 2012.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 22 päivänä helmikuuta 2012,
Kreikan Enomeni Klostoyfantourgia A.E.:lle myöntämästä valtiontuesta SA.26534 - C 27/10 (ex NN 6/09)
(tiedoksiannettu numerolla C(2011) 9385)
(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2012/541/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Komissiolle oli ilmoitettu, että Kreikka aikoi myöntää 35 miljoonan euron takuut Enomeni Klostoyfantourgia (United Textiles) -yhtiön pääoman lisäämiseksi otettaville uusille lainoille. Sen vuoksi komissio pyysi 11 päivänä syyskuuta 2008, 14 päivänä lokakuuta 2008, 20 päivänä lokakuuta 2008, 18 päivänä marraskuuta 2008 ja 4 päivänä joulukuuta 2008 päivätyillä kirjeillä Kreikan viranomaisia esittämään huomionsa kyseisestä toimenpiteestä. Kreikan viranomaiset toimittivat epätäydellisiä vastauksia 15 päivänä lokakuuta 2008 ja 10 päivänä marraskuuta 2008 päivätyillä kirjeillä.
(2)
Tämän vuoksi komissio vaati 3 päivänä maaliskuuta 2009 tietojen toimittamista Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan (2) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 10 artiklan 3 kohdan nojalla. Komissio pyysi kirjeessään Kreikkaa toimittamaan kaikki tiedot, joiden avulla se voi arvioida, oliko Enomeni Klostoyfantourgia saanut valtiontukea ja soveltuiko tuki sisämarkkinoille. Kreikka toimitti pyydetyt tiedot 11 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä.
(3)
Komissio pyysi johdanto-osan 1 kappaleessa tarkoitetusta toimenpiteestä sekä muista Enomeni Klostoyfantourgia -yhtiötä ja sitä luotottavia pankkeja koskevista toimenpiteistä lisätietoja 20 päivänä maaliskuuta 2009, 8 päivänä helmikuuta 2010, 17 päivänä maaliskuuta 2010, 19 päivänä heinäkuuta 2010 ja 23 päivänä elokuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Kreikan viranomaiset vastasivat 7 päivänä huhtikuuta 2009, 25 päivänä helmikuuta 2010, 26 päivänä maaliskuuta 2010, 13 päivänä elokuuta 2010 ja 30 päivänä elokuuta 2010 päivätyillä kirjeillä.
(4)
Kreikan viranomaisten pyynnöstä suullinen kuuleminen pidettiin 7 päivänä heinäkuuta 2010. Tällöin esitettiin Enomeni Klostoyfantourgia -yhtiölle uusi rakenneuudistussuunnitelma. Yhtiö myönsi, ettei suunnitelma liittynyt aiempiin vuonna 2007 toteutettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin, jotka olivat epäonnistuneet.
(5)
Komissio ilmoitti 27 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Kreikalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely seuraavista toimenpiteistä:
a)
toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu
b)
sosiaaliturvamaksuja varten vuonna 2009 tehty velkojen uudelleenjärjestely
c)
kesäkuussa 2010 myönnetty valtiontakuu.
(6)
Kreikka toimitti 31 päivänä joulukuuta 2010 huomautuksensa komission päätöksestä aloittaa kyseinen menettely.
(7)
Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4). Komissio kehotti kaikkia asianosaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä.
(8)
Komissio vastaanotti Enomeni Klostoyfantourgia -yhtiön huomautukset 7 ja 9 päivänä helmikuuta 2011. Huomautukset toimitettiin Kreikan viranomaisille, joille annettiin mahdollisuus tarkastella niitä. Kreikan huomautukset saatiin 4 päivänä toukokuuta 2011.
(9)
Komissio pyysi Kreikan viranomaisilta täydentäviä tietoja 28 päivänä heinäkuuta 2011. Kreikka toimitti tiedot 30 päivänä elokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.
(10)
Kreikan viranomaisten pyynnöstä suullinen kuuleminen pidettiin 4 päivänä huhtikuuta 2011. Kreikan viranomaiset esittivät tässä tilaisuudessa huomioitaan väitetyistä tukitoimenpiteistä.
II VÄITETYN TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS
II a Todennäköiset edunsaajat
(11)
Enomeni Klostoyfantourgia on Ateenan pörssissä noteerattu suuri kreikkalainen tekstiilialan yritys. Vuonna 2008 sen myynnistä 45 % toteutui Kreikassa (38 % vuonna 2007), 54 % muissa EU-maissa (60 % vuonna 2007) ja yksi prosentti kolmansissa maissa (2 % vuonna 2007).
(12)
Vuonna 2009 sen kokonaisvarat (vastaavaa) olivat 201,7 miljoonaa euroa ja liikevaihto 4,5 miljoonaa euroa (varaston rajoitettu myynti). Aikaisempien vuosien myynnin arvo oli 30,6 miljoonaa euroa vuonna 2008 ja 74,7 miljoonaa euroa vuonna 2007. Vuoden 2009 lopussa yrityksellä oli 839 työntekijää. Yhtiöllä on neljä tytäryhtiötä kolmessa maassa: Bulgariassa, Albaniassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. Sen pääosakas on mauritiuslainen European Textiles Investments Ltd.
(13)
Enomeni Klostoyfantourgian liiketoiminta on vaatteiden, lankojen ja kankaiden tuotanto. Se harjoittaa sekä tukku- että vähittäismyyntiä. Yhtiöllä on 12 tuotantoyksikköä Kreikan eri alueilla. Nämä tuotantoyksiköt eivät ole olleet toiminnassa vuoden 2008 jälkeen, eivätkä myöskään johdanto-osan 12 kappaleessa mainitut tytäryhtiöiden tuotantoyksiköt. Syy on käyttöpääoman puute.
(14)
Yrityksen tilanne on jatkuvasti huonontunut ainakin vuodesta 2004 lähtien. Myynti on laskenut asteittain. Vuodesta 2008 sekä liiketoimintatulos ennen veroja että oma pääoma ovat olleet negatiiviset. Tämän vuoksi yhtiö voidaan Kreikan lain mukaan asettaa konkurssiin (5).
(15)
Yhtiön vuosikertomusten mukaan luotottavien pankkien tuki yhtiölle on vuodesta 2001 alkaen ollut rajoitettua, ja luottojärjestelyjen ja lainojen määrä on vähentynyt. Vuoden 2008 kesäkuusta lähtien suuri osa yhtiön toiminnoista lakkasi. Vuoden 2009 maaliskuusta lähtien tuotanto loppui lähes kokonaan. Heinäkuussa 2008 yrityksen pääosakkeenomistaja päätti olla osallistumatta suunniteltuun pääoman korotukseen. Melkein kaikki yrityksen pankkilainat ovat olleet maksamatta vuodesta 2008. Helmikuusta 2010 kaupankäynti yhtiön osakkeilla lopetettiin Ateenan pörssissä. Yhtiön ilmoitusten mukaan, kuten sen verkkosivuilta (6) ja Ateenan pörssin verkkosivuilta (7) käy ilmi, vuoden 2010 tilinpäätöstä ei julkistettu töiden lopettamisen takia, ja 29 päivänä elokuuta 2011 annettiin viimeisin käytettävissä oleva ilmoitus.
(16)
Kreikkalaiset pankit, jotka ovat luotottaneet Enomeni Klostoyfantourgiaa ja liittyvät siten tutkittavana oleviin valtiontukitoimiin, ovat Kreikan pankki, Emboriki trapeza, Agrotiki trapeza tis Ellados, Alpha Bank ja Eurobank. Ne ovat kaikki liikepankkeja, jotka tarjoavat laajan valikoiman rahoitustuotteita ja -palveluja. Pankeilla on tytäryhtiöitä kaikissa EU-maissa ja erityisesti Bulgariassa, Kyproksessa, Ranskassa, Saksassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Puolassa, Romaniassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (8).
II b Tarkasteltavana olevat toimenpiteet
(17)
Vuosina 2007-2010 Enomeni Klostoyfantourgian hyväksi toteutettiin kolme valtion toimenpidettä, jotka saattavat sisältää johdanto-osan 18-23 kappaleessa tarkoitettua valtiontukea.
Toimenpide 1: toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu
(18)
Kreikan pankille, joka on antanut lainaa Enomeni Klostoyfantourgialle, myönnettiin 30 päivänä toukokuuta 2007 valtiontakuu uudelle lainalle, joka koski a) vanhan, 7,5 miljoonan euron lainan uudelleenjärjestelyä ja b) uutta 12,5 miljoonan euron lainaa. Valtiontakuu kattoi 80 prosenttia lainasta. Uuden lainan korko oli kuuden kuukauden euribor, johon lisättiin 1,85 prosentin marginaali (9), jolloin korko 30 päivänä toukokuuta 2007 oli 6,10 prosenttia. Valtiolle ei tarvinnut maksaa takausmaksua. Lainan uudelleenjärjestelysopimuksen mukaisesti olemassa olevalle lainalle on kiinteään omaisuuteen liittyvä kiinnitys. Lisäksi Enomeni Klostoyfantourgian vuosia 2007, 2008 ja 2009 koskevissa kertomuksissa mainitaan, että kyseiselle lainalle oli pääosakkeenomistajan takuu. Oli myös tarkoitus, että lainalla olisi omaisuuseriin liittyvät vakuutukset, mutta tällaisista vakuutuksista ei ole mitään näyttöä.
(19)
Takuu perustui 26 päivänä tammikuuta 2007 tehtyyn ministeriön päätökseen 2/75172/0025/26.01.2007. Päätöksen mukaan valtiontakuita voitaisiin myöntää sellaisten yritysten olemassa oleville lainoille, jotka toimivat teollisuus-, kaivos-, karjatalous- ja hotellialalla ja jotka ovat sijoittautuneet Imathian hallintoalueelle (jossa osaa Enomeni Klostoyfantourgian toiminnasta harjoitetaan). Tukijärjestelmää voitiin soveltaa myös vaikeuksissa oleviin yrityksiin, eikä valtiontakuista maksettu palkkiota. Järjestelmässä ei määrätty mitään objektiivisia arviointiperusteita tuensaajayritysten valitsemiseen. Komissio toteaa, ettei tukijärjestelmää ollut annettu tiedoksi SEUT-sopimuksen 108 artiklan mukaisesti. Sen vuoksi komissiolla on oikeus tutkia kaikkia valtiontukitoimenpiteitä, joita epäillään myönnetyn kyseisen tukijärjestelmän nojalla.
(20)
Lainasopimukset allekirjoitettiin takuiden perusteella 11 päivänä lokakuuta 2007.
Toimenpide 2: Sosiaaliturvamaksuihin liittyvien velkojen uudelleenjärjestely
(21)
Kreikan viranomaiset järjestelivät 25 päivänä toukokuuta 2009 uudelleen vuosilta 2004-2009 olevat yhtiön sosiaaliturvavelat, joiden määrä oli 14,57 miljoonaa euroa. Ne piti maksaa 96 erässä, joista kukin on 0,19 miljoonaa euroa. Uudelleenjärjestely perustui lakiin 3762/2009 (10). Uudelleenjärjestelyssä oli mukana velkoja, jotka olivat sisältyneet aiempiin velkojen uudelleenjärjestelyihin, joita ei kuitenkaan ollut noudatettu. Toimitettujen tietojen perusteella näyttää siltä, ettei Enomeni Klostoyfantourgia ole tähän mennessä maksanut mitään.
Toimenpide 3: Lokakuussa 2009 ja kesäkuussa 2010 myönnetty valtiontakuu
(22)
Kreikan valtio myönsi 30 päivänä kesäkuuta 2010 ministeriön päätöksellä 2/35129/0025 takuun Enomeni Klostoyfantourgiaa luotottaville pankeille. Nämä pankit ovat Kreikan pankki, Emboriki trapeza, Agrotiki trapeza tis Ellados, Alpha Bank ja Eurobank. Takuu kattoi uuden aiotun 63,6 miljoonan euron konsortiolainan, joka jaetaan kolmeen osaan seuraaviin tarkoituksiin:
a)
36,6 miljoonaa euroa niiden lainojen uudelleenjärjestelyyn, joita luotottavat pankit olivat yhtiölle myöntäneet elokuun 2008 ja syyskuun 2009 välisenä aikana. Saatavilla olevien tietojen mukaan lainojen korot perustuivat 3-6 kuukauden euriborkorkoon, johon lisättiin 1,25-3 prosenttiyksikön marginaali. Saatavilla olevien tietojen mukaan lainoilla ei myöskään ollut aluksi valtiontakuuta,
b)
15 miljoonaa euroa niiden erääntyneiden ja maksamattomien vastuiden rahoittamiseen, jotka yhtiö oli velkaa valtiolle, tavarantoimittajille ja työntekijöille,
c)
12 miljoonaa euroa investointien ja toimintakulujen rahoittamiseen.
(23)
Konsortiolaina myönnettiin yhdeksäksi vuodeksi. Ministeriön päätöksessä 2/35129/0025, jolla takuu myönnettiin, ei määrätty niiden lainojen koroista, jotka oli tarkoitus taata. Päätöksessä sanottiin vain, että lainojen on oltava markkinakorkoisia. Valtiontakuu kattoi 80 prosenttia lainasta. Valtiolle piti maksaa vuosittain 2 prosentin maksu keskimääräisestä vuosittain jäljellä olevasta lainamäärästä. Luotottavat pankit saavat valtiontakuun lisäksi vakuuksia uudelle lainalle pantattujen yhtiön osakkeiden muodossa, joiden määrä on vähintään 25,9 prosenttia osakkeiden kokonaismäärästä, sekä etuoikeutettuja kiinnityksiä yhtiön kiinteään omaisuuteen. Valtio ei saanut takuilleen vakuuksia, mutta jos takuuta vaadittaisiin, lainan vakuudet siirrettäisiin valtiolle.
(24)
Takuu, joka myönnettiin kesäkuussa 2010 ministeriön päätöksellä 2/35129/0025, korvasi (peruutetun) aiemman takuun, joka oli myönnetty 2 päivänä lokakuuta 2009 ministeriön päätöksellä 2/71055/0025. Kyseinen takuu oli myönnetty uudelle 40 miljoonan euron lainalle, joka oli myös määrä käyttää sellaisten lainojen uudelleenjärjestelyyn, joita yhtiölle oli myönnetty elokuusta 2008 helmikuuhun 2009 (ks. johdanto-osan 22 kappaleen a kohta). Tätä 40 miljoonan euron lainaa ei kuitenkaan koskaan otettu eikä siten lokakuussa 2009 myönnettyä takuuta käytetty. Sen sijaan kyseinen takuu korvattiin kesäkuussa 2010 myönnetyllä uudella takuulla, joka kattoi 63,6 miljoonan euron konsortiolainan. Kreikan viranomaisten mukaan syynä tähän oli se, ettei 40 miljoonan euron laina riittänyt yhtiön likviditeettitarpeisiin.
(25)
Takuusta huolimatta lainaa ei koskaan myönnetty. Yhtiön vaikeiden ongelmien vuoksi pankit eivät allekirjoittaneet lainasopimusta, eikä lainaa annettu.
III SYYT VIRALLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN
(26)
Komissio esitti menettelyn aloittamisesta 27 päivänä lokakuuta 2010 tekemässään päätöksessä epäilynsä siitä, olivatko vuonna 2007 myönnetyn valtiontakuun (toimenpide 1) ja vuonna 2010 myönnetyn valtiontakuun (toimenpide 3) ehdot markkinaehtoja ja EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (11), jäljempänä ’valtiontakuita koskeva tiedonanto’, mukaisia.
(27)
Mitä tulee erääntyneiden sosiaaliturvavelkojen uudelleenjärjestelyä koskevaan toimenpiteeseen (toimenpide 2), komissio esitti menettelyn aloittamisesta 27 päivänä lokakuuta 2010 tekemässään päätöksessä epäilynsä siitä, olisiko yksityinen luotonantaja kyseisissä olosuhteissa hyväksynyt minkäänlaista velkojen uudelleenjärjestelyä. Vaikutti epätodennäköiseltä, että velat olisi maksettu myöhemmin takaisin, sillä Enomeni Klostoyfantourgialla oli jo vakavia taloudellisia vaikeuksia, ja se oli lopettanut suurimman osan tuotantoaan.
(28)
Tämän jälkeen komissio tarkasteli sitä, olivatko tarkasteltavana olevat toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sääntöjenvastaista tukea ja missä määrin ne olivat yhteensopivia SEUT-sopimuksen kanssa.
IV KREIKAN JA TUENSAAJAN HUOMAUTUKSET
(29)
Yhteenveto tiedoista, jotka Kreikan viranomaiset ja Enomeni Klostoyfantourgia (tuensaaja) toimittivat tarkasteltavina olevista toimenpiteistä:
IV a Toimenpide 1: Toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu
(30)
Koska Kreikan ja tuensaajan huomautukset toimenpiteestä 1 olivat suureksi osaksi yhteneviä, komissio esittää ne yhdessä seuraavasti:
(31)
Kreikka ja tuensaaja toteavat, että takuun myöntämisajankohtana vuonna 2007 yhtiö oli vaikeuksissa väitteidensä mukaan halvan kustannustason maiden kansainvälisen kilpailun vuoksi. Kreikka tunnustaa myöntäneensä edellä mainitut takuut.
(32)
Kreikan viranomaisten ja tuensaajan mukaan vuonna 2007 myönnetty takuu ei ole valtiontukea, koska se ei ollut erityisesti Enomeni Klostoyfantourgialle osoitettua tukea. Takuu myönnettiin ministeriön päätöksellä, joka ei koskenut ainoastaan Enomeni Klostoyfantourgiaa vaan myös muita yrityksiä.
(33)
Kreikka ja tuensaaja toteavat myös, että vuoden 2007 takuu myönnettiin Kreikan lain 2322/1995 nojalla, joka mahdollisti sen, että valtiovarainministeriö voi myöntää valtiontakuita pankeille sellaisia lainoja varten, joilla järjestellään uudelleen velkoja tai joilla myönnetään uutta käyttöpääomaa.
(34)
Lisäksi Kreikan ja tuensaajan mukaan yritys oli ennen takuun myöntämistä toimittanut Kreikan viranomaisille rakenneuudistussuunnitelman, johon kuului pankkirahoitusta ilman valtiontukea. Rakenneuudistussuunnitelmaa ei koskaan toimitettu virallisesti komissiolle.
(35)
Kreikan mielestä vuoden 2007 takuu myönnettiin Euroopan unionin voimassa olevien valtiontukisääntöjen mukaisesti. Kreikan mukaan tuki kattoi enintään 80 prosenttia lainasta, ja sitä myönnettiin vain lainoille, joiden korot olivat markkinakorkoja. Kreikan mukaan lainalla oli kauppatavaroihin ja osakkaiden henkilökohtaisiin takuisiin perustuvat vakuudet, ja se oli myönnetty tiettyä liiketointa varten ja tietyksi ajaksi.
(36)
Kreikka ja tuensaaja toteavat myös, että tuensaaja on yksi Kreikan tärkeimmistä tekstiilialan yrityksistä, sen palkkalistoilla on runsaasti työntekijöitä ja se toimii etupäässä rajaseuduilla.
(37)
Kreikan ja tuensaajan mukaan Kreikan pankki (luotonantaja) suostui luopumaan valtiontakuusta ja hyväksyi sen sijaan kiinnityksen Enomeni Klostoyfantourgian kiinteään omaisuuteen, mikä tekee takuun tarpeettomaksi.
(38)
Kreikka ja tuensaaja toteavat, että kyseinen takuu on sisällytetty vuonna 2010 myönnettyyn takuuseen, joten yrityksen velkoja käsitellään yhdessä.
IV b Toimenpide 2: Erääntyneiden maksamattomien sosiaaliturvavelkojen uudelleenjärjestely
(39)
Kreikan ja tuensaajan mukaan kyseinen toimenpide perustuu lakiin 3762/2009, joka on yleislaki, jota sovelletaan kaikkiin yrityksiin, joilla on erääntyneitä tai maksamattomia sosiaaliturvavastuita. Toimenpide ei siis ole valikoiva.
IV c Toimenpide 3: Kesäkuussa 2010 myönnetty valtiontakuu
(40)
Kreikka tunnustaa myöntäneensä takuun vuonna 2010 siksi, ettei aiemmin vuonna 2009 myönnetty takuu (jota ei käytetty) riittänyt täysin yrityksen likviditeettitarpeiden kattamiseen, ja vuoden 2009 takuu yhdistettiin vuoden 2010 takuuseen.
(41)
Kreikka toteaa, että vuoden 2010 takuu oli komission tiedonannon Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (12), jäljempänä ’pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, mukainen eikä siksi merkitse Enomeni Klostoyfantourgialle myönnettyä etua. Kreikan mukaan myös pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kertaluontoisuuden vaatimus täyttyy, koska vuoden 2010 takuu korvaa vuoden 2009 takuun ja siinä muutetaan useita vuoden 2007 takuun määräyksiä (ks. toimenpide 1 johdanto-osan 18 kappaleessa). Siten vuoden 2010 takuuta koskeva teksti ja sen säännökset käsittävät kaikki yrityksen lainoja koskevat säännöt. Kreikka toteaa myös, ettei takuu ole vielä voimassa, koska toimivaltainen viranomainen ei ole vielä hyväksynyt sitä.
(42)
Kreikka ilmoitti myös komissiolle, ettei vuoden 2010 takuuta ole vielä käytetty, koska yritys ei ole allekirjoittanut mitään lainasopimusta pankin kanssa, eikä lainaa ole otettu. Kreikan viranomaiset kiinnittivät komission huomion siihen, että takuun myöntämistä koskevassa ministeriön päätöksessä 2/35129/0025/28.06.2010 määrätään, että kaksi ensimmäistä lainerää (36,6 miljoonaa euroa ja 15 miljoonaa euroa) oli maksettava lainaottajalle 28 päivään heinäkuuta 2010 mennessä; tämä määräaika on ohitettu, joten takuuta ei voi enää käyttää.
(43)
Enomeni Klostoyfantourgia toteaa, että lainasopimusta ei ole vielä allekirjoitettu, eikä siksi myöskään korkoa ole vahvistettu. Kun sopimus allekirjoitetaan, korko tulee vastaamaan markkinakorkoa.
(44)
Enomeni Klostoyfantourgia toteaa vuonna 2010 tehdystä rakenneuudistussuunnitelmasta (ks. johdanto-osan 4 kappale), että sen mukaan yrityksen tuotantoa vähennetään huomattavasti, joten yrityksen elinkelpoisuuden palautuminen ei vääristäisi kilpailua.
V TUEN ARVIOINTI
(45)
Komissio arvioi tässä tarkasteltavana olevia toimenpiteitä edellä mainittujen tosiseikkojen sekä Kreikan ja Enomeni Klostoyfantourgian väittämien pohjalta. Ensiksi komissio arvioi Enomeni Klostoyfantourgian tilanteen tarkasteltavana olevien toimenpiteiden toteutushetkellä voidakseen päätellä, oliko yritys vaikeuksissa vai ei (V a kohta). Sitten komissio arvioi sen, onko tarkasteltavana olevissa toimenpiteissä tukea, voidakseen päätellä, onko kyseessä valtiontuki (V b kohta). Sen jälkeen, jos jokin toimenpide todella on tukea, komissio arvioi, soveltuuko toimenpide sisämarkkinoille (V c kohta).
V a Yrityksen tila
(46)
Kuten johdanto-osan 14 ja 15 kappaleessa todetaan ja kuten jäljempänä olevassa taulukossa 1 esitetään, yrityksen liiketoiminta ja taloudellinen suorituskyky heikkenivät merkittävästi vuosina 2004-2009.
Taulukko 1
Enomeni Klostoyfantourgian tärkeimmät talouden tunnusluvut (miljoonaa euroa)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Liikevaihto
154,3
97,5
64,6
74,7 (13)
30,6
4,5
Tulos ennen veroja
-89,6
-61,3
-49,3
-38,5
-62,4
-60,6
Kumulatiiviset tappiot
264,1
316
378,3
418,7
481
520,3 (14)
Merkitty pääoma
276,3
283,3
280,8
288,9
290,4
290,4 (14)
Omat varat
95,2
35,7
32,9
4,6
-49,1
- 111,5
Velat / omat varat
281 %
692 %
829 %
6 243 %
- 561 %
- 280 %
Tiedot tilinpäätöksistä vuosina 2004-2009.
(47)
Näiden talouden tunnuslukujen perusteella komissio päättelee, että yritys oli pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys silloin kun siihen kohdistettiin tarkasteltavana olevia toimenpiteitä (vuosina 2007-2010). Komissio katsoo, että yritys on myös nyt vaikeuksissa.
(48)
Erityisesti mitä tulee pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 a kohtaan, yrityksen merkitty pääoma, kuten käy ilmi vuosien 2004-2009 taseista, ei ollut kadonnut, vaan lisääntynyt vuosina 2004-2009. Komissio toteaa, että tänä aikana yhtiön oma pääoma kuitenkin pieneni siten, että se oli alhaisimmillaan vuonna 2007 ja negatiivinen vuosina 2008 ja 2009. Yritys ei kuitenkaan toteuttanut toimenpiteitä, joilla olisi puututtu oman pääoman pienenemiseen, niin kuin Kreikan lainsäädännössä (15) edellytetään. Tällaisia toimenpiteitä olisivat olleet joko pääoman lisäys tai tappioiden pääomittaminen, jolloin merkitty pääoma olisi pienentynyt. Ilmeisesti Enomeni Klostoyfantourgialla oli käytettävissään vain jälkimmäinen vaihtoehto, mikä johtui sen kriittisestä taloudellisesta tilasta (ks. taulukko 1) ja sen vaikeuksista saada rahoitusta (ks. johdanto-osan 15 kappale). Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että yritys oli menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan.
(49)
Lisäksi pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 c kohdan osalta voidaan todeta, että yritys täytti vuodesta 2008 Kreikan lainsäädännön edellytykset kollektiiviseen konkurssimenettelyyn asettamiselle (16).
(50)
Pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdan mukaiset vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkit, kuten tappioiden kasvu, liikevaihdon pieneneminen ja velkojen kasautuminen, ilmenivät jo ainakin vuodesta 2004.
V b Onko kyseessä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki
(51)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”
(52)
Komissio arvioi seuraavaksi, ovatko tarkasteltavana olevat Enomeni Klostoyfantourgian hyväksi toteutetut toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea
V b 1 Toimenpide 1: Toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu
a) Valtion varat
(53)
Komissio toteaa, että kyseinen valtiontakuu sisältää todella valtion varoja, koska valtio on suoraan sen myöntänyt. Päätöksen teki toimivaltainen ministeri; tämäkin todistaa, että kyseessä on valtion toimenpide. Näin ollen valtion varoja koskeva peruste täyttyy.
b) Etu
(54)
Kreikan ja tuensaajan mukaan Kreikan pankki (luotonantaja) suostui luopumaan valtiontuesta ja hyväksyi sen sijaan kiinnityksen Enomeni Klostoyfantourgian kiinteään omaisuuteen, mikä tekee takuun tarpeettomaksi. Väitteensä tueksi Kreikka ja tuensaaja esittävät Kreikan pankin 24 päivänä joulukuuta 2010 päiväämän kirjeen (vastaus Enomeni Klostoyfantourgian 23 päivänä joulukuuta 2010 päiväämään kirjeeseen).
(55)
Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Kreikan pankki toteaa kirjeessään ainoastaan, että pankki on valmis tarkastelemaan ehdotettua vakuuksien vaihtoa ehdolla, että pankki valitsee itse vakuuksiksi kelpaavat omaisuuserät ja että kakkien asianomaisten osapuolten on hyväksyttävä vaihto. Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei Kreikan pankki käytännössä hyväksynyt ehdotettua vakuuksien vaihtoa.
(56)
Kreikan mielestä vuoden 2007 takuu myönnettiin Euroopan unionin voimassa olevien valtiontukisääntöjen mukaisesti. Kreikan mukaan tuki kattoi enintään 80 prosenttia lainasta, ja sitä myönnettiin vain lainoille, joiden korot olivat markkinaehtoisia.
(57)
Komissio ei hyväksy edellä olevia väitteitä ja katsoo, että vuonna 2007 myönnetty takuu antoi käytännössä Enomeni Klostoyfantourgialle perusteetonta etua. Valtiontakuita koskevan tiedonannon 2.2 kohdan ja 3.2 kohdan mukaan lainanottaja saa edulliset lainaehdot, jos se ei maksa takuusta markkinahintaa. Tietyissä tapauksissa lainanottaja, joka on vaikeuksissa oleva yritys, ei löytäisi rahoituslaitosta, joka olisi valmis myöntämään lainan minkäänlaisilla ehdoilla ilman valtiontakausta.
(58)
Käsiteltävänä olevassa tapauksessa vuoden 2007 takuu myönnettiin vaikeuksissa olevan yrityksen ottamalle lainalle, eikä takuunantajan (valtion) ollut tarkoitus saada siitä maksua. Kun otetaan huomioon valtiontakuita koskevan tiedonannon 3.2 kohta ja 4.2 kohta, komissio huomauttaa, että yrityksen taloudellinen tilanne oli vuosina 2004-2007 heikentynyt huomattavasti, se ei ollut huolehtinut lainanmaksuista, ja luotottavat pankit olivat jo vuodesta 2001 lähtien rajoittaneet antamaansa tukea ja vähentäneet luottojärjestelyjä ja lainoja. Komission mielestä Enomeni Klostoyfantourgia on luokitettava luottokelpoisuusluokkaan ”huono”, koska se oli suurissa vaikeuksissa toimenpidettä myönnettäessä.
(59)
Edellä mainitun lisäksi komissio huomauttaa, että yrityksen vuosien 2007, 2008 ja 2009 vuosikertomusten mukaan oli vielä tarkoitus, että takuudellisen lainan vakuudeksi käytettäisiin yrityksen kiinteää omaisuutta. Vakuutta ei kuitenkaan ollut vielä toteutettu (ks. johdanto-osan 18 kappale). Komissio toteaa myös, että Kreikan pankille (luotottava pankki) ehdotettiin joulukuussa 2010, että se luopuisi valtiontakuusta ja hyväksyisi sen sijaan kiinnityksen Enomeni Klostoyfantourgian kiinteään omaisuuteen (ks. johdanto-osan 37 kappale). Komissio katsoo, että kyseinen ehdotus on selvä osoitus siitä, että vakuutta ei ollut annettu. Kreikan viranomaisten mukaan vuoden 2007 takuu oli järjestetty panttaamalla yrityksen kauppatavaroita sekä yrityksen osakkaiden henkilökohtaisilla takuilla (ks. johdanto-osan 35 kappale), mutta todisteita on ainoastaan osakkaiden henkilökohtaisista takuista. Komissio katsoo siksi, ettei lainalla ollut vakuuksia.
(60)
Edellä esitetyn perusteella komissio epäilee, olisiko yksikään yksityinen taho antanut tällaista takuuta ja olisiko yksikään yksityinen pankki suostunut rahoittamaan yritystä ilman valtiontakuuta, koska yrityksellä olisi tällaisessa tilanteessa suuria vaikeuksia maksaa lainaa ja takuun antaja saattaisi joutua antamaan takuunsa käyttöön. Komissio katsoo sen vuoksi, että vuoden 2007 takuusta muodostuvan tuen määrä vastaa taatun lainan koko määrää eli 16 miljoonaa euroa (80 prosenttia 20 miljoonasta eurosta).
c) Tuen valikoivuus
(61)
Kreikan viranomaisten ja tuensaajan mukaan vuonna 2007 myönnetty takuu ei ole valtiontukea, koska se ei ollut erityisesti Enomeni Klostoyfantourgialle osoitettua tukea. Takuu myönnettiin ministeriön päätöksellä 2/75172/0025/26.01.2007, joka ei koskenut ainoastaan Enomeni Klostoyfantourgiaa vaan myös muita yrityksiä.
(62)
Komissio huomauttaa, että ministeriön päätös, johon takuu perustuu, koski tietyn maantieteellisen alueen eli Imathian tiettyjä toimialoja. Kreikan viranomaisilla oli tässä yhteydessä paljon liikkumanvaraa takuun myöntämisessä Enomeni Klostoyfantourgialle, koska takuun myöntämiselle ei ollut objektiivisia arviointiperusteita. Koska tällaisia objektiivisia arviointiperusteita ei ollut, toimenpide oli valikoiva, sillä viranomaiset päättivät siitä harkintansa mukaan (17). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (18) toimenpidettä ei voida pitää yleisluontoisena, jos elimellä, joka myöntää taloudelliset edut, on harkintavaltaa valita toimenpiteen edunsaajat tai ehdot. Näin ollen valikoivuutta koskeva peruste täyttyy.
d) Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan
(63)
Enomeni Klostoyfantourgia toimii alalla, jonka tuotteilla käydään paljon kauppaa jäsenvaltioiden välillä ja jolla kilpailu on kovaa. Tukitoimenpiteiden myöntämisajankohtana Enomeni Klostoyfantourgian myynti suuntautui pääasiassa muihin jäsenvaltioihin (ks. johdanto-osan 11 kappale). Käsiteltävänä oleva toimenpide antoi myös Enomeni Klostoyfantourgialle edun sen kilpailijoihin nähden (ks. johdanto-osan 45, 46 ja 47 kappale). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (19) on katsottava, että valtiontuki vahingoittaa muita yrityksiä, kun se vahvistaa yrityksen asemaa muihin kaupan alalla toistensa kanssa kilpaileviin jäsenvaltioiden yrityksiin nähden. Näin ollen kilpailun vääristymistä ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta koskeva peruste täyttyy.
(64)
Tutkimus osoitti, ettei pankki, joka myönsi vuoden 2007 takuuseen liittyvän lainan (Kreikan pankki), hyötynyt käsiteltävänä olevasta takuusta. Takuu myönnettiin uuden lainasopimuksen yhteydessä, jonka uusi laina-aika oli 10 vuotta. Valtiontakuita koskevan tiedonannon 2.3.1 kohdan mukaan kyseessä voi olla lainanantajaan kohdistuva tuki, jos lainalle myönnetään valtiontakuu jälkikäteen ilman että kyseisen lainan ehtoja mukautetaan. Tässä tapauksessa kuitenkin entisen lainan ehtoja muutettiin, kun laina-aikaa muutettiin. Komissio katsoo sen vuoksi, ettei vuoden 2007 takuu ole luottolaitokseen kohdistuvaa tukea.
(65)
Vuoden 2007 takuulla oli vain se vaikutus, ettei lainan myöntänyt pankki pyrkinyt heti perimään sitä. Pankki olisi kuitenkin voinut vaatia entistä lainaansa likvidaatiomenettelyssä. Tässä yhteydessä komissio huomauttaa, että vuoden 2007 laina oli jo kiinnitetty kiinteään omaisuuteen (20).
(66)
Edellä olevan perusteella voidaan todeta, että toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua Enomeni Klostoyfantourgialle sääntöjenvastaisesti myönnettyä valtiontukea.
(67)
Komissio katsoo, ettei toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu ole lainanantajapankille eli Kreikan pankille myönnettyä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
V b 2 Toimenpide 2: Erääntyneiden sosiaaliturvavelkojen uudelleenjärjestely
a) Valtion varat
(68)
Komissio toteaa, että sosiaaliturvamaksujen tarkoitus on sosiaaliturvaorganisaatioiden talousarvion rahoitus. Kyseiset organisaatiot ovat valtion valvonnassa toimivia julkisoikeudellisia oikeushenkilöitä. Näiden maksujen maksamatta jättäminen vähentää valtion varoja. Kyseinen vaatimus siis täyttyy.
b) Etu
(69)
Komissio toteaa, että Enomeni Klostoyfantourgialle annettiin kahdeksan vuoden määräaika velan maksamiseen sellaisena ajankohtana, jolloin yrityksellä oli vakavia taloudellisia vaikeuksia ja oli hyvin todennäköistä, ettei se pystyisi maksamaan velkaansa. Jotta voidaan todeta, onko yritys saanut valikoivaa etua siitä, ettei velvoitteita ole tarvinnut maksaa, ja voidaanko kyseinen etu katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, on vakiintuneen oikeuskäytännön perusteella (21) varmistettava, ettei Enomeni Klostoyfantourgia olisi voinut saada tällaista etua markkinaehdoin. Tässä yhteydessä on tärkeintä selvittää, toimiiko valtio luotonantajan ominaisuudessa näissä olosuhteissa samoin kuin varovainen yksityinen luotonantaja.
(70)
Kreikan viranomaisten mukaan Enomeni Klostoyfantourgia ei ollut noudattanut aiempia sopimuksia velkojen uudelleenjärjestelyistä. Samanaikaisesti sille annettiin kahdeksan vuotta aikaa 14,57 miljoonan euron velan maksamiseen (ks. johdanto-osan 16 kappale) sellaisena ajankohtana, jolloin yrityksellä oli vakavia taloudellisia vaikeuksia ja oli hyvin todennäköistä, ettei se pystyisi maksamaan velkojaan. Näin pitkää takaisinmaksuaikaa ei markkinaehdoilla toimiva luotonantaja olisi hyväksynyt, varsinkin kun edelliset yritykset velkojen uudelleenjärjestämiseksi olivat epäonnistuneet.
(71)
Edellä mainituista syistä komissio katsoo, ettei Kreikan viranomaisten käytöstä voida pitää samanlaisena kuin varovaisen yksityisen luotonantajan käytös, koska velkoja järjesteltiin myös vuonna 2009 huolimatta edellisten velkojen uudelleenjärjestely-yritysten epäonnistumisesta ja vaikka yritys oli vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa ja se oli lopettanut suurimman osan tuotantoaan, joten vaikutti epätodennäköiseltä, että se saisi velkansa maksettua.
(72)
Niinpä komissio katsoo, että vuonna 2009 toteutettu yrityksen sosiaaliturvamaksuvelkojen uudelleenjärjestely tuotti yritykselle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua.
c) Tuen valikoivuus
(73)
Kreikan viranomaisten ja tuensaajan mukaan velkojen uudelleenjärjestely toteutettiin yleisluonteisten Kreikan lain säännösten perusteella (22), jotka koskevat kaikkia kreikkalaisia yrityksiä, eikä toimenpide sen vuoksi ole luonteeltaan valikoiva.
(74)
Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Kreikan viranomaisilla oli tässä yhteydessä paljon liikkumanvaraa Enomeni Klostoyfantourgian maksamatta jättämien sosiaaliturvavelkojen käsittelemiseksi, koska ei ollut objektiivisia arviointiperusteita, joiden perusteella voitaisiin päättää, pitääkö velat järjestää uudelleen. Koska tällaisia objektiivisia arviointiperusteita ei ollut, toimenpide oli valikoiva, sillä viranomaiset päättivät siitä harkintansa mukaan (23). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (24) toimenpidettä ei voida pitää yleisluontoisena, jos elimellä, joka myöntää taloudelliset edut, on harkintavaltaa valita toimenpiteen edunsaajat tai ehdot. Siten valikoivuutta koskeva peruste täyttyy.
d) Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan
(75)
Samalla tavalla kuin edellä johdanto-osan 63 kappaleessa täyttyy myös peruste kilpailun vääristymisestä ja vaikutuksesta liiketoimiin jäsenvaltioiden välillä.
e) Päätelmä siitä, sisältyykö toimenpiteeseen 2 tukea
(76)
Edellä esitettyjen huomautusten mukaisesti komissio tekee päätelmän, että vuonna 2009 toteutettu sosiaaliturvamaksuvelkojen uudelleenjärjestely on Enomeni Klostoyfantourgiaan kohdistuvaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(77)
Tuen määrä on 14,57 miljoonaa euroa, mikä on uudelleenjärjestettyjen velkojen kokonaismäärä, kun yrityksen erääntyneet maksamattomat sosiaaliturvavelat järjesteltiin uudelleen 25 päivänä toukokuuta 2009.
V b 3 Toimenpide 3: Kesäkuussa 2010 myönnetty valtiontakuu.
(78)
Komissio huomauttaa myös, että yritys lopetti toimintansa jo vuonna 2009 eikä ole julkistanut tilinpäätöstään sen jälkeen (ks. johdanto-osan 15 kappale). Takuu ei ollut riittävä uuden rahoituksen vakuudeksi, eikä yritys aloittanut toimintaansa uudelleen sinä aikana, kun takuu oli voimassa. Näissä olosuhteissa komissio katsoo, ettei takuu aiheuttanut eikä uhannut aiheuttaa kilpailun vääristymistä. Tässä ei siis ole kyse valtiontuesta.
V c Tukitoimenpiteiden soveltuvuus sisämarkkinoille
V c 1 Yleistä
(79)
Siinä määrin kuin toimenpiteet 1 ja 2 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on tutkittava, ovatko kyseiset toimenpiteet 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen poikkeusten mukaista sisämarkkinoille soveltuvaa tukea.
V c 2 Vaikeuksissa oleva yritys
(80)
Kuten johdanto-osan 46-50 kappaleessa todetaan, yrityksen liiketoiminta ja taloudellinen suorituskyky heikkenivät merkittävästi vuosina 2004-2009. Tämän perusteella komissio päättelee, että yritys oli pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 ja 11 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys ajankohtana, jolloin käsiteltävänä olevat toimenpiteet toteutettiin yrityksen hyväksi (vuosina 2007-2010). Tämän myöntävät sekä Kreikka että tuensaaja. Komission mielestä yritys on myös tällä hetkellä vaikeuksissa, sillä sen tilanne ei ole parantunut.
V c 3 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohtaan ja 107 artiklan 3 kohtaan perustuvat poikkeukset
(81)
On selvää, ettei SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa ja 107 artiklan 3 kohdan d ja e alakohdassa säädettyjä poikkeuksia voi soveltaa, eivätkä Kreikan viranomaiset niihin vetoakaan.
(82)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma”. Enomeni Klostoyfantourgia sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tukikelpoisella alueella, joten sille voitaisiin mahdollisesti myöntää aluetukea.
(83)
Alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vuosille 2007-2013 (25), jäljempänä ’aluetukia koskevat suuntaviivat’, jotka olivat voimassa sovellettaessa vuoden 2007 takuuta ja vuoden 2009 velkojen uudelleenjärjestelyä (toimenpiteet 1 ja 2), vahvistetaan edellytykset alueellisten investointitukien hyväksymiseksi.
(84)
Vaikeuksissa olevat yritykset eivät kuulu aluetukia koskevien suuntaviivojen soveltamisalaan. Enomeni Klostoyfantourgia oli vaikeuksissa jo silloin kun toimenpiteet 1 ja 2 toteutettiin, eikä sille siten voitu myöntää aluetukea. Komissio tekee sen vuoksi johtopäätöksen, ettei tukea voi pitää alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisena.
(85)
Komissio tarkastelee myös, soveltuvatko käsiteltävänä olevat toimenpiteet sisämarkkinoille tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (26) (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) mukaisesti. Komissio huomauttaa, etteivät vaikeuksissa oleville yrityksille myönnetyt tuet kuulu yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan. Enomeni Klostoyfantourgia oli vaikeuksissa jo silloin kun toimenpiteet 1 ja 2 toteutettiin, ja siten Enomeni Klostoyfantourgialle myönnetty tuki ei sovellu sisämarkkinoille yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen perusteella.
(86)
Komission on myös tarkasteltava, voisivatko jotkin toimenpiteet soveltua sisämarkkinoille niiden kriisin torjuntaan tarkoitettujen säännösten perusteella, jotka esitetään komission tiedonannossa Tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (27), jäljempänä ’tilapäiset puitteet’. Komissio huomauttaa kuitenkin, että Enomeni Klostoyfantourgia oli selvästi vaikeuksissa ennen 1 päivää heinäkuuta 2008, eikä sille sen vuoksi voida myöntää tukea tilapäisten puitteiden perusteella.
(87)
Koska Enomeni Klostoyfantourgia oli vaikeuksissa, kun siihen kohdistuvat tukitoimenpiteet toteutettiin, voidaan tukitoimien soveltuvuutta sisämarkkinoille tarkastella pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella eli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella
(88)
Ensinnäkin komissio katsoo, ettei käsiteltävänä olevia toimenpiteitä voida pitää sisämarkkinoille soveltuvina pelastustukina. Tuen kesto ei ole rajoitettu kuuteen kuukauteen, kuten pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan c alakohdassa säädetään, ja myös lainaan liittyvä velkojen uudelleenjärjestely on voimassa kauemmin kuin pelastustuille sallitut kuusi kuukautta. Toimenpiteitä ei myöskään ole rajoitettu vähimpään tarvittavaan, kuten pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan d alakohdassa säädetään. Määrä määritetään kyseisten suuntaviivojen liitteessä vahvistetun kaavan mukaan.
(89)
Toiseksi mitään toimenpiteistä ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana rakenneuudistussäännösten perusteella. Kreikan ja tuensaajan mukaan yritys oli ennen vuoden 2007 takuun myöntämistä toimittanut Kreikan viranomaisille rakenneuudistussuunnitelman, johon kuului pankkirahoitusta ilman valtiontukea. Rakenneuudistussuunnitelmaa ei koskaan toimitettu virallisesti komissiolle. Toimenpiteet toteutettiin ilman rakenneuudistussuunnitelmaa, joka on kuitenkin välttämätön edellytys yrityksen elinkelpoisuuden turvaamiseksi pitkällä aikavälillä. Tutkimuksessa saatujen tietojen mukaan tällaista suunnitelmaa ei ollut, ja kaikki kyseisenä ajanjaksona toteutetut rakenneuudistusyritykset olivat epäonnistuneet. Käytännössä yrityksen toiminta oli lakannut ja se oli lähtenyt pörssistä. Huolimatta rakenneuudistuksen epäonnistumisesta valtio myönsi Enomeni Klostoyfantourgialle edelleen toimintapääomaa vuoden 2007 valtiontakuun muodossa. Komissio katsoo sen vuoksi, että toimenpiteet 1 ja 2 olivat toimintatukea, johon ei liittynyt minkäänlaista uskottavaa rakenneuudistusta.
(90)
Myöskään ei ole toimitettu virallisesti tietoja mistään pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38-42 kohdassa tarkoitetuista korvaavista toimenpiteistä.
(91)
Mitä tulee Enomeni Klostoyfantourgian kelpoisuuteen saada rakenneuudistustukea, komissio toteaa, että yritys sai toimintatukia ainakin vuodesta 2007, minä vuonna se jo oli vaikeuksissa. Komissio katsoo, että mainittu seikka puhuu kertaluonteisen tuen periaatetta vastaan. Yrityksen vaikeudet olivat jatkuvia, ja siihen kohdistuvat tukitoimet johtivat kilpailun vääristymiseen yhteisen edun vastaisella tavalla. Tuensaaja väittää lisäksi, että vuoden 2007 takuu sisällytettiin vuoden 2010 takuuseen, minkä vuoksi yrityksen lainajärjestelyjä voidaan tarkastella yhdessä. Komissio katsoo kuitenkin, ettei ole näyttöä yhdennetystä rakenneuudistuksesta, koska vuosien 2007, 2009 ja 2010 tukitoimenpiteet myönnettiin useina vuosina ilman että oli olemassa vaadittua yhtä rakenneuudistussuunnitelmaa tai -strategiaa, jolla yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus olisi voitu palauttaa.
(92)
Näiden huomioiden perusteella komissio katsoo, ettei tuen kertaluonteisuuden vaatimus täyty.
(93)
Koska Enomeni Klostoyfantourgia oli vaikeuksissa, kun siihen kohdistuvat tukitoimenpiteet toteutettiin, komissio katsoo, ettei ole olemassa mitään muita valtiontukisääntöjä, joiden mukaan väitetyn tuen voitaisiin katsoa olevan SEUT-sopimuksen mukaista.
V c 4 Tuen soveltuvuutta koskeva päätelmä
(94)
Edellä esitetty huomioon ottaen komissio päättelee, etteivät tukitoimenpiteet 1 ja 2 ole SEUT-sopimuksen mukaisia.
VI TAKAISINPERINTÄ
(95)
Edellä olevan perusteella komissio päättelee, että vuoden 2007 valtiontakuu ja vuoden 2009 sosiaaliturvamaksuvelkojen uudelleenjärjestely ovat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Komissio päättelee myös, että vuonna 2010 myönnetty valtiontakuu ei ole valtiontukea.
(96)
Komission asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”.
(97)
Koska käsiteltävänä olevat toimenpiteet on todettu sääntöjenvastaisiksi ja sisämarkkinoille soveltumattomiksi tuiksi, on tukisummat perittävä takaisin, jotta ennen tuen myöntämistä markkinoilla vallinnut tilanne palautuu. Takaisinperintää varten alkuajankohdaksi katsotaan hetki, jolloin etu myönnettiin tuensaajalle eli hetki, jolloin tuki asetettiin tuensaajan käytettäväksi. Tuensaaja maksaa perintäkorkoa tuen lopulliseen takaisinmaksuun saakka.
(98)
Vuonna 2007 myönnetyn valtiontakuun (toimenpide 1) sisämarkkinoille soveltumaton tukiosuus katsotaan yhtä suureksi kuin taatun lainan koko määrä. Komissio arvioi, että tällä tavoin Enomeni Klostoyfantourgialle myönnetty tuki on 16 miljoonaa euroa.
(99)
Toimenpiteen 2 sisämarkkinoille soveltumaton tukiosuus katsotaan yhtä suureksi kuin uudelleenjärjestettävien velkojen koko määrä, toisin sanoen Enomeni Klostoyfantourgialle myönnetty tuki on 14,57 miljoonaa euroa. Sellaiset maksut, jotka eivät koske sopimuksen perusteella maksettuja summia, voidaan vähentää kokonaismäärästä, joka on perittävä takaisin sääntöjenvastaisena ja sisämarkkinoille soveltumattomana tukena.
(100)
Kreikan viranomaiset määrittävät takaisinperinnän tarkan määrän ja perittävän koron.
ON ANTANUT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Valtiontuki, jonka Kreikka myönsi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti Enomeni Klostoyfantourgia A.E:lle valtiontakuun muodossa vuonna 2007 ja sosiaaliturvavelkojen uudelleenjärjestelyn muodossa vuonna 2009, ei sovellu sisämarkkinoille.
2. Vuonna 2010 myönnettyyn valtiontakuuseen ei sisälly Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2 artikla
1. Kreikan on perittävä tuensaajalta takaisin 1 artiklan 1 kohdassa mainittu tuki.
2. Takaisinperittävään summaan sisällytetään korko, joka on kertynyt siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen takaisinperintään saakka.
3. Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (28) V luvun säännösten mukaisesti.
4. Kreikan on peruutettava kaikki 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen maksamatta olevat maksut tämän päätöksen tekopäivästä alkaen.
3 artikla
1. Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.
2. Kreikan on varmistettava tämän päätöksen täytäntöönpano neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.
4 artikla
1. Kreikan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:
a)
tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tukisumma ja siitä perittävä korko);
b)
yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista ja toteutettavista toimenpiteistä;
c)
asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.
2. Kreikan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä säännöllisesti siihen saakka, kunnes 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Jos komissio sitä pyytää, Kreikan on toimitettava viipymättä kaikki tiedot toimenpiteistä, jotka se on jo toteuttanut tai joita se suunnittelee tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
5 artikla
Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.
Tehty Brysselissä 22 päivänä helmikuuta 2012.