PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. července 2011,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Belgií pro region Flandry podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem K(2011) 4503)
(Pouze nizozemské znění je závazné)
(2011/489/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na bod 2 třetí pododstavec přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanovených v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písmeni a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 zmíněné směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě například dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 21. prosince 2007 přijala Komise rozhodnutí 2008/64/ES, kterým se povoluje odchylka požadovaná Belgií pro region Flandry podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (2), v němž se Belgickému království umožňuje v regionu Flandry za určitých podmínek povolit použití až 250 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok na pozemcích, na nichž jsou vysety travinné porosty a kukuřice, pod kterou se sejí travinné porosty, a až 200 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok na pozemcích, na kterých je vyseta ozimá pšenice, po jejíž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny, nebo řepa.
(3)
Odchylka povolená rozhodnutím 2008/64/ES se týkala přibližně 3 300 zemědělců a 83 500 ha půdy a její použitelnost skončila dne 31. prosince 2010.
(4)
Dne 15. března 2011 Belgie předložila Komisi žádost o prodloužení platnosti odchylky podle bodu 2 třetího pododstavce přílohy III směrnice 91/676/EHS pro region Flandry.
(5)
Požadovaná odchylka se týká záměru Belgie povolit ve Flandrech v určitých zemědělských podnicích použití až 250 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy na pozemcích, na nichž jsou vysety travinné porosty, kukuřice, pod kterou se sejí travinné porosty, nebo sečené travinné porosty či sečené žito, po jejichž sklizni následuje osev kukuřice, a použití až 200 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy na pozemcích, na kterých je vyseta ozimá pšenice nebo tritikale, po jejichž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny, nebo řepa.
(6)
Flandry stanovily jasné cíle v oblasti jakosti vody, kterých má být dosaženo za příští dvě období akčního programu. Pokud jde o povrchovou vodu, bude do roku 2014 dosaženo splnění jakostní normy 50 mg dusičnanů na litr v 84 % monitorovacích stanic zemědělské monitorovací sítě a do roku 2018 v 95 % těchto stanic. V případě mělké podzemní vody, která se vyznačuje menší rychlostí obnovy, se průměrná koncentrace dusičnanů ve srovnání s průměrnou hodnotou z roku 2010, tj. 40 mg dusičnanů na litr, sníží o 10 % do roku 2014 a o 20 % do roku 2018. Zvláštní pozornost se věnuje hydrogeologicky homogenním oblastem, kde průměrná koncentrace dusičnanů v mělkých podzemních vodách překračuje 50 mg na litr, v jejichž případě bude muset průměrná koncentrace poklesnout o 5 mg dusičnanů na litr v každém období akčního programu.
(7)
Za účelem dosažení těchto cílů Flandry stanovily zesílený akční program na období 2011-2014. Do roku 2014 bude proveden přezkum příslušné politiky a na jeho základě budou v rámci akčního programu na období 2015-2018 případně přijata další účinnější opatření, která zaručí realizaci stanovených cílů v oblasti jakosti vody.
(8)
Právní předpis, kterým se provádí směrnice 91/676/EHS pro region Flandry, „vyhláška o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů“ ze dne 22. prosince 2006 (dále jen „vyhláška o statkových hnojivech“), byl pozměněn (3) v souladu s akčním programem na období 2011-2014 dne 6. května 2011 a použije se ve spojení s tímto prováděcím rozhodnutím.
(9)
Vyhláška o statkových hnojivech se vztahuje na celé území regionu Flandry.
(10)
Tato vyhláška o statkových hnojivech obsahuje omezení pro používání dusíku i fosforu.
(11)
Z podpůrné dokumentace předložené v oznámení vyplývá, že navrhovaná množství 250 kg a 200 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok jsou zdůvodněna na základě objektivních kritérií, jakými jsou například dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(12)
Komise po posouzení žádosti zastává názor, že navrhovaná množství 250 kg a 200 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky, které se použijí nad rámec účinnějších opatření přijatých v akčním programu na období 2011-2014.
(13)
Aby se zabránilo tomu, že uplatňování požadované odchylky povede k intenzifikaci chovu hospodářských zvířat, měly by příslušné orgány zajistit omezení počtu hospodářských zvířat, která lze chovat v každém zemědělském podniku (práva na emise živin) v regionu Flandry podle ustanovení vyhlášky o statkových hnojivech.
(14)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Belgickým královstvím jménem regionu Flandry v dopise ze dne 15. března 2011 za účelem povolení většího množství statkových hnojiv, než stanoví první věta druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a písmeno a) uvedeného pododstavce, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„zemědělskými podniky“ zemědělské podniky provozující nebo neprovozující chov hospodářských zvířat;
b)
„pozemkem“ jednotlivé pole nebo skupina polí homogenní z hlediska plodin, půdního typu a postupů hnojení;
c)
„travinnými porosty“ trvalé nebo dočasné travinné porosty (obecně se za dočasné považují pozemky ležící ladem méně než čtyři roky);
d)
„plodinami s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím“ travinné porosty, kukuřice, pod kterou se před sklizní nebo po sklizni seje tráva, která slouží jako pokryvná meziplodina, sečené travinné porosty nebo sečené žito, po jejichž sklizni následuje osev kukuřice, ozimá pšenice nebo tritikale, po jejichž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny, a cukrová nebo krmná řepa;
e)
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, kozy a koně;
f)
„úpravou statkových hnojiv“ zpracování prasečí kejdy na dvě frakce, pevnou a kapalnou, které se provádí za účelem lepšího použití a zvýšeného nahrazení dusíku a fosforu;
g)
„upraveným statkovým hnojivem“ kapalná frakce, která je výsledkem úpravy prasečí kejdy;
h)
„odpadní kapalinou s nízkým obsahem dusíku a fosfátu“ upravené statkové hnojivo s maximálním obsahem dusíku 1 kg na tunu kapaliny a maximálním obsahem fosfátu 1 kg na tunu kapaliny;
i)
„půdním profilem“ vrstva půdy pod povrchem do hloubky 0,90 m; pokud je průměrná nejvyšší hladina podzemní vody v menší hloubce, rozumí se jím vrstva půdy do hloubky průměrné nejvyšší hladiny podzemní vody.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije individuálně na stanovené pozemky zemědělského podniku, na nichž jsou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím, za podmínek uvedených v článcích 4 až 7.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1) Zemědělci, kteří chtějí odchylku podle tohoto rozhodnutí využívat, každoročně do 15. února předloží žádost příslušným orgánům. Každoroční žádost pro rok 2011 zemědělci předloží do 15. července.
2) Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5, 6 a 7.
Článek 5
Úprava statkových hnojiv
1) Pevná frakce, která je výsledkem úpravy statkových hnojiv, se dodá schváleným zařízením k recyklaci s cílem omezit zápach a další emise, zlepšit agronomické a hygienické vlastnosti, usnadnit manipulaci a zvýšit nahrazení dusíku a fosfátu. Recyklovaný produkt se nepoužije na zemědělské půdě ležící v regionu Flandry s výjimkou parků, zahradnických skleníků a soukromých zahrad.
2) Zemědělci, kteří využívají odchylku a provádějí úpravu statkových hnojiv, příslušným orgánům každý rok předloží údaje týkající se množství statkových hnojiv předaných k úpravě, množství a místa určení pevné frakce a upravených statkových hnojiv a jejich obsahu dusíku a fosforu.
3) Příslušné orgány zavedou a pravidelně aktualizují uznané metodiky, pomocí nichž se hodnotí složení upravených statkových hnojiv, rozdíly ve složení a účinnost úpravy u každého zemědělského podniku, který využívá jednotlivou odchylku.
4) Amoniak a další emise z úpravy statkových hnojiv se zachytí a upraví tak, aby se snížil dopad na životní prostředí a obtěžování u zařízení, jež způsobují emise vyšší než v referenční situaci, kterou je skladování a používání neupravených statkových hnojiv. Pro tyto účely se vypracuje a pravidelně aktualizuje soupis zařízení vyžadujících úpravu emisí.
Článek 6
Používání statkových a jiných hnojiv
1) S výhradou podmínek uvedených v odstavcích 2 až 11, množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, upravených statkových hnojiv a odpadní kapaliny s nízkým obsahem dusíku a fosfátu, jež je každoročně vpraveno na pozemky, kterých se týká odchylka, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, musí být takové, aby obsah dusíku nepřekročil 250 kg na hektar za rok u pozemků, na nichž jsou vysety:
a)
travinné porosty nebo kukuřice, pod kterou se sejí travinné porosty;
b)
sečené travinné porosty, po jejichž sklizni následuje osev kukuřice;
c)
sečené žito, po jehož sklizni následuje osev kukuřice;
a 200 kg na hektar za rok u pozemků, na nichž jsou vysety:
d)
ozimá pšenice, po jejíž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny;
e)
tritikale, po jehož sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny;
f)
cukrová nebo krmná řepa.
2) Upravená statková hnojiva, jež nelze považovat za odpadní kapalinu s nízkým obsahem dusíku a fosfátu, se mohou na pozemcích, kterých se týká odchylka, používat pouze v případě, že u nich poměr dusíku k fosfátu (N/P2O5) dosahuje minimálně hodnoty 3,3.
3) Použití odpadní kapaliny s nízkým obsahem dusíku a fosfátu je omezeno na maximální hodnotu 15 tun na hektar.
4) Celkový přísun dusíku a fosfátu odpovídá nárokům dotyčné plodiny na živiny a zohledňuje i zásobování z půdy a větší dostupnost dusíku ze statkových hnojiv v důsledku jejich úpravy. U všech plodin však v žádném případě nepřekročí maximálním normy pro použití fosfátu a dusíku, vyjádřeného buď jako celkový dusík, nebo jako účinný dusík, které jsou stanoveny v akčním programu.
5) Na pozemcích, kterých se týká odchylka, je zakázáno používání fosfátu z umělých hnojiv.
6) Pro každý zemědělský podnik se vede plán hnojení, který pro celou jeho výměru půdy popisuje střídání plodin a plánované použití statkových, dusíkatých a fosfátových hnojiv. Tento plán je v zemědělském podniku k dispozici nejpozději 15. února každého kalendářního roku.
Plán hnojení obsahuje tyto údaje:
a)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
b)
výpočet množství dusíku a fosforu ze statkových hnojiv vyprodukovaných v zemědělském podniku;
c)
popis úpravy statkových hnojiv a očekávané vlastnosti upravených statkových hnojiv;
d)
množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv vyvezených mimo zemědělský podnik nebo v rámci zemědělského podniku;
e)
střídání plodin a výměra u pozemků, na kterých jsou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím, a u pozemků s jinými plodinami;
f)
předpokládaná potřeba dusíku a fosforu u plodin na každém pozemku;
g)
výpočet použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém pozemku;
h)
výpočet použití dusíku a fosforu z umělých a jiných hnojiv na každém pozemku.
Tyto plány se aktualizují nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad mezi plány a skutečnými zemědělskými postupy.
7) Každý zemědělský podnik vypracuje evidenci hnojení; tato evidence obsahuje použitá množství a dobu použití statkových a dusíkatých hnojiv.
8) Pro každý zemědělský podnik využívající odchylku jsou k dispozici výsledky analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě. Odběr vzorků a analýza koncentrace fosforu a dusíku se provedou alespoň jednou za čtyři roky, vždy nejpozději 1. června, a to pro každou oblast v zemědělském podniku, která je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy. Vyžaduje se nejméně jedna analýza na každých pět hektarů zemědělské půdy.
9) Koncentrace dusičnanů v půdním profilu se měří každý rok na podzim nejpozději do 15. listopadu alespoň na 6 % všech pozemků, kterých se týká odchylka, a na 1 % ostatních pozemků užívaných zemědělskými podniky využívajícími odchylku, a to takovým způsobem, aby se měření zúčastnilo alespoň 85 % těchto zemědělských podniků. Na každé dva hektary zemědělské půdy se odeberou nejméně tři vzorky odpovídající třem různým vrstvám půdního profilu.
10) V období od 1. září do 15. února následujícího roku se na pozemcích, kterých se týká odchylka, nesmí rozmetávat statková hnojiva, upravená statková hnojiva nebo odpadní kapalina s nízkým obsahem dusíku a fosfátu s celkovým obsahem dusíku vyšším než 0,60 kg na tunu ani umělá a jiná hnojiva.
11) Nejméně dvě třetiny množství dusíku ze statkových hnojiv, vyjma dusíku ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat, se použijí do 31. května každého roku.
Článek 7
Hospodaření s půdou
Zemědělci, kteří využívají jednotlivou odchylku, provedou tato opatření:
a)
travinné porosty na všech typech půdy s výjimkou jílovitých půd se zaorají na jaře;
b)
travinné porosty na jílovitých půdách se zaorají do 15. září;
c)
součástí travinných porostů na pozemcích, kterých se týká odchylka, nejsou seté luštěniny ani jiné rostliny, které vážou atmosférický dusík;
d)
do dvou týdnů po zaorání trávy následuje osev plodinou s vysokou potřebou dusíku a v roce zaorání trvalého travinného porostu se nepoužijí hnojiva;
e)
pokryvné meziplodiny se vysejí do dvou týdnů po sklizni ozimé pšenice nebo tritikalu a nejpozději do 10. září;
f)
orba pokryvných meziplodin se neprovede před 15. únorem, aby se zajistil stálý rostlinný pokryv orné půdy, a aby tak vznikla náhrada za úniky dusičnanů do podorniční vrstvy půdy na podzim a omezily se úniky v zimě.
Článek 8
Ostatní opatření
Příslušné orgány zajistí, aby odchylky povolené pro použití upravených statkových hnojiv byly slučitelné s kapacitou schválených zařízení pro úpravu statkových hnojiv a zpracování pevné frakce.
Článek 9
Opatření týkající se produkce a přepravy statkových hnojiv
1) Příslušné orgány zajistí, aby byla dodržována omezení počtu hospodářských zvířat, která lze chovat v každém zemědělském podniku (práva na emise živin) v regionu Flandry, v souladu s vyhláškou o statkových hnojivech.
2) Příslušné orgány zajistí, aby od 1. ledna 2012 byla veškerá přeprava statkových hnojiv schválenými přepravci zaznamenávána prostřednictvím systémů určování zeměpisné polohy. Před uvedeným dnem příslušné orgány zajistí, aby byla prostřednictvím systémů určování zeměpisné polohy zaznamenávána přeprava statkových hnojiv schválenými přepravci zařazenými do kategorií A 5o, A 7o, B a C podle článků 4 a 5 vlámské ministerské vyhlášky ze dne 19. července 2007 (4).
3) Příslušné orgány zajistí, aby bylo před každou přepravou posouzeno složení statkových hnojiv, pokud jde o koncentraci dusíku a fosforu. Vzorky statkových hnojiv jsou analyzovány uznanými laboratořemi a výsledky analýzy se sdělí příslušným orgánům a zemědělci, který je příjemcem statkových hnojiv.
4) Příslušné orgány zajistí, aby byl během přepravy k dispozici doklad, ve kterém je uvedeno množství přepravovaného statkového hnojiva a obsah dusíku a fosforu v tomto hnojivu.
Článek 10
Monitorování
1) Příslušný orgán zajistí, aby byly vypracovány a každoročně aktualizovány mapy zachycující procentní podíl zemědělských podniků, počet pozemků, procentní podíl hospodářských zvířat, procentní podíl zemědělské půdy a místní využívání půdy, na které se v každé obci vztahuje jednotlivá odchylka. Každý rok se shromáždí a aktualizují údaje o střídání plodin a o zemědělských postupech, na které se vztahuje jednotlivá odchylka.
2) Monitorovací síť pro odběr vzorků z povrchových a mělkých podzemních vod zřízená rozhodnutím 2008/64/ES se zachovává, aby bylo možné posuzovat vliv odchylky na jakost vody. Během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí se nesmí snížit počet původně vytvořených monitorovacích míst a nesmí se změnit jejich umístění.
3) V zemědělských povodích na písčitých půdách se provádí zvýšené monitorování.
4) Monitorovací místa, odpovídající nejméně 150 zemědělským podnikům, zřízená podle rozhodnutí 2008/64/ES se zachovávají za účelem poskytování údajů o koncentraci dusíku a fosforu v půdní vodě, o minerálním dusíku v půdním profilu a o odpovídajícím úniku dusíku a fosforu kořenovou zónou do podzemních vod a rovněž o vyplavování dusíku a fosforu z povrchových a podpovrchových vrstev půdy, a to v podmínkách s odchylkou i bez odchylky. Monitorovací místa zahrnují hlavní typy půdy (jílovitá, hlinitá, písčitá a sprašová), postupy hnojení a plodiny. Skladba monitorovací sítě se během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí nezmění.
Článek 11
Ověřování
1) Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o povolení odchylky předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže nesplnění podmínek stanovených v článcích 5, 6 a 7, žadatel je o této skutečnosti vyrozuměn. V takovém případě se žádost považuje za zamítnutou.
2) Na základě analýzy rizik, výsledků kontrol z předchozích let a výsledků všeobecných namátkových kontrol uplatňování právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS se vypracuje program inspekcí v terénu. Inspekce v terénu týkající se podmínek uvedených v článcích 5, 6 a 7 tohoto rozhodnutí se provádějí nejméně u 5 % zemědělských podniků využívajících jednotlivou odchylku. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, je o tom příslušný zemědělec vyrozuměn. V takovém případě se žádost o povolení odchylky v následujícím roce považuje za zamítnutou.
3) Výsledky měření uvedených v čl. 6 odst. 8 se ověří. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, včetně překročení základní mezní hodnoty uvedené ve vyhlášce o statkových hnojivech, je o tom zemědělec vyrozuměn a žádost o povolení odchylky pro daný pozemek nebo pozemky pro následující rok bude zamítnuta.
4) Na základě posouzení rizik a výsledků správních kontrol uvedených v odstavci 1 zajistí příslušné orgány kontroly na místě alespoň u 1 % přeprav statkových hnojiv. Kontroly zahrnují ověření, zda byly splněny povinnosti ohledně akreditace, posouzení průvodních dokladů, ověření původu a místa určení statkových hnojiv a odběr vzorků z přepravovaných statkových hnojiv. Odběr vzorků ze statkových hnojiv lze ve vhodných případech provádět během nakládky pomocí automatických vzorkovačů statkových hnojiv namontovaných na vozidlech. Vzorky statkových hnojiv jsou analyzovány laboratořemi, jež jsou uznány příslušnými orgány, a výsledky analýzy se sdělí zemědělci, který je dodavatelem, a zemědělci, který je příjemcem těchto hnojiv.
5) Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky pro ověřování, zda jsou dodržovány podmínky odchylky povolené podle tohoto rozhodnutí.
Článek 12
Podávání zpráv
Příslušné orgány každý rok do prosince a v roce 2014 do září předloží zprávu obsahující tyto informace:
a)
mapy, uvedené v čl. 10 odst. 1, zachycující procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat, procentní podíl zemědělské půdy a místní využívání půdy, jakož i údaje o střídání plodin a o zemědělských postupech v zemědělských podnicích, kterých se týká odchylka;
b)
výsledky monitorování vody, včetně informací o trendech jakosti podzemních a povrchových vod a také o vlivu odchylky na jakost vody, který je uveden v čl. 10 odst. 2;
c)
vyhodnocení reziduí dusičnanů v půdním profilu na podzim na pozemcích, kterých se týká odchylka, a srovnání s údaji o reziduích dusičnanů a trendech na pozemcích, kterých se odchylka netýká a kde probíhá obdobné střídání plodin. K pozemkům, kterých se odchylka netýká, by měly patřit pozemky bez odchylky v zemědělských podnicích využívajících odchylku i pozemky v jiných zemědělských podnicích;
d)
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, založené na kontrolách na úrovni zemědělských podniků a na úrovni pozemků, jakož i na kontrolách přepravy statkových hnojiv, a informace o nevyhovujících zemědělských podnicích, založené na výsledcích správních inspekcí a inspekcí v terénu;
e)
informace o úpravě statkových hnojiv, včetně dalšího zpracování a využití pevných frakcí, a podrobné údaje o vlastnostech a účinnosti systémů úpravy a o složení upravených statkových hnojiv;
f)
informace o množství zemědělských podniků využívajících odchylku a pozemků, kterých se týká odchylka, kde byla použita upravená statková hnojiva a odpadní kapaliny s nízkým obsahem dusíku a fosfátu, a o použitých objemech;
g)
metodiky, uvedené v čl. 5 odst. 3, pomocí nichž se hodnotí složení upravených statkových hnojiv, rozdíly ve složení a účinnost úpravy u každého zemědělského podniku, který využívá jednotlivou odchylku;
h)
soupis zařízení pro úpravu statkových hnojiv uvedený v čl. 5 odst. 4;
i)
shrnutí a vyhodnocení údajů získaných z monitorovacích míst uvedených v čl. 10 odst. 4.
Článek 13
Použití
Toto prováděcí rozhodnutí se použije v souvislosti s akčním programem na období 2011-2014 pro region Flandry (vyhláška o statkových hnojivech) a jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2014.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 29. července 2011.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,
annettu 29 päivänä heinäkuuta 2011,
Belgian pyytämän, Flanderin aluetta koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti
(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4503)
(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
(2011/489/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (1) ja erityisesti sen liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Jos jäsenvaltio aikoo sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja a alakohdassa mainituista määristä poikkeavan lantamäärän käytön hehtaaria kohti vuodessa, kyseinen määrä on asetettava sellaiseksi, ettei se vaaranna kyseisen direktiivin 1 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista, ja määrä on voitava perustella puolueettomin perustein, kyseessä olevassa tapauksessa esimerkiksi pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla kasvustoilla.
(2)
Komissio teki 21 päivänä joulukuuta 2007 Belgian pyytämän, Flanderin aluetta koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti päätöksen 2008/64/EY (2), jolla Belgian kuningaskunnan sallitaan levittää tietyin edellytyksin Flanderin alueella enintään 250 kilogrammaa karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa lohkoilla, jotka ovat nurmella tai joilla kasvatetaan maissia, jonka aluskasvina on nurmi, ja enintään 200 kilogrammaa karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohden vuodessa lohkoilla, joilla kasvatetaan vuoroin talvivehnää ja kerääjäkasveja tai juurikkaita.
(3)
Myönnetty poikkeus koski noin 3 300 viljelijää ja 83 500 hehtaaria, ja sen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2010.
(4)
Belgia on 15 päivänä maaliskuuta 2011 esittänyt komissiolle pyynnön direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisen poikkeuksen soveltamisajan jatkamiseksi Flanderin alueen osalta.
(5)
Pyydetyn poikkeuksen mukaan Belgian tietyillä tiloilla Flanderissa sallima määrä olisi enintään 250 kilogrammaa laiduntavan karjan lannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa lohkoilla, jotka ovat nurmella tai joilla kasvatetaan maissia, jonka aluskasvina on nurmi, leikkonurmea tai ruista, joiden jälkeen viljellään maissia, ja enintään 200 kilogrammaa karjanlannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa lohkoilla, joilla kasvatetaan vuoroin talvivehnää tai ruisvehnää ja kerääjäkasveja tai juurikkaita.
(6)
Flanderin alue on vahvistanut selkeät vedenlaatua koskevat tavoitteet, jotka on saavutettava kahden seuraavan toimintaohjelmakauden aikana. Pintaveden nitraattipitoisuuden laatunormi 50 mg/l saavutetaan 84 prosentissa maatalouden seurantaverkon seurantapaikoista vuoteen 2014 mennessä ja 95 prosentissa seurantapaikoista vuoteen 2018 mennessä. Matalan pohjaveden, jonka palautumisnopeus on alhaisempi, keskimääräinen nitraattipitoisuus alenee 10 prosenttia vuonna 2014 ja 20 prosenttia vuoteen 2018 mennessä suhteessa vuoden 2010 keskitasoon, joka on 40 mg/l. Erityistä huomiota kiinnitetään yhtenäisiin hydrogeologisiin alueisiin, joilla matalan pohjaveden nitraattipitoisuudet ovat keskimäärin yli 50 mg/l; niiden keskimääräistä nitraattipitoisuus on saatava vähenemään 5 mg/l kunkin toimintaohjelmakauden aikana.
(7)
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Flanderi on vahvistanut kaudelle 2011-2014 tehostetun toimintaohjelman. Politiikkaa tarkastellaan uudelleen ennen vuotta 2014 sen kartoittamiseksi, tarvitaanko kauden 2015-2018 toimintaohjelmassa tehostettuja toimia sen varmistamiseksi, että asetetut vedenlaatua koskevat tavoitteet saavutetaan.
(8)
Direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanemiseksi Flanderin alueella 22 päivänä joulukuuta 2006 annettua asetusta vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta, jäljempänä ’lanta-asetus’, on muutettu (3)6 päivänä toukokuuta 2011 kauden 2011-2014 toimintaohjelman mukaisesti ja sitä sovelletaan samanaikaisesti tämän päätöksen kanssa.
(9)
Lanta-asetusta sovelletaan Flanderin koko alueella.
(10)
Lanta-asetukseen sisältyy sekä typen että fosfaattien käyttöä rajoittavia vaatimuksia.
(11)
Ilmoitukseen liitetyistä asiakirjoista käy ilmi, että ehdotetut 250 ja 200 kilogramman määrät karjanlannasta peräisin olevaa typpeä ja fosfaatteja hehtaaria kohden ovat puolueettomasti perusteltavissa esimerkiksi pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla kasvustoilla.
(12)
Tutkittuaan pyynnön komissio katsoo, että ehdotetut 250 ja 200 kilogramman määrät laiduntavan karjan lannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä ja fosfaatteja hehtaaria kohden vuodessa eivät estä direktiivin 91/676/ETY tavoitteiden saavuttamista, jos kauden 2011-2014 toimintaohjelman mukaisesti toteutettujen toimien lisäksi noudatetaan eräitä tiukkoja edellytyksiä.
(13)
Jotta pyydetty poikkeus ei johtaisi karjatalouden lisääntymiseen, toimivaltaisten viranomaisten olisi varmistettava, että kullakin tilalla kasvatettavan karjan lukumäärää rajoitetaan (ravinnepäästöoikeudet) Flanderin alueella lanta-asetuksen mukaisesti.
(14)
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 91/676/ETY 9 artiklalla perustetun nitraattikomitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Myönnetään tässä päätöksessä säädetyin edellytyksin Belgian 15 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Flanderin alueen osalta pyytämä poikkeus, jonka tarkoituksena on sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja a alakohdassa mainittuja määriä suuremman karjanlannan määrän käyttö.
2 artikla
Määritelmät
Tässä päätöksessä tarkoitetaan
a)
”tiloilla” maatiloja riippumatta siitä, harjoitetaanko niillä karjankasvatusta vai ei;
b)
”lohkolla” yksittäistä peltoa tai peltojen ryhmää, joiden sato, maaperätyyppi ja lannoituskäytännöt ovat samanlaiset;
c)
”nurmella” pitkä- tai lyhytikäistä nurmea (lyhytikäisen nurmen kesto on yleensä vähemmän kuin neljä vuotta);
d)
”typentarpeeltaan suurilla kasvustoilla, joiden kasvukausi on pitkä” nurmea, maissia, jonka alle kylvetään ennen sadonkorjuuta tai sen jälkeen kerääjäkasveiksi nurmikasveja, jotka leikataan ja poistetaan pellolta, leikkonurmea tai ruista, jonka jälkeen viljellään maissia, talvivehnää tai ruisvehnää, joiden jälkeen viljellään kerääjäkasveja, sokerijuurikkaita ja rehujuurikkaita;
e)
”laiduntavalla karjalla” nautakarjaa (lukuun ottamatta lihavasikoita), lampaita, vuohia ja hevosia;
f)
”lannan käsittelyllä” sianlannan erottelua kahteen osaan, kiinteään ja nestemäiseen, sen käytettävyyden sekä typen ja fosfaattien talteenoton parantamiseksi;
g)
”käsitellyllä lannalla” sianlannan käsittelystä saatavaa nestemäistä osaa;
h)
”typpi- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaisella lietelannalla” käsiteltyä lantaa, jonka typpipitoisuus on enintään yksi kilogramma typpeä ja fosfaattipitoisuus enintään yksi kilogramma fosfaatteja tonnissa lietelantaa;
i)
”maaprofiililla” maanpinnan tason alla olevaa maaperäkerrosta 0,90 metrin syvyyteen saakka, paitsi jos pohjaveden keskimääräinen korkein taso on tätä matalampi; jälkimmäisessä tapauksessa siihen syvyyteen saakka, jolla on pohjaveden keskimääräinen korkein taso.
3 artikla
Soveltamisala
Tätä päätöstä sovelletaan tapauskohtaisesti tilan tiettyihin lohkoihin, joilla viljellään paljon typpeä kuluttavia kasvustoja, joiden kasvukausi on pitkä, edellyttäen, että 4-7 artiklassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.
4 artikla
Vuosittainen hakemus ja sitoumus
1. Viljelijöiden, jotka haluavat käyttää tämän päätöksen mukaista poikkeusta, on tehtävä toimivaltaisille viranomaisille hakemus vuosittain viimeistään 15 päivänä helmikuuta. Vuotta 2011 koskeva hakemus on jätettävä viimeistään 15 päivänä heinäkuuta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun vuosittaisen hakemuksen yhteydessä viljelijöiden on kirjallisesti sitouduttava täyttämään 5, 6 ja 7 artiklassa säädetyt edellytykset.
5 artikla
Lannan käsittely
1. Lannan käsittelystä jäävä lannan kiinteä osa on toimitettava valtuutettuihin kierrätyslaitoksiin haju- ja muiden päästöjen vähentämiseksi, maatalous- ja hygieniaominaisuuksien parantamiseksi, käsittelyn helpottamiseksi sekä typen ja fosfaattien talteenoton parantamiseksi. Kierrätettyä tuotetta ei saa levittää maatalousmaahan Flanderin alueella lukuun ottamatta puistoja, viheralueita ja yksityisiä puutarhoja.
2. Poikkeusta hyödyntävien viljelijöiden on annettava vuosittain toimivaltaiselle viranomaiselle tiedot käsiteltäväksi lähetetyn lannan määrästä, lannan kiinteän osan ja käsitellyn lannan määrästä ja määränpäästä sekä niiden typpi- ja fosfaattipitoisuuksista.
3. Toimivaltaisten viranomaisten on laadittava ja päivitettävä käsitellyn lannan koostumuksen, koostumuksen vaihtelujen ja käsittelyn tehokkuuden arviointimenetelmät kunkin tapauskohtaisesta poikkeuksesta hyötyvän tilan osalta.
4. Lannan käsittelystä aiheutuvat ammoniakki- ja muut päästöt on kerättävä ja käsiteltävä ympäristövaikutusten ja -haittojen vähentämiseksi sellaisten laitosten osalta, joiden aiheuttamat päästöt ylittävät viitetilanteen, toisin sanoen raakalannan varastoinnin ja levittämisen. Tätä varten on laadittava säännöllisesti päivitettävä luettelo laitoksista, joiden päästöt on käsiteltävä.
6 artikla
Lannan ja muiden lannoitteiden käyttö
1. Poikkeuksen saaneilla lohkoilla maahan levitettävässä laiduntavan karjan lannassa, käsitellyssä lannassa ja typpi- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaisessa lietelannassa, eläinten omat jätökset mukaan luettuina, saa olla enintään 250 kilogrammaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa, kun lohkoilla viljellään
a)
nurmea tai maissia, jonka aluskasvina on nurmikasveja;
b)
leikkonurmea, jonka jälkeen viljellään maissia;
c)
niitettävää ruista, jonka jälkeen viljellään maissia,
tai enintään 200 kilogrammaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa, kun lohkoilla viljellään
d)
talvivehnää ja sen jälkeen kerääjäkasveja;
e)
ruisvehnää ja sen jälkeen kerääjäkasveja;
f)
sokeri- tai rehujuurikkaita, edellyttäen että 2-11 kohdan edellytyksiä noudatetaan.
2. Käsiteltyä lantaa, joka ei vastaa typpi- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaisen lietelannan määritelmää, voidaan käyttää poikkeuksen saaneilla lohkoilla ainoastaan, jos sen typen ja fosfaattien välinen suhde (N/P2O5) on vähintään 3,3.
3. Typpi- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaista lietelantaa saa levittää enintään 15 tonnia hehtaaria kohti.
4. Typen ja fosfaattien kokonaiskuormituksen on vastattava kyseessä olevan kasvuston ravinnetarvetta, maaperästä saatu ravinnemäärä ja käsittelyn lisäämä typen saatavuus huomioon ottaen. Se ei missään tapauksessa saa ylittää minkään kasvuston osalta toimintaohjelmassa vahvistettuja kokonaistyppenä tai tehokkaana typpenä ilmaistuja typen ja fosfaattien enimmäiskäyttövaatimuksia.
5. Poikkeuksen saaneilla tiloilla ei saa käyttää kemiallisia fosfaattilannoitteita.
6. Kullakin tilalla on laadittava koko viljelyalan kattava lannoitussuunnitelma, jossa esitetään viljelykierto sekä suunniteltu lannan ja typpi- ja fosfaattilannoitteiden käyttö. Lannoitussuunnitelman on oltava tilalla viimeistään kunkin vuoden 15 päivänä helmikuuta.
Lannoitussuunnitelmassa on esitettävä seuraavat tiedot:
a)
karjan lukumäärä, kuvaus säilytys- ja varastointijärjestelmistä, käytettävissä olevat lannanvarastointitilat mukaan luettuina;
b)
tilalla tuotettuja lannasta peräisin olevia typpeä ja fosfaatteja koskeva laskelma;
c)
lannan käsittelyn kuvaus ja käsitellyn lannan ominaispiirteet;
d)
tilalla käytettävän tai muualle toimitettavan lannan määrä, tyyppi ja ominaispiirteet;
e)
viljelykierto ja niiden lohkojen maa-ala, joilla viljellään typentarpeeltaan suuria kasvustoja, joiden kasvukausi on pitkä, sekä lohkot, joilla viljellään muita kasvustoja;
f)
arvio kasvustojen tarvitsemista typen ja fosforin määristä kullakin lohkolla;
g)
laskelma lannasta peräisin olevan typen ja fosforin käytöstä kullakin lohkolla;
h)
laskelma kemiallisista ja muista lannoitteista peräisin olevan typen ja fosforin käytöstä kullakin lohkolla.
Suunnitelmia on tarkistettava viimeistään seitsemän päivän kuluessa viljelykäytäntöjen muuttumisesta sen varmistamiseksi, että suunnitelmat ja tosiasialliset käytännöt vastaavat toisiaan.
7. Kullakin tilalla on pidettävä lannoitekirjanpitoa, jossa ilmoitetaan käytetyt määrät sekä lannan ja typpilannoitteiden levitysajankohta.
8. Kullakin poikkeusta hyödyntävällä tilalla on oltava maaperän typpi- ja fosforianalyysin tulokset. Näytteet on otettava ja analyysi on tehtävä vähintään neljän vuoden välein ennen 1 päivää kesäkuuta kullakin viljelykierron ja maaperän ominaisuuksien suhteen yhtenevällä tilan osalla. Analyysejä on tehtävä vähintään yksi viiden hehtaarin viljelyalaa kohti.
9. Maaprofiilin nitraattipitoisuus on mitattava joka syksy viimeistään 15 päivänä marraskuuta vähintään kuudella prosentilla kaikista poikkeuksen saaneista lohkoista ja yhdellä prosentilla muista poikkeusta hyödyntävällä tilalla käytössä olevista lohkoista siten, että mittauksia tehdään vähintään 85 prosentilla tiloista. Kutakin kahden hehtaarin suuruista viljelyalaa kohti on otettava vähintään kolme näytettä, jotka edustavat kolmea maaprofiilin eri kerrostumaa.
10. Lantaa, käsiteltyä lantaa, typpi- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaista lietelantaa, jonka kokonaistyppipitoisuus on yli 0,60 kilogrammaa tonnia kohti, kemiallisia tai muita lannoitteita ei saa levittää poikkeuksen saaneilla lohkoilla 1 päivän syyskuuta ja seuraavan vuoden 15 päivän helmikuuta välisenä aikana.
11. Vähintään kaksi kolmasosaa lannasta peräisin olevan typen määrästä, laiduntavan karjan jätöksiä lukuun ottamatta, on levitettävä ennen kunkin vuoden 31 päivää toukokuuta.
7 artikla
Maankäyttö
Yksittäistä poikkeusta hyödyntävien viljelijöiden on toteutettava seuraavat toimenpiteet:
a)
nurmi on kynnettävä keväällä kaikilla maaperätyypeillä savimaata lukuun ottamatta;
b)
savimaalla nurmi on kynnettävä ennen 15 päivää syyskuuta;
c)
poikkeuksen saaneiden lohkojen nurmialaan ei saa kylvää palkokasveja tai muita ilmakehän typpeä sitovia kasveja;
d)
typentarpeeltaan suuret kasvustot kylvetään kahden viikon kuluessa nurmen kyntämisestä, eikä lannoitteita saa levittää sinä vuonna, jona pitkäikäinen nurmi kynnetään;
e)
kerääjäkasvit on kylvettävä kahden viikon kuluessa talvivehnän tai ruisvehnän korjaamisesta ja viimeistään 10 päivänä syyskuuta;
f)
kerääjäkasveja ei saa kyntää ennen 15 päivää helmikuuta, millä varmistetaan, että pelloilla on pysyvä kasvipeite, joka ottaa talteen syksyllä alempiin maakerroksiin vapautuvat nitraatit ja vähentää hävikkiä talven aikana.
8 artikla
Muut toimenpiteet
Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että käsitellyn lannan käyttöä koskevat poikkeukset ovat yhteensopivia lannan käsittelyyn ja kiinteän osan prosessointiin valtuutettujen laitosten kapasiteetin kanssa.
9 artikla
Lannan tuotantoon ja kuljetukseen liittyvät toimenpiteet
1. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kullakin tilalla pidettävän karjan lukumäärää koskevia rajoituksia (ravinnepäästöoikeudet) noudatetaan Flanderin alueella lanta-asetuksen säännösten mukaisesti.
2. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kaikki valtuutettujen kuljettajien suorittamat lantakuljetukset rekisteröidään maantieteellisten paikannusjärjestelmien avulla 1 päivästä tammikuuta 2012 alkaen. Ennen kyseistä päivämäärää toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että 19 päivänä heinäkuuta 2007 annetun Flanderin ministeriön asetuksen (4) 4 ja 5 pykälän mukaisesti luokkiin A5, A7, B ja C luokiteltujen valtuutettujen kuljettajien suorittamat lantakuljetukset rekisteröidään maantieteellisten paikannusjärjestelmien avulla.
3. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että käsitellyn lannan ja käsittelystä saadun kiinteän osan typpi- ja fosfaattipitoisuus arvioidaan ennen kuljetusta. Lantanäytteet on analysoitava tunnustetuissa laboratorioissa ja analyysien tulokset on annettava tiedoksi toimivaltaisille viranomaisille ja vastaanottavalle viljelijälle.
4. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kuljetuksen mukana on asiakirja, jossa ilmoitetaan kuljetetun lannan määrä sekä sen typpi- ja fosfaattipitoisuus.
10 artikla
Seuranta
1. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kartat, joista käy ilmi tilojen, lohkojen ja karjan sekä kunkin yksittäisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvan maatalousmaan prosenttimäärä ja paikallinen maankäyttö kaikissa kunnissa, laaditaan ja päivitetään vuosittain. Tiedot poikkeusta hyödyntävien tilojen viljelykierrosta ja maatalouskäytännöistä on kerättävä ja päivitettävä vuosittain.
2. Jotta poikkeuksen vaikutuksia vedenlaatuun voidaan arvioida, on ylläpidettävä päätöksellä 2008/64/EY perustettua seurantaverkostoa näytteiden ottamiseksi pintavesistä ja matalista pohjavesistä. Alkuperäisten seurantakohteiden lukumäärää ei saa vähentää eikä kohteiden sijaintia muuttaa tämän päätöksen soveltamisaikana.
3. Seurantaa on tehostettava hiekkamailla olevilla maatalouden valuma-alueilla.
4. On pidettävä yllä vähintään 150:tä tilaa vastaavia, päätöksellä 2008/64/EY perustettuja seurantakohteita, jotta saataisiin tietoa maavesien typpi- ja fosfaattipitoisuuksista, maaprofiilin mineraalitypestä ja vastaavasta typen ja fosfaattien kulkeutumisesta juuristovyöhykkeen kautta pohjavesiin sekä typen ja fosfaattien pinta- ja pohjavesivalunnasta sekä poikkeuksen mukaisissa että tavanomaisissa olosuhteissa. Seurantapaikkojen on edustettava pääasiallisia maaperätyyppejä (savi-, hiekka- ja lössimaa), lannoituskäytäntöjä ja kasvustoja. Seurantaverkon kokoonpanoa ei saa muuttaa tämän päätöksen soveltamisaikana.
11 artikla
Valvonta
1. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kaikille poikkeushakemuksille tehdään hallinnollinen tarkastus. Jos tarkastuksessa havaitaan, etteivät 5, 6 ja 7 artiklassa säädetyt edellytykset täyty, asiasta on ilmoitettava hakijalle. Tässä tapauksessa hakemus on katsottava hylätyksi.
2. On laadittava peltotarkastusohjelma, joka perustuu riskianalyysiin, aikaisempien vuosien tarkastusten tuloksiin ja direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanolainsäädännön edellyttämiin satunnaisotantaan perustuvien yleisten tarkastusten tuloksiin. Peltotarkastuksia on tehtävä vähintään viidelle prosentille poikkeusta hyödyntävistä tiloista, ja niiden on koskettava tämän päätöksen 5, 6 ja 7 artiklassa vahvistettujen edellytysten noudattamista. Jos tarkastuksessa havaitaan, ettei edellytyksiä ole noudatettu, asiasta on ilmoitettava viljelijälle. Tässä tapauksessa seuraavaa vuotta koskeva poikkeushakemus on katsottava hylätyksi.
3. Edellä 6 artiklan 8 kohdassa tarkoitetut mittaustulokset on tarkastettava. Jos tarkastuksessa havaitaan, ettei edellytyksiä ole noudatettu, mukaan luettuna lanta-asetuksessa määritellyn raja-arvon ylittyminen, asiasta on ilmoitettava viljelijälle ja lohkoa tai lohkoja koskeva seuraavan vuoden poikkeushakemus katsotaan hylätyksi.
4. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että vähintään yhdelle prosentille lantakuljetuksista tehdään tarkastus, joka perustuu riskienarviointiin ja 1 kohdassa tarkoitettujen hallinnollisten tarkastusten tuloksiin. Tarkastuksiin on kuuluttava vähintään kuljetusasiakirjojen tarkastaminen, lannan alkuperän ja määränpään todentaminen sekä näytteidenotto kuljetettavasta lannasta. Näytteet voidaan tarvittaessa ottaa lastausoperaation aikana käyttäen ajoneuvoihin asennettuja automaattisia näytteenottolaitteita. Lantanäytteet on analysoitava toimivaltaisten viranomaisten hyväksymissä laboratoriossa ja analyysien tulokset on annettava tiedoksi toimittavalle ja vastaanottavalle maanviljelijälle.
5. Toimivaltaisille viranomaisille on annettava tarvittavat valtuudet ja keinot tämän päätöksen mukaisen poikkeuksen noudattamisen toteamiseksi.
12 artikla
Raportointi
Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava komissiolle vuosittain viimeistään joulukuussa ja vuoden 2014 osalta viimeistään syyskuussa kertomus, jossa on oltava seuraavat tiedot:
a)
10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kartat, joista käy ilmi tilojen, karjan ja maatalousmaan prosenttimäärä sekä paikallinen maankäyttö ja tiedot poikkeusta hyödyntävien tilojen viljelykierrosta ja maatalouskäytännöistä;
b)
10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun veden seurannan tulokset, pinta- ja pohjavesien laadun muutossuuntauksia koskevat tiedot mukaan luettuina, sekä selvitys poikkeuksen vaikutuksista vedenlaatuun;
c)
arvio syksyllä havaituista maaprofiilin nitraattijäämistä poikkeuksen saaneilla lohkoilla sekä niiden vertailu nitraattijäämiä ja niiden muutossuuntauksia koskeviin tietoihin muiden kuin poikkeuksen saaneiden lohkojen osalta, joilla on samanlainen viljelykierto, sekä poikkeusta hyödyntävillä että muilla tiloilla;
d)
arvio poikkeusta koskevien edellytysten noudattamisesta tiloilla ja lohkoilla suoritettavien tarkastusten ja lantakuljetuksia koskevien tarkastusten avulla sekä tiedot hallinnollisissa ja peltotarkastuksissa todetuista tiloista, jotka eivät täytä edellytyksiä;
e)
tiedot lannan käsittelystä, lannan kiinteän osan prosessointi ja käyttö mukaan luettuina, ja yksityiskohtaiset tiedot käsittelyjärjestelmien ominaispiirteistä ja tehokkuudesta sekä käsitellyn lannan koostumuksesta;
f)
tiedot poikkeusta hyödyntävien tilojen lukumäärästä ja poikkeuksen saaneista lohkoista, joille on levitetty käsiteltyä lantaa ja nitraatti- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaista lietelantaa, sekä levitetyn lannan tai lietelannan määristä;
g)
tiedot 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista menetelmistä käsitellyn lannan koostumuksen ja sen vaihtelujen sekä käsittelyn tehokkuuden arvioimiseksi kullakin yksittäistä poikkeusta hyödyntävällä tilalla;
h)
selvitys 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista lannan käsittelylaitoksista;
i)
yhteenveto ja arviointi 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista seurantapaikoista saaduista tiedoista;
13 artikla
Soveltaminen
Tätä päätöstä sovelletaan kautta 2011-2014 koskevan Flanderin alueen toimintaohjelman yhteydessä (lanta-asetus), ja sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2014.
14 artikla
Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 29 päivänä heinäkuuta 2011.