PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1185/2010
ze dne 13. prosince 2010
o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 15 odst. 1, článek 18, čl. 22 odst. 1, 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antisubvenčního šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1628/2004 (2) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex85451100, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090, pocházejících z Indie (dále jen „konečná vyrovnávací opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 15,7 %, kromě jedné společnosti, pro niž byla sazba cla stanovena na 7 %.
(2)
Rada uložila nařízením (ES) č. 1629/2004 (3) konečné antidumpingové clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex85451100, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090, pocházejících z Indie (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 0 %.
(3)
Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4). Sazby konečného vyrovnávacího cla byly upraveny na 6,3 % a 7,0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 7,2 %. Sazby konečného antidumpingového cla byly upraveny na 9,4 % a 0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 8,5 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (5) konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 18. června 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení. Žádost podali tři výrobci obdobného výrobku v Unii, totiž společnosti Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH (dále jen „žadatelé“), představující podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(6)
Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise oznámila indické vládě, že obdržela řádně doloženou žádost o přezkum, a vyzvala ji ke konzultacím zaměřeným na vyjasnění situace, pokud jde o obsah podnětu k přezkumu a dosažení vzájemně přijatelného řešení. Indická vláda nabídku konzultací přijala a konzultace následně proběhly dne 16. září 2009. Během konzultací nebylo nicméně dosaženo vzájemně přijatelného řešení. Připomínky předložené orgány indické vlády však byly náležitě zohledněny.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 17. září 2009 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(8)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 17. září 2009 (7) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu konečných antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8) před pozbytím platnosti.
5. Šetření
5.1 Období šetření
(9)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení subvencování proběhlo v období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i indickou vládu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 27 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 27 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří skupin výrobců v Unii (tj. žadatelů), jednoho vyvážejícího výrobce, sedmnácti uživatelů a indické vlády. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(14)
Pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců v Indii, jmenovitě společnost HEG Limited (dále jen „HEG“), při přezkumu plně spolupracoval a předložil odpovědi na dotazník. Zde je třeba poznamenat, že při původním šetření bylo plné úřední jméno této společnosti Hindustan Electro Graphite Limited. Společnost své jméno poté změnila na HEG Limited. Druhý vyvážející výrobce, který při původním šetření spolupracoval, jmenovitě společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), se při stávajícím přezkumu rozhodl odpověď na dotazník nepředložit.
(15)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci v Unii
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švýcarsko,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španělsko,
-
Tokai ERFTCARBON, Grevenbroich, Německo.
b)
Vyvážející výrobce v Indii
-
HEG Limited, Bhopál.
c)
Indická vláda.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Dotčeným výrobkem, jehož se týká současný přezkum, je týž výrobek jako při původním šetření, totiž uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex85451100, a spojníky používané pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090, ať už dovážené společně nebo odděleně, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
(17)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v Indii stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(18)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
Celostátní režimy
a)
režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“);
b)
režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“);
c)
režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“).
Regionální režimy
d)
režim osvobození od daně z elektřiny (Electricity Duty Exemption Scheme, dále jen „režim EDE“).
(19)
Režimy uvedené výše v písmenech a), b) a c) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na daný případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FT-policy 04-09“ a „FT-policy 09-14“. Druhý dokument vstoupil v platnost v dubnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 v příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(20)
Režim výše uvedený v písmenu d) spravují orgány státu Madhjapradéš.
2. Režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“)
(21)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indický výrobce v průběhu období přezkumného šetření režim PP nevyužíval. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3. Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“)
a) Právní základ
(22)
Podrobný popis režimu DEPB je uveden v bodě 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(23)
Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění režimu DEPB
(24)
Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Sazby úvěrů v režimu DEPB byly stanoveny indickými úřady pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardní normy vstupů a výstupů (Standard Input Output Norm) a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a celní zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli.
(25)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku vývozce zná výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr režimu DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.
(26)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do obchodních účtů na akruální bázi jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou výrobních statků. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a platí po dvanáct měsíců od data vydání.
(27)
Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPB jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 příručky HOP I 04-09 a 09-14. Jak je dále stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 04-09 a 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).
(28)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce v Indii tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu DEPB
(29)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(30)
Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(31)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil spolupracující vyvážející výrobce v Indii. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB.
e) Výpočet výše subvence
(32)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku uskutečnění vývozní transakce podle tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(33)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(34)
Spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že v jeho případě byly všechny získané úvěry v režimu DEPB použity na dovoz materiálů, které byly využity pouze při výrobě dotčeného výrobku, ačkoli je v zásadě povoleno je prodávat nebo využívat i v rámci dovozu dalších materiálů. Společnost proto tvrdila, že režim DEPB je běžný systém vracení cla, a napadnuto by tudíž mělo být pouze vracení nadměrných částek. Toto tvrzení však muselo být odmítnuto, jelikož, jak je vysvětleno ve 31. bodě odůvodnění výše, režim DEPB není považován za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů, což uznala i indická vláda. Z toho důvodu není podstatné, jak vývozce skutečně nakládá s licencemi, které v rámci tohoto režimu získal. Vývozci je poskytnuta nevratná výhoda v okamžiku vývozní transakce provedené v rámci toho režimu, a nikoli v okamžiku následného využití licence.
(35)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
(36)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.
(37)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 5,7 %.
4. Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“)
a) Právní základ
(38)
Podrobný popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(39)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Praktické provádění
(40)
Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet výrobní statky (nové a - od dubna 2003 - i použité výrobní statky až deset let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Od dubna 2000 tento režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % platnou pro všechny výrobní statky dovezené podle tohoto režimu. Do 31. března 2000 se používala efektivní celní sazba ve výši 11 % (včetně příplatku 10 %) a v případě dovozu vysoké hodnoty sazba v nulové výši. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky v průběhu určitého období využity k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Při nových opatřeních FT-policy 09-14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(41)
Držitel licence EPCG může také pořídit výrobní statky z domácích zdrojů. V takovém případě může sám domácí výrobce výrobních statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto výrobních statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky výrobních statků držiteli licence EPCG.
(42)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu EPCG
(43)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(44)
Kromě toho je režim EPCG právně závislý na vývozní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu výrobních statků, u nichž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by nadále neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Tyto subvence by proto neměly být považovány za specifické a neměly by být napadnuty. Toto tvrzení však musí být odmítnuto. Je třeba zdůraznit, že samotná subvence byla závislá na vývozní výkonnosti, tj. společnost by ji nezískala, kdyby nepřijala určitou vývozní povinnost.
(45)
Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány ve výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(46)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků na běžnou dobu odpisů těchto výrobních statků v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii byla považována za vhodnou pro tento účel.
(47)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.
(48)
Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,9 %.
5. Režim osvobození od daně z elektřiny (dále jen „režim EDE“) - regionální režim státu Madhjapradéš
(49)
V rámci politiky podpory průmyslu z roku 2004 nabízí stát Madhjapradéš průmyslovým společnostem, které investují do výroby elektřiny pro vlastní spotřebu, osvobození od daně z elektřiny.
a) Právní základ
(50)
Podrobný popis režimu EDE je uveden v oznámení vlády státu Madhjapradéš č. 29 ze dne 21. července 2006 a nařízení č. 4238-XIII-2006, příloha C ze dne 12. července 2006.
b) Způsobilost
(51)
Pro tento režim je způsobilý každý výrobce, který investuje určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny ve státě Madhjapradéš.
c) Praktické provádění
(52)
Režim EDE osvobozuje od placení daně z elektřiny - místní daně z prodeje běžně splatné ve státě Madhjapradéš - společnosti, které investovaly určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny. Toto osvobození se uděluje na určitou dobu, která závisí na hodnotě investice. Cílem režimu je rozvíjet infrastrukturu, jelikož státem vlastněné elektrárny nemají dostatečnou kapacitu, aby poskytly společnostem v dané oblasti dostatek elektřiny. Osvobození od daně se uděluje pouze z energie vyráběné pro vlastní potřebu.
(53)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu EDE
(54)
Režim EDE poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Osvobození od daně představuje finanční příspěvek vlády státu Madhjapradéš, neboť tato úleva snižuje příjmy této vlády z daní, které by byly jinak splatné. Navíc snížení daně poskytuje vývozci výhodu, protože daně ušetřené při nákupu elektřiny zlepšují jeho likviditu.
(55)
Režim EDE není právně závislý na vývozní výkonnosti. Kromě toho není právně omezený na určitou zeměpisnou oblast státu Madhjapradéš ani na určité společnosti nebo průmyslová odvětví. Spolupracující vyvážející výrobce proto tvrdil, že tento režim nelze považovat za specifický, a tudíž by neměl být napadnut, jelikož způsobilost pro tento režim je založena na objektivních a neutrálních ekonomických kritériích.
(56)
Vzhledem k nedostatku spolupráce ze strany vlády státu Madhjapradéš však nebyla Komise schopna dospět k jasnému závěru o tomto režimu, pokud jde o specificitu a praktické uplatňování tohoto zákona, jakož i o míru pravomocí, které má k dispozici orgán, který subvenci poskytuje, při rozhodování o žádostech. Skutečně nelze s jistotou rozhodnout, zda je splněno ustanovení čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. b), jelikož nebylo možné zjistit, zda stát Madhjapradéš pro poskytnutí subvence uplatňoval objektivní kritéria nebo podmínky. Ačkoli bylo dokázáno, že režim není právně specifický, není stále zřejmé, zda není specifický v praxi. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. c) a čl. 4 odst. 2 čtvrtého pododstavce základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(57)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení na základě nezaplacené daně z prodeje elektřiny nakoupené v období přezkumného šetření (čitatel) a celkového obratu z prodeje společnosti (jmenovatel), jelikož režim EDE nezávisí ani na vývozní výkonnosti a ani použití elektřiny nebylo omezeno pouze na výrobu dotčeného výrobku.
(58)
Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,5 %.
6. Výše napadnutelných subvencí
(59)
Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, činí u vyvážejícího výrobce, který byl předmětem šetření, 7,1 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(60)
Výše subvencování zjištěná při tomto řízení odpovídá výši subvencování 7,2 % zjištěné u stejného vyvážejícího výrobce během posledního prozatímního přezkumu.
(61)
Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.
REŽIMY
PP
DEPB
EPCG
EDE
Celkem
HEG Ltd.
žádné
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování
(62)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvence přetrvají nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(63)
V této souvislosti je třeba připomenout, že spolupracoval pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců dotčeného výrobku. Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující vyvážející výrobce nadále získával výhody z napadnutelného subvencování od indických orgánů. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto programy měly být v dohledné budoucnosti ukončovány nebo upraveny nebo že by spolupracující vyvážející výrobce přestal čerpat výhody v rámci těchto režimů. Dané režimy jsou zachovány v dokumentu FT-policy 09-14.
(64)
Pokud jde o dalšího známého vyvážejícího výrobce v Indii, podle žádosti o přezkum využíval i on nadále výhody plynoucí z výše analyzovaných režimů. K dispozici nejsou žádné informace, které by svědčily o opaku. Byl proto učiněn závěr, že subvencování na úrovni celé země pokračuje.
(65)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že subvencování pokračovalo i v období přezkumného šetření a že je pravděpodobné, že bude pokračovat i v budoucnu.
(66)
Protože bylo prokázáno, že subvencování v období přezkumného šetření pokračovalo a bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, je otázka pravděpodobného obnovení subvencí irelevantní.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(67)
V Unii vyrábí obdobný výrobek pět společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(68)
Dvě z těchto pěti společností žádost nepodpořily a při přezkumném šetření nespolupracovaly, jelikož nepředložily odpovědi na dotazník. Žádost podaly tyto tři skupiny výrobců, které souhlasily, že budou při šetření spolupracovat: Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Tyto tři skupiny výrobců tvoří podstatnou část celkové výroby obdobného výrobku v Unii, jelikož představují více než 90 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(70)
Vzhledem k tomu, že při tomto šetření spolupracoval pouze jeden indický vyvážející výrobce, nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 29 základního nařízení údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie do Unie uvedeny v přesných číslech.
(71)
Situace v odvětví s uhlíkovými elektrodami úzce souvisí se situací v ocelářství, jelikož uhlíkové elektrody se využívají zejména v odvětví elektrooceli. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2007 a během prvních tří čtvrtletí roku 2008 převládaly v ocelářství velmi pozitivní tržní podmínky, což mělo příznivé důsledky i pro odvětví s uhlíkovými elektrodami.
(72)
Je třeba poznamenat, že objem prodeje uhlíkových elektrod víceméně kopíruje objem výroby oceli. Smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod, které zahrnují i ceny a množství, jsou však obvykle uzavírány na dobu šesti až dvanácti měsíců. Z toho důvodu dochází zpravidla k prodlevě mezi vývojem objemu prodeje, který je výsledkem změn v poptávce, a případným výsledným dopadem na ceny.
2. Spotřeba na trhu Unie
(73)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu objemu prodeje dalších výrobců v Unii na trhu v Unii, údajů o dovozu poskytnutých Eurostatem a údajů sebraných v souladu s čl. 24 odst. 6 základního nařízení. Stejně jako při původním šetření (9) nebyl dovoz v některých případech brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(74)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Je třeba poznamenat, že díky velmi pozitivním tržním podmínkám na počátku posuzovaného období byla spotřeba Unie velmi vysoká a mezi obdobím původního šetření a rokem 2006 vzrostla o 30 %.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie (v tunách)
170 035
171 371
169 744
128 437
Index (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
(75)
Objem dovozu pocházejícího z Indie (dále jen „dotčená země“) během posuzovaného období vzrostl o 143 procentních bodů a v období přezkumného šetření se zvýšil z 5 000 tun na 7 000 tun. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 5 %, více než ztrojnásobil. Podíl na trhu během období přezkumného šetření i přes výrazný pokles poptávky dále rostl. Ceny dovozu z dotčené země vzrostly během posuzovaného období o 52 %, a kopírovaly tak vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Jelikož v Indii jsou pouze dva známí vyvážející výrobci, nejsou údaje v tabulce 2 z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v přesných číslech.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)*
2 000 až
3 000
3 000 až
4 000
7 000 až
9 000
5 000 až
7 000
Index (2006 = 100)
100
123
318
243
Podíl dovozu z dotčené země na trhu*
asi
1,5 %
asi
2 %
asi
5 %
asi
5 %
Ceny dovozu z dotčené země (EUR/t)
asi
2 000
asi
2 600
asi
3 000
asi
3 200
Index (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(76)
Podle čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Výroba
(77)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2006 klesla o 29 %. Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 2 %, poté však došlo zejména v období přezkumného šetření k prudkému poklesu.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
272 468
278 701
261 690
192 714
Index (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2 Kapacita a využití kapacity
(78)
Výrobní kapacita mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření mírně poklesla (celkem o 2 %). Jelikož v roce 2008 a zejména během období šetření výroba rovněž poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 25 procentních bodů.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
298 500
292 250
291 500
293 500
Index (2006 = 100)
100
98
98
98
Využití kapacity
91 %
95 %
90 %
66 %
Index (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3 Zásoby
(79)
V roce 2007 zůstal konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 stabilní a poté v roce 2008 klesl o 10 %. V období přezkumného šetření se stav zásob o něco zvýšil, ale byl stále o 5 % nižší než v roce 2006.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
21 407
21 436
19 236
20 328
Index (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4 Objem prodeje
(80)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, během posuzovaného období klesl o 39 %. Na začátku posuzovaného období byl velmi vysoký, jelikož ve srovnání s obdobím původního šetření vzrostl o téměř 70 %. Objem prodeje se v roce 2007 a 2008 mírně snížil, ale zůstal na poměrně vysoké úrovni (v roce 2008 byl stále 47 % nad úrovní období původního šetření). Avšak mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření objem prodeje výrazně poklesl (téměř o třetinu).
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
143 832
139 491
124 463
88 224
Index (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5 Podíl na trhu
(81)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření postupně klesl o téměř 16 procentních bodů (z 84,6 % na 68,7 %).
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Index (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6 Růst
(82)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo téměř 16 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 3,4 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(83)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 7 %.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
1 942
1 848
1 799
1 804
Index (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8 Produktivita
(84)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 24 %. Během roku 2007 a 2008 se mírně zvýšila, avšak poté během období přezkumného šetření klesla o téměř 25 %.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
140
151
146
107
Index (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(85)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazují pozitivní trend, jelikož během posuzovaného období vzrostly o 40 %. Došlo k tomu díky: i) celkové výši cen na trhu, ii) nutnosti vyrovnat nárůst výrobních nákladů a iii) způsobu, jakým jsou ve smlouvách o dodávkách stanovovány ceny.
(86)
V roce 2007 a 2008 bylo výrobní odvětví Unie v kontextu celkově rostoucích tržních cen schopno zvýšit své ceny, zejména díky stabilně velké poptávce po uhlíkových elektrodách. Tato poptávka byla výsledkem velmi pozitivních tržních podmínek převládajících v ocelářství až do konce 3. čtvrtletí roku 2008, jak uvádí 71. bod odůvodnění.
(87)
V roce 2007 a 2008 vzrostly také ceny částečně s cílem pokrýt rostoucí výrobní náklady, zejména náklady na suroviny. V letech 2006 až 2008 vzrostly náklady o 23 %. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno je pokrýt, jelikož výrazně zvedlo ceny (o 33 %).
(88)
Ceny rostly i v období přezkumného šetření, i když méně (o 5 %). Skutečnost, že ceny v době klesající poptávky neklesly, vysvětluje způsob, jakým jsou na trhu uzavírány smlouvy o dodávkách, a skutečnost, že většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008. Jak se uvádí v 72. bodě odůvodnění, kopíruje objem prodeje uhlíkových elektrod více méně výrobu oceli. Dojednávání smluv o dodávkách uhlíkových elektrod na období šesti až dvanácti měsíců však může vést ke zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Smlouvy jsou dojednávány na základě předpokládaného objemu, který se může lišit od skutečné úrovně prodeje, a výsledkem je tudíž skutečnost, že cenový vývoj v daném období nemusí nutně odrážet vývoj objemu prodeje za totéž období. To byl také případ období přezkumného šetření, kdy objem prodeje klesl, avšak ceny zůstaly nadále vysoké, protože většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008, a některé dodávky plánované na rok 2008 byly odloženy na rok 2009. Pětiprocentní nárůst cen během období přezkumného šetření však na rozdíl od dřívějších období nestačil na pokrytí růstu nákladů (13 %). Po období přezkumného šetření byly ceny znovu sjednány na nižší úrovni.
(89)
Jak je uvedeno ve 75. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dovozu z dotčené země vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/t)
2 569
3 103
3 428
3 585
Index (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10 Mzdy
(90)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 15 %.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
52
56
61
60
Index (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11 Investice
(91)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 37 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 14 %.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Index (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(92)
I při nárůstu nákladů o 40 % během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2006 a 2007 zvyšovat své ceny rychleji, než jak rostly náklady. To vedlo na nárůstu zisku z 19 % v roce 2006 na 26 % v roce 2007. Od roku 2007 do roku 2008 rostly ceny i náklady stejným tempem, a ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie zůstalo tudíž stabilní na úrovni z roku 2007. V období přezkumného šetření zisk poté opět klesl na 19 %, a to kvůli dopadu, který mělo nižší využití výrobní kapacity a vyšší ceny surovin na náklady. V roce 2009 zisk dále klesal, jelikož výrobní odvětví Unie muselo snížit ceny, aby zohlednilo celkový pokles prodejních cen na trhu s uhlíkovými elektrodami, k němuž došlo na základě nižší poptávky v ocelářství.
(93)
Návratnost investic vzrostla ze 71 % v roce 2006 na 103 % v roce 2007. V roce 2008 dosáhla úrovně 119 % a poté během období přezkumného šetření klesla na 77 %. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření tedy návratnost investic vzrostla celkově pouze o 6 procentních bodů.
Tabulka 13
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
19 %
26 %
25 %
19 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13 Peněžní tok a schopnost zvýšit kapitál
(94)
Čistý peněžní tok z provozních činností se mezi rokem 2006 a 2007 zvýšil. V roce 2008 tento růst nadále pokračoval až do období přezkumného šetření, kdy poklesl. Peněžní tok byl v období přezkumného šetření o 28 % vyšší než na začátku posuzovaného období.
(95)
Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se zvyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Index (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14 Rozsah subvencování
(96)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Indie nelze považovat dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Překonání účinků dřívějšího subvencování a dumpingu
(97)
Výše posuzované ukazatele vykazují mírné zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména od roku 2006 do roku 2008 těžilo výrobní odvětví Unie z vyšších cen a zisků. Bylo tomu tak zejména díky velmi pozitivním tržním podmínkám, které umožnily zachování vysoké úrovně cen a ziskovosti, ačkoli, jak je vysvětleno v 81. bodě odůvodnění, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal. Přesto se během stejného období a navzdory opatřením podíl indického dovozu na trhu zvýšil a indické výrobky byly dováženy za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Již během období přezkumného šetření začal zisk výrobního odvětví Unie klesat a v roce 2009 poklesl ještě více z důvodu vyšších nákladů a omezenému růstu cen.
5. Dopad subvencovaného dovozu a dalších činitelů
5.1 Účinek subvencovaného dovozu
(98)
Navzdory poklesu spotřeby v Unii během posuzovaného období se objem dovozu z dotčené země více než zdvojnásobil a podíl tohoto dovozu na trhu se více než ztrojnásobil (viz 75. bod odůvodnění). Nejsou-li antidumpingová a vyrovnávací cla brána v úvahu, docházelo během období přezkumného šetření při dovozu z dotčené země k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i když to bylo o méně než 2 %.
5.2 Dopad hospodářské krize
(99)
Když na konci roku 2008 vypukla hospodářská krize, bylo výrobní odvětví Unie díky velmi pozitivním hospodářským podmínkám převládajícím v roce 2007 a prvních třech čtvrtletích roku 2008 v ocelářství a souvisejících odvětvích, včetně odvětví uhlíkových elektrod, v poměrně dobré hospodářské situaci. Skutečnost, že smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod jsou zpravidla sjednávány na období šesti až dvanácti měsíců, znamená, že existuje zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Jelikož byly smlouvy platné v období přezkumného šetření sjednány v době, kdy nebylo možné účinky hospodářské krize předvídat, týkal se její dopad v období přezkumného šetření zejména objemu, jelikož v případě cen by výrobní odvětví Unie jakýkoli dopad pocítilo se zpožděním. V této souvislosti je třeba poznamenat, že situace výrobního odvětví Unie se v určitém ohledu zhoršila i během období převládajících pozitivních hospodářských podmínek, jelikož odvětví ztratilo podíl na trhu ve prospěch dovozu z dotčené země. Skutečnost, že toto zhoršení nevedlo k výraznějším nepříznivým účinkům, lze částečně připsat vysoké poptávce v letech 2007-2008, která výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet si vysoký objem výroby a prodeje, a částečně skutečnosti, že když tento objem v období přezkumného šetření poklesl, mohly být ceny zachovány z důvody výše popsané prodlevy.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(100)
Protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu zahrnuty i jiné výrobky než je výrobek, který je předmětem šetření, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu Taric a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 24 odst. 6 základního nařízení. V některých případech nebyl dovoz brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(101)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí se zvýšil o 63 % z přibližně 11 000 tun v roce 2006 na přibližně 18 500 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 6,6 % v roce 2006 na 14,4 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena dovozu z ostatních třetích zemí se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 42 %. Zdá se, že dotčený výrobek je dovážen zejména z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Japonska a Mexika, což byly jediné země, které během období přezkumného šetření dosahovaly jednotlivého podílu na trhu vyššího než 1 %. Dovoz z těchto zemí je dále zkoumán v bodech odůvodnění níže. Dovoz z devíti dalších zemí představuje celkový podíl na trhu pouze přibližně 2 % a není dále zkoumán.
(102)
Podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 2,4 procentní body (z 0,2 % na 2,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu z Indie.
(103)
Podíl ruského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,2 procentní body (z 1,9 % na 6,1 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny mírně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší než ceny dovozu z Indie.
(104)
Podíl japonského dovozu na trhu během posuzovaného období poklesl o 0,4 procentní body (z 2,0 % na 1,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(105)
Podíl mexického dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 1,0 procentní bod (z 0,9 % na 1,9 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(106)
Závěrem nelze vyloučit, že vývoj dovozu z ČLR a Ruska mohl do určité míry přispět ke zhoršení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Ovšem vzhledem k obecnosti údajů získaných ze statistiky vývozu, která neumožňuje cenové srovnání podle druhu výrobku, což bylo možné v případě Indie díky podrobným informacím poskytnutým vyvážejícím výrobcem, nemohl být dopad dovozu z ČLR a Ruska určen s jistotou.
Tabulka 15
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
11 289
11 243
19 158
18 443
Index (2006 = 100)
100
100
170
163
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Ceny dovozu z ostatních zemí (EUR/t)
2 467
3 020
3 403
3 508
Index (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
421
659
2 828
3 380
Index (2006 = 100)
100
157
672
804
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Ceny dovozu z ČLR (v EUR/t)
1 983
2 272
2 818
2 969
Index (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
3 196
2 887
8 441
7 821
Index (2006 = 100)
100
90
264
245
Podíl dovozu z Ruska na trhu
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
2 379
2 969
3 323
3 447
Index (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Japonska (v tunách)
3 391
2 223
3 731
2 090
Index (2006 = 100)
100
66
110
62
Podíl dovozu z Japonska na trhu
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Ceny dovozu z Japonska (EUR/t)
2 566
3 131
3 474
3 590
Index (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Mexika (v tunách)
1 478
2 187
2 115
2 465
Index (2006 = 100)
100
148
143
167
Podíl dovozu z Mexika na trhu
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Ceny dovozu z Mexika (EUR/t)
2 634
3 629
4 510
4 554
Index (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Závěr
(107)
Jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění, objem dovozu z dotčené země se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření více než zdvojnásobil. Vzhledem k tomu, že spotřeba ve stejném období klesla téměř o 25 %, podíl indických vývozců na trhu prudce vzrostl z přibližně 1,5 % v roce 2006 na přibližně 5 % během období přezkumného šetření. I když ceny indického vývozu do Unie v důsledku obecně vysokých tržních cen během posuzovaného období výrazně vzrostly, stále docházelo vůči cenám výrobního odvětví Unie k cenovému podbízení.
(108)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových a vyrovnávacích opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 29, respektive 39 %, využití kapacity o 28 % a poté následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. I když je možné část tohoto nepříznivého vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 25 %, musí být významný pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 15,9 procentních bodů) rovněž interpretován s ohledem na neustálý nárůst podílu indického dovozu na trhu.
(109)
Poměrně vysoký zisk během období přezkumného šetření je třeba připsat zejména přetrvávajícím vysokým cenám, a to z důvodů uvedených v 88. bodě odůvodnění. Závěrem lze konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období celkově zhoršila a že na konci období přezkumného šetření se výrobní odvětví Unie nacházelo v obtížné situaci, a to i přes poměrně vysoký zisk v této době, přičemž jeho snaha udržet objem prodeje a dostatečnou úroveň cen při menší poptávce byla mařena zvýšeným subvencovaným dovozem z Indie.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(110)
Jak je uvedeno výše, uložení vyrovnávacích opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy pouze do určité míry. Jakmile však vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, během období přezkumného šetření odezněla, ocitlo se výrobní odvětví Unie v obtížné a nestabilní situaci a navíc muselo stále čelit škodlivému účinku subvencovaného dovozu z Indie. Zejména schopnost výrobního odvětví Unie vyrovnat rostoucí náklady byla na konci období přezkumného šetření slabá.
2. Vztah mezi objemem vývozu a vývozními cenami do třetích zemí a objemem vývozu a vývozními cenami do Unie
(111)
Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indického prodeje do států, které nejsou členy Unie, byla nižší než průměrná vývozní cena do Unie a také nižší než ceny na domácím trhu. Prodej indického vývozce určený do států, které nejsou členy Unie, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo většinu jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie, a to za ceny vyšší, než jsou ceny vývozu do třetích zemí, ale pravděpodobně stále nižší, než je současná cenová úroveň vývozu do Unie.
3. Nevyužitá kapacita a zásoby na indickém trhu
(112)
Spolupracující indický výrobce měl velké množství volné kapacity a plánoval ji v období 2010/11 dále zvýšit. Existuje tedy možnost podstatného zvýšení množství zboží vyváženého do Unie, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky.
(113)
V připomínkách k poskytnutým informacím spolupracující indický výrobce uvedl, že jeho volná kapacita vznikla zejména kvůli hospodářské krizi a souvisejícímu poklesu poptávky. Značná část volné kapacity této společnosti však může být vysvětlena skutečností, že společnost mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření svou kapacitu výrazně zvyšovala. Dále je třeba poznamenat, že společnost plánuje kapacitu dále zvyšovat. Kromě toho je nutno říci, že existuje ještě další indický výrobce, který nespolupracoval, který má podobnou kapacitu i její využití a který rovněž nedávno oznámil, že kapacitu hodlá navyšovat ještě výrazněji.
4. Závěr
(114)
Výrobci v dotčené zemi jsou schopni zvýšit nebo přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie. Ceny indického vývozu do třetích zemí jsou kromě toho nižší než ceny vývozu do Unie. Z šetření vyplynulo, že na základě srovnatelných druhů výrobku prodával spolupracující vyvážející výrobce dotčený výrobek za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Tyto nízké ceny by pravděpodobně klesly v souladu s nižšími cenami účtovanými při vývozu do zbytku světa. Taková cenová politika kombinovaná se schopností vývozců v dotčené zemi dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností měla nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(115)
Jak je uvedeno výše, je výrobní odvětví Unie nadále nestabilní a ohrozitelné. Je pravděpodobné, že pokud by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z dotčené země za subvencované ceny, snížil by se objem jeho prodeje, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené skutečnosti lze tudíž dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace výrobního odvětví Unie a k obnovení podstatné újmy vzniklé výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(116)
V souladu s článkem 31 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(117)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem a je při něm tudíž hodnocen stav v období, kdy již byla uplatňována vyrovnávací opatření, navíc umožňuje posoudit jakýkoli nežádoucí nepříznivý dopad platných vyrovnávacích opatření na dotčené strany.
(118)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího subvencování neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(119)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení vyrovnávacích opatření v roce 2004. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během několika let před obdobím přezkumného šetření zvýšilo svou ziskovost, je v ostrém kontrastu se situací před uložením příslušných opatření. Výrobní odvětví Unie však svůj podíl na trhu stále ztrácí, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Bez příslušných opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájmy dovozců/uživatelů
(120)
Žádný z devíti oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepřihlásil ke spolupráci.
(121)
Přihlásilo se sedmnáct uživatelů, kteří předložili odpovědi na dotazník. Většina z nich již několik let nezískává uhlíkové elektrody z Indie, a jsou proto v otázce možného zachování opatření neutrální, zatímco šest uživatelů alespoň v menším měřítku indické elektrody používá. Čtyři uživatelé tvrdí, že zachování opatření by mělo nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž. Jedno sdružení (Eurofer) se zachováním opatření silně nesouhlasí a tvrdí, že opatření vedla k výraznému stažení indických vývozců z trhu Unie. Sdružení se domnívá, že zachování opatření by bránilo výrobcům oceli nalézt alternativní zdroje zásob a umožnilo by výrobnímu odvětví Unie si udržet dominantní, téměř duopolní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření však jasně vyplývá, že k žádnému výraznému stažení nedošlo. Dovoz z Indie se naopak během posuzovaného období výrazně zvýšil. Šetření kromě toho ukázalo, že uhlíkové elektrody stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí. Pokud jde sílu postavení výrobního odvětví Unie na trhu, připomíná se, že během posuzovaného období klesl jeho podíl na trhu o téměř šestnáct procentních bodů (viz 81. bod odůvodnění výše). Uvedené sdružení navíc přiznalo, že uhlíkové elektrody představují pouze relativně malou část celkových nákladů výrobců oceli.
(122)
Dále je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (10). Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i v Indii. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Navíc je třeba připomenout, že co se týče účinku uložení opatření na uživatele, byl v původním šetření učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu nákladů na uhlíkové elektrody pro výrobní odvětví uživatelů by jakékoli zvýšení nákladů pravděpodobně nemělo na toto výrobní odvětví podstatný vliv. Po uložení opatření nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování vyrovnávacích opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(123)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající vyrovnávací opatření neměla být zachována.
H. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(124)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(125)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení by měla být vyrovnávací opatření uložená z dovozu některých uhlíkových elektrod pocházejících z Indie zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel.
(126)
Sazby vyrovnávacího cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá sazbě cla použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(127)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb vyrovnávacích cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz uhlíkových elektrod druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex85451100 (kód TARIC 8545110010), a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážených společně nebo odděleně, pocházejících z Indie.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata - 700016, Západní Bengálsko
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttarpradéš
7,0
A531
Všechny ostatní společnosti
7,2
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. prosince 2010.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1185/2010,
annettu 13 päivänä joulukuuta 2010,
lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 597/2009 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan, 18 artiklan sekä 22 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti tukien vastaisen tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1628/2004 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin, jäljempänä ’lopulliset tasoitustoimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex85451100 kuuluvien tiettyjen grafiittielektrodien ja tällaisissa elektrodeissa käytettävien, tällä hetkellä CN-koodiin ex85459090 kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 15,7 prosentin arvotullin muodossa lukuun ottamatta yhtä yritystä, johon sovellettava tulli oli 7 prosenttia.
(2)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1629/2004 (3) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex85451100 kuuluvien tiettyjen grafiittielektrodien ja tällaisissa elektrodeissa käytettävien, tällä hetkellä CN-koodiin ex85459090 kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 0 prosentin arvotullin muodossa.
(3)
Omasta aloitteestaan vireille pannun tasoitustoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 1354/2008 (4) asetuksia (EY) N:o 1628/2004 ja (EY) N:o 1629/2004. Lopullisia tasoitustulleja muutettiin 6,3 prosenttiin ja 7 prosenttiin yksilöllisesti mainittujen viejien tuonnin osalta jäännöstullin ollessa 7,2 prosenttia. Lopullisia polkumyyntitulleja muutettiin 9,4 prosenttiin ja 0 prosenttiin yksilöllisesti mainittujen viejien tuonnin osalta jäännöstullin ollessa 8,5 prosenttia.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(4)
Lopullisten tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 18 päivänä kesäkuuta 2009 panemaan vireille perusasetuksen 18 artiklan mukainen näiden toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esittäjinä oli kolme samankaltaisen tuotteen unionin tuottajaa: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, joiden tuotanto muodostaa valtaosan eli tässä tapauksessa yli 90 prosenttia tiettyjen grafiittielektrodijärjestelmien kokonaistuotannosta unionissa.
(5)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
(6)
Ennen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 22 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelupyynnön ja kutsui Intian viranomaiset neuvotteluihin tilanteen selkiyttämiseksi tarkastelupyynnön sisällön osalta ja molempia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Intian viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, ja kuuleminen järjestettiin 16 päivänä syyskuuta 2009. Neuvottelujen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Intian viranomaisten toimittamat huomautukset otettiin kuitenkin asianmukaisesti huomioon.
3. Voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(7)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2009 perusasetuksen 18 artiklan mukaisen tutkimuksen vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6).
4. Rinnakkaiset tutkimukset
(8)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla vireillepanoilmoituksella (7) myös polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (8) 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.
5. Tutkimus
5.1 Tutkimusajanjakso
(9)
Tuetun tuonnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen kauden, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2006 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
5.2 Tutkimuksen osapuolet
(10)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Intian viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(11)
Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(12)
Etuyhteydettömien tuojien ilmeisen suuren määrän vuoksi pidettiin asianmukaisena tutkia perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelujen vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Yksikään etuyhteydetön tuoja ei kuitenkaan ilmoittanut yhteistyöhalukkuudestaan. Sen vuoksi otanta ei ollut tarpeen.
(13)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan ja jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastauksia saatiin kolmelta unionin tuottajien ryhmältä (eli pyynnön esittäjiltä), yhdeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta ja 17 käyttäjältä sekä Intian viranomaisilta. Yksikään tuoja ei ilmoittautunut otantamenettelyn aikana, eivätkä muutkaan tuojat toimittaneet tietoja tai ilmoittautuneet komissiolle tutkimuksen aikana.
(14)
Vain yksi kahdesta tiedossa olleesta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, HEG Limited, jäljempänä ’HEG’, teki tarkastelussa täysimääräisesti yhteistyötä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Alkuperäisessä tutkimuksessa kyseisen yrityksen täydellinen virallinen nimi oli Hindustan Electro Graphite Limited. Yritys on myöhemmin muuttanut nimensä muotoon HEG Limited. Toinen alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, Graphite India Limited, jäljempänä ’GIL’, päätti olla vastaamatta kyselylomakkeeseen tässä tarkastelussa.
(15)
Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko tuetun tuonnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien osapuolten toimitiloihin:
a)
unionin tuottajat
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksa
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Sveitsi
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Espanja
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Saksa;
b)
vientiä harjoittava tuottaja Intiassa
-
HEG Limited, Bhopal;
c)
Intian viranomaiset
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(16)
Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, eli Intiasta peräisin olevat, CN-koodiin ex85451100 kuuluvat sähköuuneissa käytettävät grafiittielektrodit, joiden näennäistiheys on vähintään 1,65 g/cm3 ja sähkövastus enintään 6,0 μΩ.m, ja kyseisissä elektrodeissa käytettävät, CN-koodiin ex85459090 kuuluvat jatkonippelit, riippumatta siitä, tuodaanko ne yhdessä vai erikseen, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(17)
Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana oleva tuote ja vientiä harjoittavan tuottajan Intian kotimarkkinoilla tuottamat ja myymät tuotteet samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamat ja myymät tuotteet ovat perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samat.
C. TUEN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Johdanto
(18)
Komissio tutki tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty tukea:
Kansalliset järjestelmät
a)
Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)
b)
Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
c)
Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
Alueellinen järjestelmä
d)
Sähköverosta vapauttaminen (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES)
(19)
Edellä a-c alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä ulkomaankauppapolitiikkaa, jäljempänä ’FT-policy’, koskevissa asiakirjoissa, jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tapauksen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon liittyy kaksi ulkomaankauppapolitiikkaa koskevaa asiakirjaa, FT-policy 04-09 ja FT-policy 09-14. Jälkimmäinen tuli voimaan huhtikuussa 2009. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät FT-policy 04-09- and FT-policy 09-14 -asiakirjaa koskevia menettelyjä käsikirjassa ’Handbook of Procedures - Volume I’, jäljempänä ’HOP I 04-09’ ja ’HOP I 09-14’. Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti.
(20)
Madhya Pradeshin osavaltion viranomaiset hallinnoivat edellä d alakohdassa mainittua järjestelmää.
2. Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)
(21)
Tutkimuksen aikana havaittiin, että yhteistyössä toiminut intialainen tuottaja ei saanut etuuksia AAS-järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tässä tutkimuksessa.
3. Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
a) Oikeusperusta
(22)
DEPBS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04-09 -asiakirjan ja FT-policy 09-14 -asiakirjan kohdassa 4.3 sekä HOP I 04-09 -käsikirjan ja HOP I09-14 -käsikirjan luvussa 4.
b) Tukikelpoisuus
(23)
Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät.
c) DEPBS-järjestelmän käytännön toteutus
(24)
Tukikelpoinen viejä voi hakea DEPBS-hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPBS-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Osuudet on määritetty tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien (Standard Input / Output Norms, SION) perusteella; kyseessä on normi, jossa otetaan huomioon tuonnin oletettu osuus vientituotteeseen käytetyistä tuotantopanoksista ja kyseisestä oletetusta tuonnista kannettu tulli riippumatta siitä, onko tuontitullit tosiasiallisesti maksettu vai ei.
(25)
Yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava vientiä. Vientihetkellä viejän on ilmoitettava Intian viranomaisille, että vienti tapahtuu DEPBS-järjestelmän mukaisesti. Tavaroiden vientiä varten Intian tulliviranomaiset antavat lähetysmenettelyn aikana viennin lähetysasiakirjan. Asiakirjasta käy muun muassa ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Tässä vaiheessa viejä tietää, kuinka suuren edun se saa. Sen jälkeen kun tulliviranomaiset ovat antaneet kyseisen asiakirjan, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa DEPBS-hyvityksen myöntämiseen. DEPBS-prosenteista sovelletaan etua laskettaessa sitä, joka oli voimassa vienti-ilmoituksen tekohetkellä. Tämän vuoksi edun määrää ei ole mahdollista muuttaa takautuvasti.
(26)
Todettiin myös, että Intian kirjanpitonormien mukaisesti DEPBS-hyvitykset on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteella tulona. Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuontirajoitusten alaan kuulumattomien tavaroiden myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeitä lukuun ottamatta. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. DEPBS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 12 kuukauden ajan niiden myöntämisestä.
(27)
DEPBS-hyvitysten hakemukset tehdään sähköisesti, ja ne voivat kattaa rajoittamattoman määrän vientitapahtumia. DEPBS-hyvityksiin ei todellisuudessa sovelleta tiukkoja määräaikoja. DEPBS:in hallinnointiin käytettävä sähköinen järjestelmä ei automaattisesti sulje pois vientitapahtumia, joissa ei noudateta HOP I 04-09- ja 09-14 -käsikirjan luvussa 4.47 mainittuja hakumääräaikoja. Lisäksi HOP I 04-09- ja 09-14 -käsikirjan 9.3 kohdassa esitetään selvästi, että määräajan jälkeen jätetyt hakemukset voidaan aina hyväksyä pienellä virhemaksulla (10 prosenttia hyvityksestä).
(28)
Yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
d) DEPBS-järjestelmää koskevat päätelmät
(29)
DEPBS-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. DEPBS-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. DEPBS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.
(30)
Lisäksi DEPBS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista.
(31)
Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, kuten yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPBS-järjestelmän etuuksia.
e) Tuen määrän laskeminen
(32)
Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja tämä luopuminen on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea.
(33)
Edellä esitetyn perusteella on asianmukaista pitää DEPBS-järjestelmästä saatua etua kaikista järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana hankittujen hyvitysten summana.
(34)
Yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen tapauksessa kaikki saadut DEPBS-hyvitykset oli käytetty sellaisten materiaalien tuontiin, joita käytetään yksinomaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa, siitä huolimatta, että periaatteessa niitä saa myydä tai käyttää muiden materiaalien tuontiin. Yritys väitti, että tästä syystä DEPBS on normaali tullinpalautusjärjestelmä ja vain liiallisen palautuksen olisi oltava tasoitustoimenpiteiden alaista. Väite oli kuitenkin hylättävä, koska kuten edellä olevassa johdanto-osan 31 kappaleessa selitettiin, DEPBS-järjestelmää ei pidetä sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, minkä myös Intian viranomaiset ovat myöntäneet. Sen vuoksi ei ole relevanttia, mitä viejä tosiasiallisesti tekee järjestelmästä saaduilla lisensseillä. Viejä saa peruuttamatonta etua sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän nojalla eikä silloin, kun lisenssiä käytetään myöhemmin.
(35)
Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja).
(36)
Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona saadulle viennin kokonaisliikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(37)
Edellä esitetyn perusteella yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai tämän järjestelmän mukaista tukea tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana 5,7 prosenttia.
4. Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
a) Oikeusperusta
(38)
EPCGS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04-09 -asiakirjan ja FT-policy 09-14 -asiakirjan luvussa 5 sekä HOP I 04-09 -käsikirjan ja HOP I09-14 -käsikirjan luvussa 5.
b) Tukikelpoisuus
(39)
Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ’sidoksissa’ valmistajiin ja palveluntarjoajiin, voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea.
c) Käytännön toteutus
(40)
Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja huhtikuusta 2003 myös käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Huhtikuusta 2000 lähtien järjestelmässä on sovellettu kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua 5 prosentin tuontitullia. 31 päivään maaliskuuta 2000 asti sovellettiin tosiasiallista 11 prosentin tullia (johon sisältyy 10 prosentin lisämaksu) ja erityisen arvokkaassa tuonnissa nollatullia. Vientivelvoitteen täyttämiseksi maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. Uuden FT-policy 09-14 -asiakirjan mukaan tuotantohyödykkeitä voi tuoda nollatullilla EPCGS-järjestelmän nojalla, mutta tällöin ajanjakso vientivelvoitteen täyttämistä varten on lyhyempi.
(41)
EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimarkkinoilta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle.
(42)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
d) EPCGS-järjestelmää koskevat päätelmät
(43)
EPCGS-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää yrityksen maksuvalmiutta.
(44)
EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että EPCGS-tukea, joka liittyy tuotantohyödykkeiden ostoihin tapauksissa, joissa vientivelvoite täytettiin ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa, ei pitäisi käsitellä vientituloksesta riippuvaisena. Sen vuoksi sitä ei myöskään olisi enää pidettävä erityistukena eikä tasoitustoimenpiteiden alaisena tukena. Tämä väite on kuitenkin hylättävä. On korostettava, että tuki itsessään on vientituloksesta riippuvainen eli sitä ei olisi myönnetty, ellei yritys olisi hyväksynyt tiettyä vientivelvoitetta.
(45)
EPCGS-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa säädetään, tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.
e) Tuen määrän laskeminen
(46)
Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä teollisuudenalalla. Määrään on lisätty korko, jotta se vastaisi paremmin ajan myötä saavutetun edun koko arvoa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Intiassa voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen.
(47)
Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta.
(48)
Tämän järjestelmän mukainen tuki oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kyseiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle 0,9 prosenttia.
5. Sähköverosta vapauttaminen (EDES-järjestelmä) - Madhya Pradeshin osavaltion alueellinen järjestelmä
(49)
Vuoden 2004 teollisuuden edistämispolitiikan mukaisesti Madhya Pradeshin osavaltio tarjoaa sähköverovapautusta teollisuuslaitoksille, jotka investoivat kytkösmarkkinoita palvelevaan sähköntuotantoon.
a) Oikeusperusta
(50)
EDES-järjestelmän tarkka kuvaus sisältyy Madhya Pradeshin viranomaisten 21 päivänä heinäkuuta 2006 antamaan ilmoitukseen nro 29 ja 12 päivänä heinäkuuta 2006 annetun määräyksen nro 4238-XIII-2006 liitteeseen C.
b) Tukikelpoisuus
(51)
Kaikki valmistajat, jotka investoivat tietyn pääomasumman voimalaitoksen perustamiseen Madhya Pradeshin osavaltiossa, voivat saada tukea järjestelmästä.
c) Käytännön toteutus
(52)
EDES-järjestelmässä voidaan vapauttaa sähköveron - Madhya Pradeshissa normaalisti maksettava paikallinen myyntivero - maksamisesta yritykset, jotka ovat investoineet tietyn pääomasumman voimalaitoksen rakentamiseen. Vapautus myönnetään tietyksi ajanjaksoksi investoinnin arvosta riippuen. Järjestelmän tavoitteena on kehittää infrastruktuuria, koska osavaltion omistamat voimalaitokset eivät voi tarjota alueella toimiville yrityksille riittävästi sähköä. Verovapautus myönnetään vain energian kytköskäyttöön.
(53)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
d) EDES-järjestelmää koskevat päätelmät
(54)
EDES-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Verovapautus on Madhya Pradeshin osavaltion viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää osavaltion tuloja veroista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi veronalennuksesta koituu etua viejälle, koska veron kantamatta jättäminen sähkönoston yhteydessä lisää tämän maksuvalmiutta.
(55)
EDES-järjestelmä ei ole oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen. Sitä ei ole myöskään lainsäädännössä rajoitettu tietyille maantieteellisille alueille Madhya Pradeshin osavaltiossa tai vain joillekin yrityksille tai tuotannonaloille. Sen vuoksi yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että järjestelmää ei pitäisi pitää erityisenä eikä näin ollen tasoitustoimenpiteiden alaisena, koska tukikelpoisuus perustuu objektiivisiin ja puolueettomiin taloudellisiin kriteereihin.
(56)
Koska Madhya Pradeshin osavaltio ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, komissio ei kuitenkaan pystynyt tekemään selkeitä päätelmiä järjestelmän erityisyydestä, lain käytännön soveltamisesta eikä harkintavallasta, jota myöntävät viranomaiset käyttävät tehdessään päätöksiä hakemuksista. Ei siis voida varmuudella sanoa, täyttyvätkö 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan vaatimukset, koska ei voitu vahvistaa, soveltavatko Madhya Pradeshin osavaltion viranomaiset puolueettomia kriteereitä tai edellytyksiä tukea myöntäessään. Näin ollen vaikka osoitettiin, että järjestelmä ei ole erityinen oikeudellisesti, ei ole selvää, etteikö se olisi tosiasiallisesti erityinen. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan ja 4 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti erityinen ja tasoitustoimenpiteiden alainen.
e) Tuen määrän laskeminen
(57)
Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ostetusta sähköstä maksamattomien myyntiverojen (osoittaja) ja yrityksen myynnin kokonaisliikevaihdon (nimittäjä) perusteella, koska EDES-järjestelmä ei ole vientituloksesta riippuvainen eikä sähkön käyttöä rajoitettu ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon.
(58)
Tämän järjestelmän mukainen tuki oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kyseiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle 0,5 prosenttia.
6. Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä
(59)
Perusasetuksen säännösten mukaisten, tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvon perusteella ilmaistuna on 7,1 prosenttia. Tuen määrä ylittää perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisen vähimmäistason.
(60)
Tässä menettelyssä vahvistettu tuen taso vastaa 7,2 prosentin tuen tasoa, joka todettiin samalle vientiä harjoittavalle tuottajalle tuoreimmassa välivaiheen tarkastelussa.
(61)
Tästä syystä katsotaan, että tuen antaminen jatkui perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
Järjestelmä
AAS
DEPBS
EPCGS
EDES
Yhteensä
HEG Ltd.
Ei ole
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Päätelmät tuen jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä
(62)
Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen tuen jatkumiseen tai toistumiseen.
(63)
On muistettava, että tutkimuksessa toimi yhteistyössä vain toinen kahdesta tiedossa olleesta vientiä harjoittavasta tuottajasta. Kävi ilmi, että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana edelleen Intian viranomaisilta tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Edellä analysoiduista tukijärjestelmistä annettiin toistuvia etuuksia, eikä ole viitteitä siitä, että ohjelmat poistettaisiin käytöstä vaiheittain tai että niitä muutettaisiin lähitulevaisuudessa taikka että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei enää saisi etuuksia näistä järjestelmistä. Kyseiset järjestelmät ovat edelleen FT-policy 09-14 -asiakirjassa.
(64)
Tarkastelupyynnön mukaan toinen tiedossa ollut vientiä harjoittava intialainen tuottaja sai edelleen etua edellä mainituista tukijärjestelmistä. Saatavilla ei ole tietoa, joka osoittaisi, että näin ei ole. Sen vuoksi päätellään, että tuki jatkui maanlaajuisesti.
(65)
Edellä kuvattujen havaintojen perusteella päätellään, että tuki jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja jatkuu todennäköisesti tulevaisuudessakin.
(66)
Koska on osoitettu, että tuen antaminen jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, tuen toistumisen tarkastelulla ei ole merkitystä tässä yhteydessä.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
1. Unionin tuotanto
(67)
Samankaltaista tuotetta valmistaa unionissa viisi yritystä tai yritysryhmää, joiden tuotanto muodostaa perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun samankaltaisen tuotteen koko unionin tuotannon.
2. Unionin tuotannonala
(68)
Viidestä yrityksestä kaksi ei ilmoittanut tukevansa tarkastelupyyntöä eikä toiminut yhteistyössä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vastaamalla kyselylomakkeeseen. Seuraavat kolme tuottajaryhmää jättivät pyynnön ja ilmoittivat toimivansa yhteistyössä: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Nämä kolme tuottajaryhmää muodostavat suurimman osan samankaltaisen tuotteen koko tuotannosta unionissa, koska niiden osuus tiettyjen grafiittielektrodijärjestelmien koko unionin tuotannosta on yli 90 prosenttia (ks. johdanto-osan 4 kappale). Niiden katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 8 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Alustavat huomautukset
(70)
Koska ainoastaan yksi intialainen vientiä harjoittava tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä, tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia unioniin ei esitetä tarkkoina lukuina luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 29 artiklan mukaisesti.
(71)
Grafiittielektroditeollisuuden tilanne liittyy läheisesti terässektoriin, koska grafiittielektrodeja käytetään pääasiallisesti sähköterästeollisuudessa. Vuonna 2007 ja vuoden 2008 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana terästeollisuudessa ja näin ollen myös grafiittielektroditeollisuudessa vallitsivat erittäin positiiviset markkinaolosuhteet.
(72)
Grafiittielektrodien myyntimäärät vaihtelevat suureksi osaksi terästuotannon määrän mukaisesti. Grafiittielektrodien toimitussopimukset, jotka kattavat hinnat ja määrät, neuvotellaan kuitenkin yleensä 6-12 kuukauden kaudeksi. Sen vuoksi kysynnän muutoksista johtuvan myyntimäärän kehityksen ja sen mahdollisten hintavaikutusten välillä on ajallinen viive.
2. Kulutus unionin markkinoilla
(73)
Unionin kulutuksen määrittämisen perustana käytettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymää määrää, arviota muiden unionin tuottajien unionin markkinoilla myymästä määrästä, Eurostatin tuontitietoja sekä perusasetuksen 24 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Alkuperäisen tutkimuksen tavoin (9) osa tuonnista jätettiin ottamatta huomioon, koska käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikutti siltä, että kyseessä ei ollut tutkimuksen kohteena oleva tuote.
(74)
Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus laski lähes 25 prosenttia ja suurin lasku tapahtui vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tarkastelujakson alussa vallinneiden erittäin positiivisten markkinaolosuhteiden vuoksi unionin kulutus oli erittäin korkealla tasolla ja kasvoi 30 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson ja vuoden 2006 välillä.
Taulukko 1
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kokonaiskulutus (tonnia)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indeksi (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Intiasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta
(75)
Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi vakaasti 143 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 5 000-7 000 tonnia. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus yli kolminkertaistui vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, jolloin se saavutti noin 5 prosentin tason. Markkinaosuus kasvoi edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla huolimatta kysynnän merkittävästä laskusta. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat kohosivat 52 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä noudatteli unionin tuotannonalan hintojen kanssa samaa suuntausta, mutta hinnat olivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hintoja alemmat. Taulukossa 2 olevia tietoja ei ole annettu tarkkoina lukuina luottamuksellisuussyistä, koska Intiassa on vain kaksi tiedossa olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa.
Taulukko 2
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)
2 000-3 000
3 000-4 000
7 000-9 000
5 000-7 000
Indeksi (2006 = 100)
100
123
318
243
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus
noin 1,5 %
noin 2 %
noin 5 %
noin 5 %
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat (euroa/tonni)
noin 2 000
noin 2 600
noin 3 000
noin 3 200
Indeksi (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(76)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
4.1 Tuotanto
(77)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotanto laski 29 prosenttia verrattuna vuoteen 2006. Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi ensin 2 prosenttia vuonna 2007 verrattuna vuoteen 2006, ennen kuin se laski jyrkästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 3
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indeksi (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2 Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(78)
Tuotantokapasiteetti pieneni hieman (2 %) vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Koska myös tuotanto laski vuonna 2008 ja etenkin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, siitä seuraava kapasiteetin käyttöaste laski kaikkiaan 25 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
Taulukko 4
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indeksi (2006 = 100)
100
98
98
98
Kapasiteetin käyttöaste
91 %
95 %
90 %
66 %
Indeksi (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3 Varastot
(79)
Unionin tuotannonalan loppuvarastot pysyivät vuonna 2007 samalla tasolla kuin vuonna 2006 ja sitten pienenivät 10 prosenttia vuonna 2008. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla varastot kasvoivat hieman, mutta olivat 5 prosenttia pienemmät kuin vuonna 2006.
Taulukko 5
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indeksi (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4 Myyntimäärä
(80)
Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin määrä laski 39 prosenttia tarkastelujaksolla. Myynti oli erittäin korkealla tasolla tarkastelujakson alussa kasvettuaan lähes 70 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon verrattuna. Myyntimäärä laski hieman vuosina 2007 ja 2008, mutta pysyi suhteellisen korkealla tasolla (vuonna 2008 se oli edelleen 47 prosenttia yli alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson tason). Myyntimäärät kuitenkin putosivat merkittävästi vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (lähes kolmanneksen).
Taulukko 6
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin myynti etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indeksi (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5 Markkinaosuus
(81)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski vähitellen lähes 16 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (84,6 prosentista 68,7 prosenttiin).
Taulukko 7
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan markkinaosuus
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indeksi (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6 Kasvu
(82)
Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin kulutus väheni lähes 25 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni melkein 16 prosenttiyksikköä, kun taas tuonnin markkinaosuus kasvoi 3,4 prosenttiyksikköä.
4.7 Työllisyys
(83)
Unionin tuotannonalan työllisyysaste laski 7 prosenttia vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.
Taulukko 8
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa (henkeä)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indeksi (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8 Tuottavuus
(84)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa laski vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 24 prosenttia. Se kohosi hieman vuosina 2007 ja 2008 ennen pienenemistään lähes 25 prosentilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
Taulukko 9
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
140
151
146
107
Indeksi (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9 Myyntihinnat ja kotimarkkinahintoihin vaikuttavat tekijät
(85)
Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat ovat kehittyneet positiivisesti ja kohonneet 40 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä johtuu i) yleisestä hintatasosta markkinoilla, ii) tarpeesta kattaa tuotantokustannusten kohoaminen ja iii) tavasta, jolla hankintasopimushinnat vahvistetaan.
(86)
Vuosina 2007 ja 2008 unionin tuotannonala pystyi korottamaan hintojaan, kun markkinahinnat kohosivat yleisesti grafiittielektrodien kysynnän jatkuessa edelleen vahvana. Kysyntä johtui erittäin positiivisista markkinaoloista, jotka vallitsivat terässektorilla vuoden 2008 kolmeen ensimmäiseen neljännekseen asti, kuten johdanto-osan 71 kappaleessa on kuvattu.
(87)
Hinnat kohosivat myös vuosina 2007 ja 2008 osaksi siksi, että pyrittiin kattamaan kasvavat tuotantokustannukset ja etenkin raaka-ainekustannukset. Vuosina 2006-2008 kustannukset kasvoivat 23 prosenttia. Unionin tuotannonala pystyi kuitenkin kattamaan tämän kohottamalla hintojaan merkittävästi (+33 %).
(88)
Hinnat kohosivat edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, joskin vähäisemmässä määrin (+5 %). Se, että hinnat eivät pudonneet vaikka kysyntä väheni, selittyy sillä, miten hankintasopimukset laaditaan markkinoilla ja sillä, että suurin osa vuoden 2009 hankintasopimuksista tehtiin vuonna 2008. Grafiittielektrodien myyntimäärät seurailevat enemmän tai vähemmän teräksen tuotantoa, kuten johdanto-osan 72 kappaleessa todettiin. Grafiittielektrodien hankintasopimusten neuvottelut 6-12 kuukauden jaksoille voivat kuitenkin johtaa viipeisiin siinä, miten kysynnän muutokset vaikuttavat hintoihin (korottavat tai alentavat niitä). Sopimusneuvotteluissa perustana käytetään odotettuja myyntimääriä, jotka voivat erota todellisuudessa saavutetuista myyntimääristä, minkä tuloksena hintasuuntaus tietyllä kaudella ei välttämättä seuraa myyntimäärien suuntausta samalla kaudella. Näin tapahtui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin myyntimäärät laskivat mutta hinnat pysyivät korkeina, koska useimmat vuoden 2009 hankintasopimukset oli tehty vuonna 2008 ja jotkin vuodelle 2008 tarkoitetut toimitukset lykättiin vuoteen 2009. Hintojen 5 prosentin korotus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei kuitenkaan ollut riittävä kattamaan kustannusten nousua (+13 %), mikä oli mahdollista aiemmin. Hinnat neuvoteltiin uudelleen alemmille tasoille tarkastelua koskevan tutkimuksen jälkeiselle kaudelle.
(89)
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat noudattelivat unionin tuotannonalan hintojen suuntausta, mutta olivat jatkuvasti alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, kuten johdanto-osan 75 kappaleessa selitettiin.
Taulukko 10
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Yksikköhinta unionin markkinoilla (euroa/tonni)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indeksi (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10 Palkat
(90)
Vuoden 2006 ja tarkastelua tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka nousi 15 prosenttia.
Taulukko 11
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa)
52
56
61
60
Indeksi (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11 Investoinnit
(91)
Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen kasvoivat 37 prosenttia. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla investoinnit kuitenkin vähenivät 14 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna.
Taulukko 12
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (euroa)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indeksi (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12 Kannattavuus ja investointien tuotto
(92)
Kustannukset kohosivat 40 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonala onnistui kuitenkin vuosina 2006-2007 nostamaan hintojaan enemmän kuin sen kustannukset nousivat. Tämän ansiosta voitot kasvoivat vuoden 2006 tasolta 19 prosentista 26 prosenttiin vuonna 2007. Vuodesta 2007 vuoteen 2008 hinnat ja kustannukset kohosivat samassa suhteessa, joten unionin tuotannonalan marginaali säilyi vakaana vuoden 2007 tasolla. Voitot laskivat 19 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun tuotantokapasiteetin alhaisempi käyttöaste ja raaka-aineiden korkeammat hinnat vaikuttivat kustannuksiin. Voitot laskivat vielä lisää vuonna 2009, koska unionin tuotannonalan oli mukautettava hintojaan alaspäin ottaakseen huomioon grafiittielektrodimarkkinoiden myyntihintojen yleisen laskun, mikä johtui kysynnän vähenemisestä terässektorilla.
(93)
Investointien tuotto kasvoi 71 prosentista (vuonna 2006) 103 prosenttiin (vuonna 2007). Vuonna 2008 se nousi 119 prosenttiin ennen laskuaan 77 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Investointien tuotto kasvoi kaiken kaikkiaan vain 6 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 13
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen unionin myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)
19 %
26 %
25 %
19 %
Investointien tuotto (nettovoitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13 Kassavirta ja pääoman saanti
(94)
Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta kasvoi vuosien 2006 ja 2007 välillä. Kasvu jatkui vuonna 2008 mutta pieneni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kassavirta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 28 prosenttia suurempi kuin tarkastelujakson alussa.
(95)
Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa, mikä johtuu lähinnä siitä, että osa tuottajista kuuluu isompiin yritysryhmiin.
Taulukko 14
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (euroa)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indeksi (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14 Tuen merkittävyys
(96)
Kun otetaan huomioon Intiasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten tukimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.
4.15 Aiemman tuetun tuonnin ja polkumyynnin vaikutuksista toipuminen
(97)
Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat hienoista paranemista unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanteessa sen jälkeen, kun lopulliset tasoitus- ja polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Etenkin vuosien 2006 ja 2008 välillä unionin tuotannonala sai etua kohonneista hinnoista ja voitoista. Tämä johtui erittäin suotuisista markkinaolosuhteista, jotka mahdollistivat korkeiden hintatasojen ja kannattavuuden säilymisen, vaikka unionin tuotannonalan markkinaosuus olikin pienenemässä, kuten johdanto-osan 81 kappaleessa on selitetty. Samalla kaudella toimenpiteistä huolimatta Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus kuitenkin kasvoi, ja intialaisia tuotteita tuotiin unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmilla hinnoilla. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan voitot alkoivat jo pienentyä ja pienenivät edelleen vuonna 2009 kohonneiden kustannusten ja vähäisten hinnankorotusten vuoksi.
5. Tuetun tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutus
5.1 Tuetun tuonnin vaikutus
(98)
Vaikka kulutus laski unionissa tarkastelujaksolla, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä yli kaksinkertaistui ja markkinaosuus yli kolminkertaistui (ks. johdanto-osan 75 kappale). Jos polkumyynti- ja tasoitustulleja ei oteta huomioon, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, vaikkakin vain alle 2 prosentilla.
5.2 Talouskriisin vaikutus
(99)
Vuonna 2007 ja vuoden 2008 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä terästeollisuudessa ja siihen liittyvillä teollisuudenaloilla, myös grafiittielektroditeollisuudessa, vallitsevien erittäin positiivisten taloudellisten olosuhteiden vuoksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne oli suhteellisen hyvä, kun talouskriisi alkoi vuoden 2008 lopulla. Grafiittielektrodien hankintasopimukset neuvotellaan yleensä 6-12 kuukauden jaksoille, mikä johtaa viipeisiin siinä, miten kysynnän muutokset vaikuttavat hintoihin (korottavat tai alentavat niitä). Koska tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson sopimukset neuvoteltiin silloin, kun talouskriisin vaikutuksia ei vielä voitu ennustaa, kriisin vaikutukset tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat lähinnä määrällisiä, koska mahdolliset hintavaikutukset kohdistuisivat unionin tuotannonalaan vasta viipeellä. On huomattava, että unionin tuotannonalan tilanne oli joiltakin osin heikentynyt suotuisissakin taloudellisissa olosuhteissa, koska se menetti markkinaosuuttaan asianomaisesta maasta tulevalle tuonnille. Heikentyminen ei johtanut merkittävämpiin negatiivisiin vaikutuksiin osittain sen ansiosta, että kysyntä oli korkealla tasolla vuosina 2007-2008, minkä vuoksi unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärä pysyivät korkealla tasolla; osittain tämä johtui myös siitä, että kun määrät laskivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, hinnat voitiin silti pitää edelleen korkealla tasolla edellä kuvatun viipeen ansiosta.
5.3 Tuonti muista maista
(100)
Koska saatavilla oleviin Eurostatin tuontitietoihin, jotka perustuvat CN-koodeihin, sisältyy muitakin tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote, seuraava analyysi on tehty Taric-koodeihin perustuvien tuontitietojen perusteella ja niiden lisäksi on käytetty perusasetuksen 24 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Osa tuonnista jätettiin ottamatta huomioon, koska käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikutti siltä, että kyseessä ei ollut tarkasteltavana oleva tuote.
(101)
Arvioiden mukaan muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi 63 prosenttia eli 11 000 tonnista 18 500 tonniin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus kohosi 6,6 prosentista 14,4 prosenttiin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat 42 prosenttia vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Eniten tuontia vaikuttaa tulevan Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Venäjältä, Japanista ja Meksikosta, jotka olivat ainoat maat, joiden yksilölliset markkinaosuudet olivat yli 1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Seuraavissa kappaleissa tarkastellaan tarkemmin tuontia näistä maista. Yhdeksästä muusta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli yhteensä vain noin 2 prosenttia, eikä sitä tarkastella tarkemmin.
(102)
Kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi 2,4 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (0,2 prosentista 2,6 prosenttiin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat alle unionin tuotannonalan hintojen ja myös alle Intiasta tulevan tuonnin hintojen.
(103)
Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 4,2 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (1,9 prosentista 6,1 prosenttiin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat hieman alle unionin tuotannonalan hintojen, mutta jotka ylittivät Intiasta tulevan tuonnin hinnat.
(104)
Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus laski 0,4 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (2,0 prosentista 1,6 prosenttiin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat yhtä korkeat tai korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja myös korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin hinnat.
(105)
Meksikosta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 1,0 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (0,9 prosentista 1,9 prosenttiin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja myös korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin hinnat.
(106)
Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin kehitys olisi voinut jossakin määrin vaikuttaa unionin tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiseen. Kun kuitenkin otetaan huomioon tuontitilastoista saatavien tietojen yleinen luonne, joka ei mahdollista hintavertailua tuotelajeittain, kuten voitiin tehdä Intian tapauksessa vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien yksityiskohtaisten tietojen perusteella, Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin vaikutusta ei voida varmasti vahvistaa.
Taulukko 15
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indeksi (2006 = 100)
100
100
170
163
Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Muista maista tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indeksi (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)
421
659
2 828
3 380
Indeksi (2006 = 100)
100
157
672
804
Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Kiinasta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indeksi (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Venäjältä tulevan tuonnin määrä (tonnia)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indeksi (2006 = 100)
100
90
264
245
Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Venäjältä tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indeksi (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Japanista tulevan tuonnin määrä (tonnia)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indeksi (2006 = 100)
100
66
110
62
Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Japanista tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indeksi (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Meksikosta tulevan tuonnin määrä (tonnia)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indeksi (2006 = 100)
100
148
143
167
Meksikosta tulevan tuonnin markkinaosuus
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Meksikosta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indeksi (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Päätelmät
(107)
Tuonnin määrä asianomaisesta maasta siis yli kaksinkertaistui vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, kuten johdanto-osan 75 kappaleessa todettiin. Koska kulutus laski 25 prosenttia samalla kaudella, intialaisten viejien markkinaosuus kasvoi jyrkästi 1,5 prosentista noin 5 prosenttiin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Intiasta unioniin suuntautuvan viennin hinnat kohosivat merkittävästi tarkastelujaksolla, mutta yleisesti korkeiden markkinahintojen vuoksi ne alittivat edelleen unionin tuotannonalan hinnat.
(108)
Polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden voimassaolosta huolimatta useat merkittävät indikaattorit kehittyivät negatiivisesti vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä: tuotantomäärä laski 29 prosenttia ja myyntimäärä 39 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste aleni 28 prosenttia, minkä seurauksena myös työllisyys ja tuottavuus laskivat. Osaksi negatiivista kehitystä saattaa selittää kulutuksen jyrkkä lasku, joka oli lähes 25 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonalan markkinaosuuden huomattavaa pienenemistä (15,9 prosenttiyksikön lasku vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä) on tarkasteltava myös ottaen huomioon Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuuden jatkuva kasvu.
(109)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saavutetut suhteellisen korkeat voittotasot johtuivat pääasiassa jatkuvasti korkeasta hintatasosta johdanto-osan 88 kappaleessa selvitetyistä syistä. Päätelmänä voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne heikkeni yleisesti tarkastelujaksolla ja että se oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa vaikeassa tilanteessa suhteellisen korkeasta voittotasosta huolimatta, kun sen pyrkimyksiä myyntimäärien ja riittävän hintatason säilyttämiseen vaikeutti Intiasta tulevan tuetun tuonnin lisääntyminen tilanteessa, jossa kysyntä heikkeni.
F. VAHINGON JATKUMISEN JA TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomiot
(110)
Kuten edellä todettiin, tasoitustoimenpiteet korjasivat unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa vain osittain. Kun tarkastelujakson aikana vallinnut unionin kulutuksen korkea taso hävisi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, unionin tuotannonala päätyi vaikeaan ja riskialttiiseen tilanteeseen ja oli edelleen alttiina Intiasta tulevan tuetun tuonnin vahinkoa aiheuttaville vaikutuksille. Unionin tuotannonalan kyky kattaa kohonneet kustannukset oli erityisen heikko tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa.
2. Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja unioniin suuntautuvan viennin määrien ja hintojen suhde
(111)
Tutkimuksessa havaittiin, että keskimääräinen vientihinta Intiasta EU:n ulkopuolisiin maihin oli alhaisempi kuin keskimääräinen vientihinta unioniin ja samalla myös kotimarkkinahintoja alhaisempi. Intialaisten viejien myynti EU:n ulkopuolisiin maihin oli huomattavaa ja edusti sen kokonaisviennistä suurinta osuutta. Näin ollen katsottiin, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaiset viejät saattaisivat siirtää merkittäviä määriä kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistään aiempaa houkuttelevammille unionin markkinoille hinnoilla, jotka olisivat - siinäkin tapauksessa, että ne olisivat korkeammat kuin hinnat kolmansiin maihin - edelleen todennäköisesti unioniin suuntautuvan viennin nykyhintoja alhaisemmat.
3. Käyttämätön kapasiteetti ja varastot Intian markkinoilla
(112)
Yhteistyössä toimineella intialaisella tuottajalla oli merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, ja se suunnitteli kapasiteettinsa kasvattamista vuosina 2010-2011. Näin ollen kapasiteettia on niin paljon, että vientiä unioniin on mahdollista lisätä merkittävästi, etenkin koska ei ole merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat ottaa vastaan lisätuotantoa.
(113)
Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tekemissään huomautuksissa yhteistyössä toiminut intialainen tuottaja väitti, että sen käyttämätön kapasiteetti johtui pääasiassa talouskriisistä ja siihen liityvästä kysynnän laskusta. Suurin osa yrityksen käyttämättömästä kapasiteetista selittyy kuitenkin sillä, että se lisäsi kapasiteettiaan huomattavasti vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan ajanjakson välisenä aikana. Lisäksi on huomattava, että yritys on aikonut kasvattaa kapasiteettiaan entisestään. On myös muistettava, että toisen intialaisen tuottajan, joka ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, kapasiteetti ja käyttöaste ovat samanlaisia ja joka on niinikään ilmoittanut vielä huomattavammasta kapasiteetin lisäyksestä.
4. Päätelmät
(114)
Asianomaisen maan tuottajilla on siis mahdollisuudet lisätä vientiään ja/tai suunnata vientiä muualta unionin markkinoille. Lisäksi Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ovat alemmat kuin unioniin suuntautuvan viennin. Tutkimus osoitti vertailukelpoisten tuotelajien perusteella, että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta alempaan hintaan kuin unionin tuotannonala. Nämä alhaiset hinnat mitä todennäköisimmin alenevat yhdenmukaisesti muualle maailmaan suuntautuvasta viennistä veloitettujen alhaisempien hintojen tasolle. Tällaisella hinnoittelukäyttäytymisellä - kun se yhdistetään asianomaisen maan viejien kykyyn toimittaa merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille - olisi erittäin todennäköisesti negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
(115)
Kuten edellä todettiin, unionin tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea ja riskialtis. Jos tuettu tuonti asianomaisesta maasta unioniin lisääntyisi, se todennäköisesti vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan myyntiin, markkinaosuuteen ja myyntihintoihin, ja tämän seurauksena taloudellinen tilanne heikkenisi alkuperäisenä tutkimusajanjaksona vallinneelle tasolle. Tämän perusteella pääteltiin, että toimenpiteiden kumoaminen mitä todennäköisimmin pahentaisi entisestään vaikeaa tilannetta ja johtaisi unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
G. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(116)
Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten tasoitustoimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.
(117)
On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Koska tässä tutkimuksessa tarkastellaan tilannetta, jossa tasoitustoimenpiteet ovat jo käytössä, voidaan lisäksi arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä asianomaisiin osapuoliin mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen vaikutus.
(118)
Tämän perusteella tutkittiin, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että tasoitustoimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan vahingollinen tuettu tuonti todennäköisesti jatkuu tai toistuu.
2. Unionin tuotannonalan etu
(119)
Unionin tuotannonala on osoittautunut rakenteellisesti elinkelpoiseksi. Tätä vahvistaa myös sen taloudellisessa tilanteessa havaittu myönteinen kehitys sen jälkeen, kun tasoitustoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Erityisesti se, että unionin tuotannonala kasvatti kannattavuuttaan muutaman tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltäneen vuoden aikana, poikkeaa jyrkästi ennen toimenpiteiden käyttöönottoa vallinneesta tilanteesta. Unionin tuotannonala on kuitenkin jatkuvasti menettänyt markkinaosuuttaan, kun taas asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus on merkittävästi kasvanut tarkastelujaksolla. Ilman toimenpiteiden voimassaoloa unionin tuotannonalan tilanne olisi todennäköisesti vieläkin heikompi.
3. Tuojien/käyttäjien etu
(120)
Yksikään yhdeksästä etuyhteydettömästä tuojasta, joihin otettiin yhteyttä, ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.
(121)
Käyttäjiä ilmoittautui 17, ja ne vastasivat kyselylomakkeeseen. Useimmat käyttäjät eivät ole hankkineet grafiittielektrodeja Intiasta useaan vuoteen, minkä vuoksi niillä oli neutraali kanta toimenpiteiden mahdolliseen jatkamiseen, mutta kuusi käyttäjää on ainakin jossakin määrin käyttänyt intialaisia elektrodeja. Neljä käyttäjää väitti, että toimenpiteiden jatkamisella olisi negatiivinen vaikutus kilpailuun. Yksi järjestö (Eurofer) vastusti voimakkaasti toimenpiteiden jatkamista ja väitti, että toimenpiteiden tuloksena intialaiset viejät ovat suureksi osaksi kaikonneet EU:n markkinoilta. Järjestö väittää, että toimenpiteiden jatkaminen estäisi teräksen tuottajia löytämästä vaihtoehtoisia hankintalähteitä ja auttaisi unionin tuotannonalaa määräävän aseman, lähes duopolin säilyttämisessä. Kun tarkastellaan intialaisen tuonnin kehitystä toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen on kuitenkin selvää, ettei tällaista laajamittaista vetäytymistä ole tapahtunut, vaan tuonti Intiasta on sen sijaan kasvanut merkittävästi tarkastelujakson aikana. Lisäksi tutkimus osoitti, että grafiittielektrodeja tuodaan unionin markkinoille entistä enemmän monista muista kolmansista maista. Unionin tuotannonalan vahvan markkina-aseman osalta on muistettava, että sen markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 16 prosenttiyksikköä (ks. johdanto-osan 81 kappale). Järjestö myönsi, että grafiittielektrodien osuus teräksen tuottajien kokonaiskustannuksista on suhteellisen pieni.
(122)
Alkuperäisessä tutkimuksessa siis todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla olisi huomattavaa vaikutusta käyttäjiin (10). Vaikka toimenpiteet olivat voimassa viisi vuotta, unionin tuojat/käyttäjät hankkivat tarkasteltavana olevaa tuotetta edelleen myös Intiasta. Ne eivät myöskään ilmoittaneet, että niillä olisi ollut vaikeuksia löytää muita lähteitä. On syytä muistaa myös se, mitä alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin toimenpiteiden käyttöönoton mahdollisista vaikutuksista käyttäjiin: koska grafiittielektrodien kustannukset ovat varsin vähäpätöiset niitä käyttävien tuotannonalojen kokonaiskustannusten joukossa, ei hinnannousu todennäköisesti vaikuttaisi niihin merkittävästi. Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei tullut esiin mitään, mikä olisi osoittanut päinvastaista. Näin ollen voidaan päätellä, että tasoitustoimenpiteiden pitäminen voimassa ei todennäköisesti vaikuttaisi vakavasti unionin tuojiin/käyttäjiin.
4. Päätelmät
(123)
Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten tuen vastaisten toimenpiteiden soveltamista.
H. TASOITUSTOIMENPITEET
(124)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Kaikki toimitetut huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon, jos se oli perusteltua.
(125)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Intiasta peräisin olevien tiettyjen grafiittielektrodien tuontiin sovellettavat tasoitustoimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat arvotulleja.
(126)
Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä tasoitustulleja sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettavaa tullia.
(127)
Kaikki näiden yksittäisten tasoitustullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (11) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarpeen mukaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli Intiasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodiin ex85451100 (Taric-koodi 8545110010) kuuluvien sähköuuneissa käytettävien grafiittielektrodien, joiden näennäistiheys on vähintään 1,65 g/cm3 ja sähkövastus enintään 6,0 μΩ.m, ja kyseissä elektrodeissa käytettävien, tällä hetkellä CN-koodiin ex85459090 (Taric-koodi 8545909010) kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa unioniin riippumatta siitä, tuodaanko ne yhdessä vai erikseen.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat tullit ovat seuraavat:
Yritys
Lopullinen tulli
(%)
Taric-lisäkoodi
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
7,0
A531
Kaikki muut yritykset
7,2
A999
3. Jollei toisin ole säädetty, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2010.