NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1077/2011
ze dne 25. října 2011,
kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74, čl. 77 odst. 2 písm. a) a b), čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 79 odst. 2 písm. c), čl. 82 odst. 1 písm. d), čl. 85 odst. 1, čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (2) a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (3). Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že během přechodného období odpovídá za provozní řízení centrálního SIS II Komise. Po uplynutí přechodného období má za řízení centrálního SIS II a některých aspektů komunikační infrastruktury odpovídat řídící orgán.
(2)
Vízový informační systém (VIS) byl zřízen rozhodnutím Rady 2004/512/ES ze dne 8. června 2004 o zřízení Vízového informačního systému (VIS) (4). Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (5) stanoví, že během přechodného období odpovídá za provozní řízení VIS Komise. Po uplynutí přechodného období má za provozní řízení centrálního VIS a národních rozhraní a za některé aspekty komunikační infrastruktury odpovídat řídící orgán.
(3)
Eurodac byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (6). Nařízení Rady (ES) č. 407/2002 (7) stanoví nezbytná prováděcí pravidla.
(4)
Je nezbytné zřídit řídící orgán s cílem zajistit provozní řízení SIS II, VIS, Eurodacu a některých aspektů komunikační infrastruktury po uplynutí přechodného období a případně dalších rozsáhlých systémů informačních technologií (dále jen „informační systémy“) v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva, což předpokládá přijetí samostatných legislativních nástrojů.
(5)
V zájmu dosažení synergií je nezbytné umožnit provozní řízení těchto rozsáhlých informačních systémů v jediném subjektu, a tak využít úspor z rozsahu, dosáhnout kritické míry a zajistit co nejvyšší využití kapitálu a lidských zdrojů.
(6)
Evropský parlament a Rada ve společných prohlášeních připojených k legislativním nástrojům pro SIS II a VIS vyzvaly Komisi, aby po posouzení dopadů předložila nezbytné legislativní návrhy na svěření dlouhodobého provozního řízení centrálního SIS II a některých aspektů komunikační infrastruktury, jakož i VIS, zvláštní agentuře.
(7)
Řídící orgán by měl být právně, administrativně a finančně samostatný, a proto by měl být zřízen v podobě regulační agentury (dále jen „agentura“), která má právní subjektivitu. Jak bylo dohodnuto, mělo by být sídlo agentury v Tallinu v Estonsku. Protože však úkoly spojené s technickým vývojem SIS II a VIS a přípravou na jejich provozní řízení jsou prováděny ve Štrasburku ve Francii a zálohové místo pro tyto informační systémy je umístěno v Sankt Johann im Pongau v Rakousku, mělo by tomu tak být i nadále. Na těchto dvou místech by též měly být prováděny úkoly spojené s technickým vývojem a provozním řízením Eurodacu (Štrasburk) a zřízeno zálohové místo pro Eurodac (Sankt Johann im Pongau). Na těchto dvou místech by měly také probíhat technický vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a pokud je tak stanoveno v příslušném legislativním nástroji, by se mělo nalézat zálohové místo schopné zajistit fungování rozsáhlého informačního systému v případě jeho selhání.
(8)
Úkoly řídícího orgánu stanovené v nařízeních (ES) č. 1987/2006 a (ES) č. 767/2008 by proto měla vykonávat agentura. Tyto úkoly zahrnují další technický vývoj.
(9)
V souladu s nařízením (ES) č. 2725/2000 a (ES) č. 407/2002 byla v Komisi zřízena ústřední jednotka odpovědná za provoz ústřední databáze Eurodacu a další související úkoly. V zájmu využití synergií by měla agentura převzít od Komise její úkoly související s provozním řízením Eurodacu, včetně některých úkolů souvisejících s komunikační infrastrukturou, a to ode dne, kdy zahájí činnost.
(10)
Ústřední funkcí agentury by mělo být plnění úkolů provozního řízení SIS II, VIS a Eurodacu, a bude-li tak rozhodnuto, i dalších rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Agentura by rovněž měla odpovídat za technická opatření nenormativní povahy, která jsou nezbytná v zájmu úkolů, jež jsou agentuře svěřeny. Touto odpovědností by neměly být dotčeny normativní úkoly vyhrazené Komisi jednající samostatně nebo s pomocí výboru v příslušných legislativních nástrojích upravujících systémy, jejichž provozní řízení je svěřeno agentuře.
(11)
Kromě toho by agentura měla vykonávat úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technickou stránku používání SIS II, VIS, Eurodacu a dalších rozsáhlých informačních systémů, které by jí mohly být v budoucnu svěřeny.
(12)
Dále by agentura mohla odpovídat rovněž za přípravu, vývoj a provozní řízení dodatečných rozsáhlých informačních systémů na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Tyto úkoly by agentuře měly být svěřeny pouze pozdějšími a zvláštními legislativními nástroji, jimž bude předcházet posouzení dopadů.
(13)
Agentura by měla v souladu s čl. 49 odst. 6 písm. a) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8), zodpovídat za sledování výzkumu a za provádění pilotních projektů pro rozsáhlé informační systémy na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU a na výslovnou a konkrétní žádost Komise. Bude-li agentura pověřena prováděním pilotního projektu, měla by věnovat zvláštní pozornost strategii Evropské unie pro správu informací.
(14)
Pověřením agentury provozním řízením rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva by neměla být dotčena zvláštní pravidla platná pro tyto systémy. Zejména se na každý rozsáhlý informační systém, jehož provozním řízením je agentura pověřena, plně vztahují zvláštní pravidla upravující účel, přístupová práva, bezpečnostní opatření a další požadavky na ochranu údajů.
(15)
V zájmu účinné kontroly fungování agentury by v její správní radě měly být zastoupeny členské státy a Komise. Správní radě by měly být svěřeny nezbytné funkce, zejména k přijetí ročního pracovního programu, plnění jejích funkcí spojených s rozpočtem agentury, přijímání finančních předpisů platných pro agenturu, jmenování výkonného ředitele a stanovení postupů, jimiž výkonný ředitel přijímá rozhodnutí týkající se provozních úkolů agentury.
(16)
Pokud jde o SIS II, měly by mít Evropský policejní úřad (Europol) a Evropská jednotka pro soudní spolupráci (Eurojust), jež mají na základě rozhodnutí 2007/533/SVV právo přístupu k údajům uloženým v SIS II a právo jejich přímého vyhledávání, status pozorovatelů na zasedáních správní rady v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol a Eurojust by měly mít možnost jmenovat každý svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II, zřízené tímto nařízením.
(17)
Pokud jde o VIS, měl by mít Europol rovněž status pozorovatele na zasedáních správní rady v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním rozhodnutí Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů (9). Europol by měl mít možnost jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS, zřízené tímto nařízením.
(18)
Členské státy by měly mít ve správní radě agentury hlasovací práva související s určitým rozsáhlým informačním systémem, pokud jsou podle práva Unie vázány kterýmkoli z legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. Hlasovací práva v souvislosti s určitým rozsáhlým informačním systémem by mělo mít i Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o postavení Dánska“) rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému.
(19)
Členské státy by měly jmenovat zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém, pokud jsou podle práva Unie vázány kterýmkoli z legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. Dále by zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém mělo jmenovat Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému.
(20)
Aby byla zaručena plná samostatnost a nezávislost agentury, měla by obdržet samostatný rozpočet s příjmy ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Financování agentury by mělo podléhat schválení rozpočtovým orgánem ve smyslu bodu 47 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o řádném finančním řízení (10). Je třeba uplatňovat rozpočtový postup Unie a postup Unie pro udělení absolutoria. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(21)
V rámci jejich příslušných pravomocí by agentura měla spolupracovat s ostatními agenturami Unie, zejména agenturami zřízenými v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a zvláště s Agenturou Evropské unie pro základní práva. Pokud jde o bezpečnost sítí, měla by případně konzultovat také Evropskou agenturu pro bezpečnost sítí a informací a zohledňovat její doporučení.
(22)
Při zajišťování vývoje a provozního řízení rozsáhlých informačních systémů by se agentura měla řídit evropskými a mezinárodními normami s přihlédnutím k nejvyšším odborným požadavkům, zejména ke strategii Evropské unie pro správu informací.
(23)
Na zpracování osobních údajů agenturou by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (11). Evropský inspektor ochrany údajů by měl mít možnost získat od agentury přístup k veškerým informacím nezbytným pro svá šetření. V souladu s článkem 28 nařízení (ES) č. 45/2001 Komise konzultovala evropského inspektora pro ochranu údajů, jenž vydal stanovisko dne 7. prosince 2009.
(24)
V zájmu zajištění transparentního fungování agentury by se na agenturu mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (12). V souladu s článkem 228 Smlouvy o fungování EU by činnosti agentury měly podléhat přezkumu evropského veřejného ochránce práv.
(25)
Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13); agentura by měla přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (14).
(26)
Hostitelské členské státy agentury by měly zajistit co nejvhodnější podmínky k zajištění jejího řádného fungování, například prostřednictvím mnohojazyčného a evropsky orientovaného vzdělávání a vhodných dopravních spojení.
(27)
S cílem zajistit otevřené a transparentní podmínky zaměstnávání a rovné zacházení se zaměstnanci by se na zaměstnance a výkonného ředitele agentury měl vztahovat služební řád úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád úředníků“) a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie (dále jen „pracovní řád“), stanovené v nařízení (EHS, Eutratom, ESUO) č. 259/68 (15) (společně dále jen „služební řád“), včetně pravidel týkajících se služebního tajemství a jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost.
(28)
Agentura je subjekt zřízený Unií ve smyslu čl. 185 odst. 1 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, a proto by měla přijmout své finanční předpisy v souladu s uvedeným nařízením.
(29)
Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (16).
(30)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zřízení agentury na úrovni Unie odpovědné za provozní řízení a případně vývoj rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(31)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie v souladu s čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU.
(32)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, pokud jde o SIS II a VIS, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. V souladu s článkem 3 Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o kritériích a mechanismech pro určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v Dánsku nebo jiném členském státě Evropské unie a o systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (17) má Dánsko Komisi oznámit, zda provede obsah tohoto nařízení, pokud jde o Eurodac.
(33)
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v rozhodnutí 2007/533/SVV, účastní se Spojené království tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu (č. 19) o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o schengenském acquis“), a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (18).
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS, jež rozvíjejí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se Spojené království neúčastní v souladu s rozhodnutím 2000/365/ES, požádalo Spojené království v souladu s článkem 4 Protokolu o schengenském acquis dopisem ze dne 5. října 2010 určeným předsedovi Rady o povolení účastnit se přijímání tohoto nařízení. Na základě článku 1 rozhodnutí Rady 2010/779/EU ze dne 14. prosince 2010 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis týkající se zřízení Evropské agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva (19) bylo Spojenému království povoleno, aby se tohoto nařízení účastnilo. Pokud jde dále o jeho ustanovení související s Eurodacem, oznámilo Spojené království v souladu s článkem 3 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o postavení Spojeného království a Irska“) dopisem ze dne 23. září 2009 určeným předsedovi Rady, že se chce účastnit přijímání a používání tohoto nařízení. Spojené království se tedy účastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení je pro ně závazné a použitelné.
(34)
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, jichž se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (20).
Irsko nepožádalo o účast na přijímání tohoto nařízení v souladu s článkem 4 Protokolu o schengenském acquis. Irsko se proto neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné, pokud jde o jeho opatření rozvíjející ta ustanovení schengenského acquis související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS.
Pokud jde o jeho ustanovení související s Eurodacem, neúčastní se Irsko v souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Jelikož za těchto okolností není možné zajistit použitelnost tohoto nařízení jako celku ve vztahu k Irsku, jak vyžaduje článek 288 Smlouvy o fungování EU, neúčastní se Irsko přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné, aniž jsou dotčena jeho práva plynoucí z výše uvedených protokolů.
(35)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Dohody uzavřené Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (21), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (22). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku (23). Proto by delegace Islandské republiky a Norského království měly být zastoupeny ve správní radě agentury, rozhodnou-li se provést toto nařízení ve svém vnitrostátním právu. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Islandské republiky a Norského království na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a těmito státy další ujednání.
(36)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Dohody uzavřené Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (24), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (25). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (26). Proto by delegace Švýcarské konfederace měla být zastoupena ve správní radě agentury, rozhodne-li se provést toto nařízení ve svém vnitrostátním právu. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Švýcarské konfederace na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a Švýcarskou konfederací další ujednání.
(37)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (27), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (28). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Protokolu mezi Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (29). Proto by delegace Lichtenštejnského knížectví měla být zastoupena ve správní radě agentury. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Lichtenštejnského knížectví na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a Lichtenštejnským knížectvím další ujednání,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT
Článek 1
Zřízení agentury
1. Zřizuje se Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „agentura“).
2. Agentura odpovídá za provozní řízení Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), Vízového informačního systému (VIS) a Eurodacu.
3. Agenturu lze rovněž pověřit přípravou, vývojem a provozním řízením rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva jiných než uvedených v odstavci 2, pokud tak stanoví příslušné legislativní nástroje založené na článcích 67 až 89 Smlouvy o fungování EU, případně s přihlédnutím k vývoji ve výzkumu ve smyslu článku 8 tohoto nařízení a k výsledkům pilotních projektů ve smyslu článku 9 tohoto nařízení.
4. Provozní řízení zahrnuje veškeré úkoly nezbytné pro zachování funkčnosti rozsáhlých informačních systémů v souladu se zvláštními předpisy, jež se na každý z nich vztahují, a to včetně zodpovědnosti za komunikační infrastrukturu, kterou užívají. Tyto rozsáhlé informační systémy si nevyměňují údaje ani neumožňují sdílení informací a poznatků, ledaže tak stanoví zvláštní právní základ.
Článek 2
Cíle
Aniž je dotčena odpovědnost Komise a členských států na základě legislativních nástrojů, jimiž se řídí rozsáhlé informační systémy, agentura zajišťuje:
a)
účinný, bezpečný a nepřetržitý provoz rozsáhlých informačních systémů;
b)
účinné a finančně odpovědné řízení rozsáhlých informačních systémů;
c)
patřičnou úroveň služeb uživatelům rozsáhlých informačních systémů;
d)
plynulý a nepřetržitý provoz;
e)
vysokou úroveň ochrany údajů v souladu s platnými pravidly, včetně zvláštních předpisů pro každý z rozsáhlých informačních systémů;
f)
vhodnou úroveň zabezpečení údajů a fyzické bezpečnosti v souladu s platnými pravidly, včetně zvláštních předpisů pro každý z rozsáhlých informačních systémů; a
g)
používání struktury projektového řízení vhodné k účinnému vývoji rozsáhlých informačních systémů.
KAPITOLA II
ÚKOLY
Článek 3
Úkoly související se SIS II
V souvislosti se SIS II plní agentura:
a)
úkoly svěřené řídícímu orgánu nařízením (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím 2007/533/SVV a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na používání SIS II, zejména pro zaměstnance SIRENE (SIRENE - Supplementary Information Request at National Entries), a s odbornou přípravou pro odborníky zaměřenou na technické aspekty SIS II v rámci schengenského hodnocení.
Článek 4
Úkoly související s VIS
V souvislosti s VIS plní agentura:
a)
úkoly svěřené řídícímu orgánu nařízením (ES) č. 767/2008 a rozhodnutím 2008/633/SVV a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání VIS.
Článek 5
Úkoly související s Eurodacem
V souvislosti s Eurodacem plní agentura:
a)
úkoly svěřené Komisi jakožto orgánu odpovědnému za provozní řízení Eurodacu v souladu s nařízeními (ES) č. 2725/2000 a (ES) č. 407/2002;
b)
úkoly související s komunikační infrastrukturou, totiž dozor, bezpečnost a koordinace vztahů mezi členskými státy a poskytovatelem; a
c)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání Eurodacu.
Článek 6
Úkoly související s vývojem a provozním řízením jiných rozsáhlých informačních systémů
Je-li agentuře svěřena příprava, vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů podle čl. 1 odst. 3, plní agentura podle potřeby úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání těchto systémů.
Článek 7
Úkoly související s komunikační infrastrukturou
1. Agentura vykonává úkoly související s komunikační infrastrukturou, které byly svěřeny řídícímu orgánu legislativními nástroji, které upravují vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 1 odst. 2.
2. Podle legislativních nástrojů uvedených v odstavci 1 jsou úkoly související s komunikační infrastrukturou, včetně provozního řízení a bezpečnosti, rozděleny mezi agenturu a Komisi. V zájmu zajištění soudržnosti při výkonu svých příslušných úkolů uzavřou agentura a Komise provozní pracovní ujednání zachycené v memorandu o porozumění.
3. Komunikační infrastruktura musí být v zájmu ochrany před hrozbami a zajištění její bezpečnosti a bezpečnosti rozsáhlých informačních systémů, včetně údajů vyměňovaných jejím prostřednictvím, řádně řízena a kontrolována.
4. Je třeba přijmout vhodná opatření, včetně bezpečnostních plánů, zejména aby bylo možné zabránit neoprávněnému čtení, kopírování, úpravám nebo vymazávání osobních údajů během jejich přenosu nebo přepravy nosičů údajů, zejména prostřednictvím vhodných technik šifrování. Žádná operativní informace týkající se systému nesmí být rozeslána prostřednictvím komunikační infrastruktury nešifrovaně.
5. Úkoly související s provozním řízením komunikační infrastruktury lze svěřit vnějším soukromoprávním subjektům podle nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. V takovém případě je poskytovatel sítě povinen dodržovat bezpečnostní opatření podle odstavce 4 a nesmí mít žádný přístup k operativním údajům SIS II, VIS nebo Eurodacu ani k výměně údajů související se SIS II prostřednictvím SIRENE.
6. Aniž jsou dotčeny stávající smlouvy týkající se sítí SIS II, VIS a Eurodacu, zůstává správa šifrovacích klíčů v pravomoci agentury a nelze ji zadat žádnému vnějšímu soukromoprávnímu subjektu.
Článek 8
Sledování výzkumu
1. Agentura sleduje vývoj ve výzkumu, který je důležitý pro provozní řízení SIS II, VIS, Eurodacu a jiných rozsáhlých informačních systémů.
2. Agentura o vývoji uvedeném v odstavci 1 pravidelně informuje Evropský parlament, Radu, Komisi a v případech, kdy se jedná o otázky ochrany údajů, také evropského inspektora ochrany údajů.
Článek 9
Pilotní projekty
1. Pouze na výslovnou a konkrétní žádost Komise, jež nejméně tři měsíce předem uvědomila Evropský parlament a Radu, a po rozhodnutí správní rady může agentura v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. l) tohoto nařízení provádět pilotní projekty uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 v zájmu vývoje či provozního řízení rozsáhlých informačních systémů na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU.
Agentura pravidelně informuje Evropský parlament, Radu a v případech, kdy se jedná o otázky ochrany údajů, také evropského inspektora ochrany údajů o vývoji pilotních projektů uvedených v prvním pododstavci.
2. Finanční prostředky na pilotní projekty na žádost Komise se zaznamenávají do rozpočtu pro nejvýše dva po sobě následující rozpočtové roky.
KAPITOLA III
STRUKTURA A ORGANIZACE
Článek 10
Právní postavení
1. Agentura je subjektem Unie a má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právním úkonům, kterou jeho vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem. Může rovněž uzavírat dohody o svém sídle a místech působení zřízených v souladu s odstavcem 4 se členským státem, na jehož území se sídlo a technická nebo zálohová místa nacházejí (dále jen „hostitelský členský stát“).
3. Agenturu zastupuje její výkonný ředitel.
4. Sídlo agentury je v Tallinu v Estonsku.
Úkoly související s vývojem a provozním řízením podle čl. 1 odst. 3 a článků 3, 4, 5 a 7 se provádějí ve Štrasburku ve Francii.
Zálohové místo schopné zajistit provoz rozsáhlého informačního systému v případě jeho selhání bude instalováno v Sankt Johann im Pongau v Rakousku, stanoví-li existenci zálohového místa legislativní nástroj upravující jeho vývoj, zřízení, provoz a používání.
Článek 11
Struktura
1. Řídící a správní struktura Agentury se skládá ze:
a)
správní rady;
b)
výkonného ředitele;
c)
poradních skupin.
2. Struktura agentury rovněž zahrnuje:
a)
inspektora ochrany údajů;
b)
úředníka pro bezpečnost;
c)
účetního.
Článek 12
Funkce správní rady
1. Aby bylo zajištěno, že agentura plní své úkoly, správní rada:
a)
jmenuje, a je-li to vhodné, odvolává výkonného ředitele v souladu s článkem 18;
b)
vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem a dohlíží na jeho činnost včetně provádění rozhodnutí správní rady;
c)
po konzultaci s Komisí stanoví organizační strukturu agentury;
d)
po konzultaci s Komisí stanoví jednací řád agentury;
e)
na návrh výkonného ředitele schvaluje dohodu o sídle agentury a dohody o technických a zálohových místech zřízených v souladu s čl. 10 odst. 4, které podepisuje výkonný ředitel s hostitelskými členskými státy;
f)
po dohodě s Komisí přijímá potřebná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu úředníků;
g)
přijímá nezbytná prováděcí opatření o vysílání národních odborníků do agentury;
h)
po konzultaci s poradními skupinami uvedenými v článku 19 a po obdržení stanoviska Komise přijímá víceletý pracovní program založený na úkolech uvedených v kapitole II, přičemž základem pro tento program je návrh předložený výkonným ředitelem uvedeným v článku 17. Aniž je dotčen roční rozpočtový postup, zahrnuje víceletý pracovní program víceletý rozpočtový výhled a hodnocení ex ante, jež umožní stanovit strukturu cílů a jednotlivé fáze víceletého plánování;
i)
přijímá víceletý plán zaměstnanecké politiky a návrh ročního pracovního programu agentury a předkládá je do 31. března každého roku Komisi a rozpočtovému orgánu;
j)
po obdržení stanoviska Komise přijímá do 30. září každého roku dvoutřetinovou většinou svých členů s hlasovacím právem a v souladu s ročním rozpočtovým postupem a legislativním programem Unie v oblastech působnosti článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU roční pracovní program agentury na nadcházející rok; a zajišťuje předložení přijatého pracovního programu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi a jeho zveřejnění;
k)
do 31. března každého roku přijímá výroční zprávu o činnosti agentury za předchozí rok, v níž zejména srovná dosažené výsledky s cíli ročního pracovního programu, a předkládá ji do 15. června téhož roku Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru; výroční zpráva o činnosti se zveřejní;
l)
plní funkce spojené s rozpočtem agentury podle článku 32, čl. 33 odst. 6 a článku 34, včetně zavádění pilotních projektů uvedených v článku 9;
m)
přijímá finanční předpisy použitelné pro agenturu v souladu s článkem 34;
n)
jmenuje účetního, který je při plnění svých povinností funkčně nezávislý;
o)
zajišťuje náležité následné kroky na základě zjištění a doporučení vyplývajících z různých zpráv o interním či externím auditu a hodnocení;
p)
přijímá potřebná bezpečnostní opatření, včetně bezpečnostního plánu a plánu pro pokračování v činnosti a odstraňování následků katastrof, s přihlédnutím k případným doporučením odborníků na bezpečnost účastnících se poradních skupin;
q)
jmenuje úředníka pro bezpečnost;
r)
jmenuje inspektora ochrany údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001;
s)
do 22. května 2012 přijme praktická opatření k provedení nařízení (ES) č. 1049/2001;
t)
přijímá zprávy o technickém fungování SIS II podle čl. 50 odst. 4 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 66 odst. 4 rozhodnutí 2007/533/SVV a o technickém fungování VIS podle čl. 50 odst. 3 nařízení (ES) č. 767/2008 a čl. 17 odst. 3 rozhodnutí 2008/633/SVV;
u)
přijímá výroční zprávu o činnosti ústřední jednotky Eurodacu podle čl. 24 odst. 1 nařízení (ES) č. 2725/2000;
v)
vyjadřuje se ke zprávám evropského inspektora ochrany údajů o auditu podle článku 45 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 42 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008 a zajišťuje patřičná opatření v návaznosti na audit;
w)
zveřejňuje statistiky související se SIS II podle čl. 50 odst. 3 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 66 odst. 3 rozhodnutí 2007/533/SVV;
x)
vypracovává statistiky o činnosti ústřední jednotky Eurodacu podle čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 2725/2000;
y)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu příslušných orgánů, které jsou oprávněny přímo vyhledávat v údajích obsažených v SIS II, podle čl. 31 odst. 8 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 46 odst. 8 rozhodnutí 2007/533/SVV spolu se seznamem úřadů vnitrostátních systémů SIS II (N.SIS II) a centrál SIRENE podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 7 odst. 3 rozhodnutí 2007/533/SVV;
z)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu určených orgánů podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 2725/2000;
aa)
vykonává veškeré další úkoly, které jí byly svěřeny v souladu s tímto nařízením.
2. Správní rada může radit výkonnému řediteli v jakékoli věci jednoznačně související s vývojem nebo provozním řízením rozsáhlých informačních systémů.
Článek 13
Složení správní rady
1. Správní rada se skládá z jednoho zástupce každého členského státu a dvou zástupců Komise.
2. Každý členský stát a Komise jmenují členy správní rady a jejich náhradníky do 22. ledna 2012. Po uplynutí této lhůty Komise správní radu svolá. Náhradníci zastupují členy v případě jejich nepřítomnosti.
3. Členové správní rady jsou jmenováni na základě vysoké úrovně svých relevantních zkušeností a odborných znalostí v oblasti rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, jakož i znalostí v oblasti ochrany údajů.
4. Funkční období členů činí čtyři roky. Mohou být jmenováni jednou opětovně. Po uplynutí svého funkčního období nebo v případě odstoupení zastávají členové svou funkci až do okamžiku, kdy je jejich jmenování obnoveno nebo kdy jsou nahrazeni.
5. Na činnostech agentury se podílejí země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem. Každá z nich má ve správní radě jednoho zástupce a jednoho náhradníka.
Článek 14
Předsednictví správní rady
1. Správní rada volí ze svých členů předsedu a místopředsedu.
2. Funkční období předsedy a místopředsedy činí dva roky. Mohou být jmenováni jednou opětovně. Skončí-li však jejich členství ve správní radě v průběhu jejich funkčního období, zaniká týmž dnem bez dalšího též jejich funkce předsedy či místopředsedy.
3. Předseda a místopředseda jsou voleni pouze z těch členů správní rady, které jmenují členské státy, jež jsou podle práva Unie v plné míře vázány legislativními nástroji upravujícími vývoj, zřízení, provoz a používání všech rozsáhlých informačních systémů, jež agentura řídí.
Článek 15
Zasedání správní rady
1. Zasedání správní rady se svolávají na žádost:
a)
jejího předsedy;
b)
alespoň jedné třetiny jejích členů;
c)
Komise;
d)
výkonného ředitele.
Správní rada koná řádná zasedání nejméně jednou za šest měsíců.
2. Zasedání správní rady se účastní výkonný ředitel.
3. Členům správní rady mohou být nápomocni odborníci, kteří jsou členy poradních skupin.
4. Europol a Eurojust se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se SIS II v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol se také může účastnit zasedání správní rady jako pozorovatel, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se VIS v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2008/633/SVV.
5. Správní rada může přizvat kohokoli, jehož stanovisko může být důležité, aby se zúčastnil jejích schůzí jako pozorovatel.
6. Sekretariát správní rady zajišťuje agentura.
Článek 16
Hlasování
1. Aniž je dotčen odstavec 5 tohoto článku, čl. 12 odst. 1 písm. j) a čl. 18 odst. 1 a 7, přijímá správní rada svá rozhodnutí většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
2. Aniž je dotčen odstavec 3, má každý člen ve správní radě jeden hlas.
3. Každý člen jmenovaný členským státem, který je podle práva Unie vázán kterýmkoli legislativním nástrojem upravujícím vývoj, zřízení, provoz a používání určitého rozsáhlého informačního systému řízeného agenturou, může hlasovat o otázce, která se tohoto rozsáhlého informačního systému týká.
Dále může o otázkách souvisejících s určitým rozsáhlým informačním systémem hlasovat Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání takového rozsáhlého informačního systému.
4. Pokud jde o země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem, použije se článek 37.
5. V případě neshody mezi členy ohledně toho, zda výsledek hlasování má dopad na konkrétní rozsáhlý informační systém, se rozhodnutí o neexistenci dopadu přijímá dvoutřetinovou většinou.
6. Výkonný ředitel nehlasuje.
7. Jednací řád agentury stanoví podrobnější pravidla pro hlasování, zejména podmínky, za nichž může člen jednat v zastoupení jiného člena, a jakékoli případné požadavky na usnášeníschopnost.
Článek 17
Funkce a pravomoci výkonného ředitele
1. Agenturu řídí a zastupuje její výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel je při výkonu svých povinností nezávislý. Aniž jsou dotčeny příslušné pravomoci Komise a správní rady, výkonný ředitel nevyhledává ani nepřijímá pokyny od žádné vlády ani od žádného jiného subjektu.
3. Aniž je dotčen článek 12, nese výkonný ředitel plnou odpovědnost za plnění úkolů svěřených agentuře a podléhá postupu pro udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropským parlamentem.
4. Evropský parlament a Rada mohou výkonného ředitele vyzvat, aby podal zprávu o plnění svých úkolů.
5. Výkonný ředitel:
a)
zajišťuje běžnou správu agentury;
b)
zajišťuje fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
c)
připravuje a provádí postupy, rozhodnutí, strategie, programy a činnosti schválené správní radou v mezích stanovených tímto nařízením, prováděcími pravidly k němu a použitelným právem;
d)
vytváří a zavádí účinný systém umožňující pravidelné sledování a hodnocení:
i)
rozsáhlých informačních systémů, včetně statistik, a
ii)
agentury, a to i z hlediska účinného a účelného dosahování jejích cílů;
e)
účastní se schůzí správní rady bez práva hlasovat;
f)
ve vztahu k zaměstnancům agentury vykonává pravomoci stanovené v čl. 20 odst. 3 a řídí personální záležitosti;
g)
aniž je dotčen článek 17 služebního řádu úředníků, stanoví požadavky na důvěrnost údajů k zajištění souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1987/2006, článkem 17 rozhodnutí 2007/533/SVV a čl. 26 odst. 9 nařízení (ES) č. 767/2008 a k uplatňování vhodných pravidel služebního tajemství nebo jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost pro všechny zaměstnance agentury, kteří musí pracovat s údaji Eurodacu;
h)
jedná a po schválení správní rady podepisuje dohodu o sídle agentury a dohody o technických a zálohových místech s vládami hostitelských členských států.
6. Výkonný ředitel předkládá správní radě ke schválení zejména návrhy:
a)
ročního pracovního programu agentury a její výroční zprávy o činnosti, po konzultaci poradních skupin;
b)
finančních předpisů použitelných pro agenturu;
c)
víceletého pracovního programu;
d)
rozpočtu na nadcházející rok, sestaveného podle činností,
e)
víceletého plánu zaměstnanecké politiky;
f)
rámců pro hodnocení uvedené v článku 31;
g)
praktických opatření k provedení nařízení (ES) č. 1049/2001;
h)
nezbytných bezpečnostních opatření, včetně bezpečnostního plánu a plánu pro pokračování v činnosti a odstraňování následků katastrof;
i)
zpráv o technickém fungování jednotlivých rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. t) a výroční zprávy o činnosti ústřední jednotky Eurodacu uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. u), na základě výsledků monitorování a hodnocení,
j)
ročního zveřejňovaného seznamu příslušných orgánů, které jsou oprávněny přímo vyhledávat v údajích obsažených v SIS II, včetně seznamu úřadů N.SIS II a centrál SIRENE, podle čl. 12 odst. 1 písm. y) a seznamu orgánů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. z) tohoto nařízení.
7. Výkonný ředitel vykonává veškeré další úkoly v souladu s tímto nařízením.
Článek 18
Jmenování výkonného ředitele
1. Výkonného ředitele agentury jmenuje správní rada na funkční období pěti let ze seznamu způsobilých kandidátů vybraných na základě otevřeného výběrového řízení pořádaného Komisí. V tomto výběrovém řízení bude stanoveno, že se v Úředním věstníku Evropské unie i jinde zveřejní výzva k vyjádření zájmu. Správní rada může požadovat nové řízení, dojde-li k závěru, že žádný z kandidátů na seznamu není vhodný. Správní rada jmenuje výkonného ředitele na základě osobních zásluh, zkušeností v oblasti rozsáhlých informačních systémů a správních, finančních a manažerských dovedností, jakož i znalostí v oblasti ochrany údajů. Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
2. Před jmenováním je kandidát vybraný správní radou pozván, aby vystoupil před příslušným výborem nebo příslušnými výbory Evropského parlamentu a odpověděl na otázky jejich členů. Po tomto vystoupení Evropský parlament přijme stanovisko, v němž vyjádří svůj názor na vybraného kandidáta. Správní rada uvědomí Evropský parlament o způsobu, jakým k jeho stanovisku přihlédla. Se stanoviskem je až do jmenování kandidáta nakládáno jako s důvěrným dokumentem obsahujícím osobní údaje.
3. V průběhu devíti měsíců před skončením pětiletého funkčního období provede správní rada za úzké konzultace s Komisí hodnocení, ve kterém zhodnotí zejména výsledky dosažené v prvním funkčním období výkonného ředitele a způsob, jakým byly dosaženy.
4. Správní rada může s přihlédnutím k hodnotící zprávě a pouze v případech odůvodněných cíli a úkoly agentury jednou prodloužit funkční období výkonného ředitele o nejvýše tři roky.
5. Správní rada uvědomí o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele Evropský parlament. V měsíci před takovým prodloužením je výkonný ředitel pozván, aby vystoupil před příslušným výborem či příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl dotazy jejich členů.
6. Výkonný ředitel odpovídá správní radě.
7. Správní rada může výkonného ředitele odvolat. Přijímá toto rozhodnutí dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
Článek 19
Poradní skupiny
1. Správní radě poskytují odborné poznatky související s rozsáhlými informačními systémy, a zejména v rámci vypracovávání ročního pracovního programu a výroční zprávy o činnosti, tyto poradní skupiny:
a)
poradní skupina pro SIS II;
b)
poradní skupina pro VIS;
c)
poradní skupina pro Eurodac;
d)
jakákoli jiná poradní skupina pro určitý rozsáhlý informační systém, pokud tak stanoví příslušný legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného rozsáhlého informačního systému.
2. Každý členský stát, který je podle práva Unie vázán kterýmkoli legislativním nástrojem upravujícím vývoj, zřízení, provoz a používání určitého rozsáhlého informačního systému, a Komise jmenuje jednoho člena poradní skupiny pro daný rozsáhlý informační systém, a to na dobu tří let; členové mohou být jmenováni opakovaně.
Zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém jmenuje rovněž Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného rozsáhlého informačního systému.
Každá země přidružená k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, opatření souvisejících s Eurodacem a opatření souvisejících s jinými rozsáhlými informačními systémy, jež se účastní některého rozsáhlého informačního systému, jmenuje člena poradní skupiny pro daný rozsáhlý informační systém.
3. Europol a Eurojust mohou každý jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II. Europol může také jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS.
4. Členové správní rady nesmějí být členy žádné z poradních skupin. Výkonný ředitel či jeho zástupce jsou oprávněni účastnit se všech schůzí poradních skupin jako pozorovatelé.
5. Postupy pro fungování a spolupráci poradních skupin stanoví jednací řád agentury.
6. Při vypracovávání stanoviska se členové každé poradní skupiny vynasnaží dosáhnout shody. Není-li shody dosaženo, vyjadřuje stanovisko poradní skupiny odůvodněný postoj většiny členů. Zaznamenáno je rovněž odůvodněné menšinové stanovisko nebo stanoviska. Ustanovení čl. 16 odst. 3 a 4 se použijí obdobně. Členové zastupující země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem mohou vyjadřovat svá stanoviska i k otázkám, o nichž nemají právo hlasovat.
7. Každý členský stát a každá země přidružená k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem usnadňují činnost poradních skupin.
8. Co se týká předsednictví poradních skupin, použije se obdobně článek 14.
KAPITOLA IV
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 20
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury a na jejího výkonného ředitele se vztahuje služební řád a pravidla společně přijatá orgány Unie pro jeho uplatňování.
2. Pro účely provádění služebního řádu je agentura pokládána za agenturu ve smyslu čl. 1a odst. 2 služebního řádu úředníků.
3. Agentura vykonává ve vztahu ke svým zaměstnancům pravomoci, které služební řád úředníků svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a pracovní řád orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy.
4. Zaměstnance agentury tvoří úředníci, dočasní zaměstnanci nebo smluvní zaměstnanci. Správní rada uděluje každoročně svůj souhlas v případech, kde by se smlouvy, jež má ředitel v úmyslu obnovit, staly podle pracovního řádu smlouvami na dobu neurčitou.
5. K plnění finančních úkolů, které jsou považovány za citlivé, nepřijímá agentura dočasné zaměstnance.
6. Komise a členské státy mohou do agentury vysílat na přechodnou dobu úředníky nebo národní odborníky. Za tímto účelem přijme správní rada nezbytná prováděcí pravidla, přičemž přihlédne k víceletému plánu zaměstnanecké politiky.
7. Aniž je dotčen článek 17 služebního řádu úředníků, uplatňuje agentura vhodná pravidla týkající se služebního tajemství nebo jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost.
8. Správní rada po dohodě s Komisí přijímá potřebná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu úředníků.
Článek 21
Veřejný zájem
Členové správní rady, výkonný ředitel a členové poradních skupin se zavazují jednat ve veřejném zájmu. Za tímto účelem učiní každoročně závazné písemné veřejné prohlášení.
Seznam členů správní rady se zveřejní na internetových stránkách agentury.
Článek 22
Dohoda o sídle a dohody o technických a zálohových místech
Nezbytná ujednání týkající se umístění agentury v hostitelských členských státech a zařízení, jež tyto členské státy poskytnou, a zvláštní pravidla vztahující se v hostitelských členských státech na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky jsou stanovena v dohodě o sídle agentury a v dohodách o technických a zálohových místech mezi agenturou a hostitelskými členskými státy, které jsou uzavřeny po schválení správní radou.
Článek 23
Výsady a imunity
Na agenturu se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
Článek 24
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě rozhodčí doložky ve smlouvě uzavřené agenturou.
3. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států veškerou škodu způsobenou jejími útvary nebo jejími zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
4. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody podle odstavce 3.
5. Osobní odpovědnost zaměstnanců agentury vůči agentuře se řídí služebním řádem.
Článek 25
Jazykový režim
1. Na agenturu se vztahuje nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (30).
2. Aniž jsou dotčena rozhodnutí přijatá podle článku 342 Smlouvy o fungování EU, jsou roční pracovní program a výroční zpráva o činnosti podle čl. 12 odst. 1 písm. j) a k) vypracovávány ve všech úředních jazycích Unie.
3. Překladatelské služby potřebné pro činnost agentury poskytuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
Článek 26
Přístup k dokumentům
1. Na základě návrhu výkonného ředitele a nejpozději šest měsíců po 1. prosinci 2012 přijme správní rada pravidla upravující přístup k dokumentům agentury v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001.
2. Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost evropskému veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie za podmínek stanovených v článcích 228 a 263 Smlouvy o fungování EU.
Článek 27
Informační a komunikační činnosti
1. Agentura komunikuje v souladu s legislativními nástroji upravujícími vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů, jakož i z vlastního podnětu agentury v oblastech vymezených jejími úkoly. Agentura zejména zajišťuje, aby kromě zveřejňování uvedeného v čl. 12 odst. 1 písm. j), k), w) a y) a čl. 33 odst. 8 veřejnost a každý zúčastněný subjekt rychle obdržely objektivní, spolehlivé a snadno srozumitelné informace o její práci.
2. Správní rada stanoví praktická opatření pro používání odstavce 1.
Článek 28
Ochrana údajů
1. Aniž jsou dotčena ustanovení o ochraně údajů obsažená v legislativních nástrojích upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů, na zpracování informací agenturou podle tohoto nařízení se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001.
2. Správní rada stanoví opatření pro uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 agenturou, zejména oddílu 8, který se týká inspektora ochrany údajů.
Článek 29
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných skutečností a citlivých neutajovaných skutečností
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady stanovené v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (31), včetně ustanovení o výměně, zpracování a uchovávání utajovaných skutečností a opatření v oblasti fyzické bezpečnosti.
2. Agentura rovněž uplatňuje bezpečnostní zásady týkající se zpracování citlivých neutajovaných skutečností, jak je přijala a provádí Komise.
3. V souladu s článkem 2 a s čl. 12 odst. 1 písm. p) správní rada rozhodne o vnitřní struktuře agentury, jež je nezbytná pro dodržování patřičných bezpečnostních zásad.
Článek 30
Zabezpečení agentury
1. Agentura odpovídá za bezpečnost a zachování pořádku v budovách, prostorech a na pozemcích, jež využívá. Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady a příslušná ustanovení legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů.
2. Hostitelské členské státy přijmou veškerá účinná a přiměřená opatření pro zachování pořádku a bezpečnosti v bezprostřední blízkosti budov, prostor a pozemků využívaných agenturou, poskytnou agentuře náležitou ochranu v souladu s příslušnou dohodou o sídle agentury a příslušnými dohodami o technických a zálohových místech a osobám pověřeným agenturou zaručí do těchto budov, prostor a na tyto pozemky volný přístup.
Článek 31
Hodnocení
1. Do tří let od 1. prosince 2012, a poté každé čtyři roky, provede Komise za úzké konzultace se správní radou hodnocení činnosti agentury. Cílem tohoto hodnocení je posoudit, jakým způsobem a do jaké míry agentura účinně přispívá k provoznímu řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a plní úkoly stanovené v tomto nařízení. Toto hodnocení rovněž posoudí úlohu agentury v rámci strategie Unie zaměřené na koordinované, nákladově efektivní a soudržné informační prostředí na úrovni Unie, jež má být zpracována v následujících letech.
2. Komise vydá na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 a po konzultaci se správní radou doporučení o změnách tohoto nařízení, a to i za účelem jeho dalšího sladění se strategií Unie uvedenou v odstavci 1. Komise poté tato doporučení spolu se stanoviskem správní rady a příslušnými návrhy předá Evropskému parlamentu, Radě a evropskému inspektorovi ochrany údajů.
KAPITOLA V
FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 32
Rozpočet
1. Aniž jsou dotčeny jiné druhy příjmů, sestávají příjmy agentury
a)
z dotace od Unie zapsané do souhrnného rozpočtu Evropské unie (pod oddílem „Komise“);
b)
z příspěvku od zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem;
c)
z jakéhokoli finančního příspěvku členských států.
2. Výdaje agentury zahrnují mimo jiné odměny zaměstnanců, výdaje na správu a infrastrukturu, provozní náklady a výdaje spojené se smlouvami nebo dohodami uzavřenými agenturou. Výkonný ředitel každý rok sestavuje návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, přičemž zohlední činnosti agentury, a spolu s plánem pracovních míst jej předává správní radě.
3. Příjmy a výdaje agentury musí být vyrovnané.
4. Správní rada schválí na základě návrhu vypracovaného výkonným ředitelem návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok.
5. Správní rada předá návrh odhadu příjmů a výdajů agentury a obecné zásady, na nichž je tento odhad založen, Komisi a zemím přidruženým k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem do 10. února každého roku a konečný odhad do 31. března každého roku.
6. Do 31. března každého roku správní rada předá Komisi a rozpočtovému orgánu:
a)
návrh ročního pracovního programu;
b)
aktualizovaný víceletý plán zaměstnanecké politiky vypracovaný podle pokynů stanovených Komisí;
c)
informace o počtu úředníků a dočasných a smluvních zaměstnanců podle služebního řádu pro roky n-1 a n a rovněž odhad pro rok n + 1;
d)
informace o nefinančních příspěvcích poskytnutých agentuře hostitelskými členskými státy;
e)
odhad zůstatku výsledného účtu plnění rozpočtu pro rok n-1.
7. Komise předloží odhad příjmů a výdajů rozpočtovému orgánu spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
8. Komise na základě tohoto odhadu zanese do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace ze souhrnného rozpočtu a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU.
9. Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na dotaci pro agenturu. Rozpočtový orgán přijímá plán pracovních míst agentury.
10. Rozpočet agentury přijímá správní rada. Rozpočet se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se rozpočet upraví.
11. Pro každou změnu rozpočtu, včetně plánu pracovních míst, se použije stejný postup.
12. Správní rada co nejdříve oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, který může mít významný finanční dopad na financování jejího rozpočtu, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov. Uvědomí o tom Komisi a rovněž země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem. Pokud některá složka rozpočtového orgánu hodlá zaujmout stanovisko, sdělí správní radě svůj úmysl do dvou týdnů od přijetí informací o projektu. Neobdrží-li agentura odpověď, může přikročit k plánované operaci.
Článek 33
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet agentury plní výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel předá každoročně rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledků postupů hodnocení.
3. Do 1. března následujícího roku předloží účetní agentury účetnímu Komise a Účetnímu dvoru prozatímní účetní závěrky agentury se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje prozatímní účetní závěrky orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
4. Do 31. března následujícího roku účetní agentury předloží rozpočtovému orgánu zprávu o rozpočtovém a finančním řízení.
5. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímní účetní závěrce podle článku 129 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 vypracuje výkonný ředitel konečnou účetní závěrku agentury na vlastní odpovědnost a předloží ji správní radě k vyjádření.
6. Správní rada ke konečné účetní závěrce agentury vydá stanovisko.
7. Do 1. července následujícího roku výkonný ředitel předá konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady rozpočtovému orgánu, účetnímu Komise, Účetnímu dvoru a zemím přidruženým k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření související s Eurodacem.
8. Konečná účetní závěrka se zveřejňuje.
9. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření do 30. září. Tuto odpověď zašle též správní radě.
10. Výkonný ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za uvedený rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
11. Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou do 15. května roku n + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku n.
Článek 34
Finanční předpisy
Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční přepisy použitelné na agenturu. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 pouze v případě, že je to nezbytné pro zvláštní potřeby činnosti agentury, a s předchozím souhlasem Komise.
Článek 35
Boj proti podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti se použije nařízení (ES) č. 1073/1999.
2. Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a neprodleně vydá odpovídající předpisy platné pro všechny její zaměstnance.
3. Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků od agentury a zaměstnanců zodpovědných za přidělování těchto prostředků.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 36
Přípravná opatření
1. Komise odpovídá za zřízení a počáteční provoz agentury až do doby, než bude mít agentura provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
2. Do doby, než se výkonný ředitel ujme svých povinností po jmenování správní radou v souladu s článkem 18, může Komise pro tento účel dočasně přidělit omezený počet svých úředníků, včetně jednoho k plnění funkcí výkonného ředitele. Dočasného výkonného ředitele lze jmenovat až po svolání správní rady v souladu s čl. 13 odst. 2.
Pokud dočasný výkonný ředitel nedodržuje povinnosti stanovené tímto nařízením, může správní rada požádat Komisi o přidělení nového dočasného výkonného ředitele.
3. Dočasný výkonný ředitel může schvalovat všechny platby pokryté prostředky stanovenými v rozpočtu agentury, pokud je schválila správní rada, a může uzavírat smlouvy, včetně smluv se zaměstnanci po přijetí plánu pracovních míst agentury. Správní rada může pravomoci dočasného výkonného ředitele v odůvodněných případech omezit.
Článek 37
Účast zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem
Podle příslušných ustanovení dohod o přidružení se přijmou ujednání s cílem určit mimo jiné povahu a rozsah a podrobná pravidla účasti zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem na práci agentury, včetně poskytování finančních příspěvků, zaměstnanců a hlasovacích práv.
Článek 38
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Agentura převezme úkoly stanovené v článcích 3 až 9 dne 1. prosince 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se smlouvami.
Ve Štrasburku dne 25. října 2011.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1077/2011,
annettu 25 päivänä lokakuuta 2011,
vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 74 artiklan, 77 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan, 78 artiklan 2 kohdan e alakohdan, 79 artiklan 2 kohdan c alakohdan, 82 artiklan 1 kohdan d alakohdan, 85 artiklan 1 kohdan, 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 88 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun ehdotus lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II) perustettiin toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1987/2006 (2) ja toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 12 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2007/533/YOS (3). Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että komissio vastaa SIS II:n keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista siirtymäkauden ajan. Siirtymäkauden jälkeen vastuu SIS II:n keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin tiettyjen osien operatiivisesta hallinnoinnista siirtyy tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle.
(2)
Viisumitietojärjestelmä (VIS) perustettiin viisumitietojärjestelmän (VIS) perustamisesta 8 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2004/512/EY (4). Viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 767/2008 (5) (VIS-asetus) säädetään, että komissio vastaa VIS-järjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista siirtymäkauden ajan. Siirtymäkauden jälkeen vastuu VIS:n keskusjärjestelmän ja kansallisten liittymien operatiivisesta hallinnoinnista sekä viestintäinfrastruktuurin tietyistä osista siirtyy tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle.
(3)
Eurodac-järjestelmä perustettiin Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi 11 päivänä joulukuuta 2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2725/2000 (6). Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 407/2002 (7) säädetään tarvittavat täytäntöönpanosäännöt.
(4)
On tarpeen perustaa tietokantaa hallinnoiva viranomainen, jotta voidaan varmistaa SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien sekä viestintäinfrastruktuurin tiettyjen näkökohtien siirtymäkauden jälkeinen operatiivinen hallinnointi ja mahdollisesti muiden vapauden, oikeuden ja turvallisuuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien, jotka edellyttävät erillisten säädösten hyväksymistä, operatiivinen hallinnointi.
(5)
Synergiaetujen saavuttamiseksi on tarpeen säätää tällaisten laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin keskittämisestä yhteen yksikköön, jotta voidaan hyötyä mittakaavaeduista, saavuttaa kriittinen massa sekä varmistaa pääoman ja henkilöstöresurssien mahdollisimman tehokas käyttö.
(6)
SIS II- ja VIS-säädöksiin liitetyissä yhteisissä julistuksissaan Euroopan parlamentti ja neuvosto kehottivat komissiota antamaan vaikutustenarvioinnin laatimisen jälkeen tarvittavat säädösehdotukset, joilla SIS II:n keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin tiettyjen näkökohtien sekä VIS-järjestelmän pitkän aikavälin operatiivinen hallinnointi uskotaan erilliselle virastolle.
(7)
Koska tietokantaa hallinnoivan viranomaisen olisi oltava oikeudellisesti, hallinnollisesti ja taloudellisesti riippumaton, se olisi perustettava sääntelyvirastona, jäljempänä ’virasto’, joka on oikeushenkilö. Viraston kotipaikan olisi jo sovituin tavoin oltava Tallinnassa, Virossa. Koska SIS II- ja VIS-järjestelmien teknistä kehittämistä ja operatiivisen hallinnoinnin valmistelua kuitenkin jo toteutetaan Strasbourgissa, Ranskassa, ja näiden tietotekniikkajärjestelmien varayksikkö on jo sijoitettu Sankt Johann im Pongauhun, Itävaltaan, tilanteen olisi säilyttävä samana. Eurodacin tekninen kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi olisi myös toteutettava näissä kahdessa paikassa, ja Eurodacin varayksikkö olisi sijoitettava niihin. Näissä kahdessa paikassa olisi toteutettava myös muiden vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien tekninen kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi sekä - jos asianomaisessa säädöksessä niin säädetään - sellaisen varayksikön hallinnointi, jonka avulla varmistetaan tietyn laaja-alaisen tietotekniikkajärjestelmän toiminta järjestelmän häiriötapauksessa.
(8)
Tämän vuoksi viraston olisi hoidettava asetuksilla (EY) N:o 1987/2006 ja (EY) N:o 767/2008 säädetyt tietokantaa hallinnoivan viranomaisen tehtävät. Näihin tehtäviin sisältyy tekniikan edelleen kehittäminen.
(9)
Asetusten (EY) N:o 2725/2000 ja (EY) N:o 407/2002 mukaisesti komission yhteyteen on perustettu keskusyksikkö vastaamaan Eurodacin keskustietokannan toiminnasta ja muista siihen liittyvistä tehtävistä. Synergiaetujen hyödyntämiseksi viraston olisi sen toiminnan aloittamispäivästä lukien otettava hoitaakseen komission ne tehtävät, jotka liittyvät Eurodacin operatiiviseen hallinnointiin, mukaan lukien tietyt viestintäinfrastruktuurin kehittämiseen liittyvät tehtävät.
(10)
Viraston päätehtävänä olisi oltava huolehtia SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien ja, jos niin päätetään, muiden vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista. Viraston olisi myös vastattava teknisistä toimenpiteistä, joita sen tehtävät edellyttävät ja jotka eivät ole normatiivisia. Nämä tehtävät eivät saisi vaikuttaa viraston operatiivisesti hallinnoimista järjestelmistä annettujen säädösten mukaisesti komissiolle yksin tai sille komitean avustamana varattuihin normatiivisiin tehtäviin.
(11)
Viraston olisi lisäksi suoritettava SIS II:n, VIS:n ja Eurodacin ja muiden laaja-alaisten tietojärjestelmien teknistä käyttöä koskevaan koulutukseen liittyvät tehtävät, jotka sille mahdollisesti annetaan tulevaisuudessa.
(12)
Virastolle voitaisiin antaa tehtäväksi myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 - 89 artiklan täytäntöönpanemiseksi perustettavien uusien laaja-alaisten tietojärjestelmien valmistelu, kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi. Virastolle olisi uskottava tällaisia tehtäviä ainoastaan myöhemmin annettavilla erillisillä säädöksillä, joiden antamista edeltää vaikutusten arviointi.
(13)
Viraston olisi komission nimenomaisesta ja erityisestä pyynnöstä vastattava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (8) 49 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 - 89 artiklan täytäntöönpanemiseksi perustettavia laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevan tutkimustoiminnan seurannasta ja pilottihankkeiden toteuttamisesta. Kun viraston tehtäväksi annetaan pilottihankkeen toteuttaminen, sen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota Euroopan unionin tiedonhallintastrategiaan.
(14)
Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin osoittaminen virastolle ei saisi vaikuttaa näihin järjestelmiin sovellettaviin erityissääntöihin. Kunkin sellaisen laaja-alaisen tietojärjestelmän, jonka operatiivinen hallinnointi on osoitettu virastolle, tarkoitusta, käyttöoikeuksia, turvatoimia ja muita tietosuojavaatimuksia koskevia erityissääntöjä sovelletaan täysimääräisesti.
(15)
Komission ja jäsenvaltioiden olisi oltava edustettuina hallintoneuvostossa, jotta ne voivat tehokkaasti valvoa viraston toimintaa. Hallintoneuvostolle olisi annettava tarvittavat valtuudet, jotta se voi erityisesti hyväksyä vuotuisen työohjelman, suorittaa viraston talousarvioon liittyvät tehtävänsä, hyväksyä virastoon sovellettavat varainhoitoa koskevat säännöt, nimittää toimitusjohtajan ja vahvistaa menettelyt, joiden mukaisesti toimitusjohtaja tekee viraston operatiivisia tehtäviä koskevat päätökset.
(16)
Koska Euroopan poliisivirastolla (Europol) ja Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksiköllä (Eurojust) on kummallakin päätöksen 2007/533/YOS nojalla oikeus tutustua SIS II:een tallennettuihin tietoihin ja tehdä niihin suoria hakuja, niillä olisi oltava viraston hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema silloin, kun käsitellään päätöksen 2007/533/YOS soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Sekä Europolin että Eurojustin olisi voitava nimetä yksi edustaja tämän asetuksen nojalla perustettavaan SIS II:ta koskevaan neuvoa-antavaan ryhmään.
(17)
Europolilla olisi oltava tarkkailijan asema hallintoneuvoston kokouksissa VIS-järjestelmän osalta silloin kun käsitellään jäsenvaltioiden nimeämien viranomaisten ja Europolin pääsystä tekemään hakuja viisumitietojärjestelmästä (VIS) terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/633/YOS (9) soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Europolin olisi voitava nimittää edustaja tämän asetuksen nojalla perustettavaan VIS-järjestelmää koskevaan neuvoa-antavaan ryhmään.
(18)
Jäsenvaltioilla olisi oltava äänioikeus viraston hallintoneuvostossa laaja-alaisen tietojärjestelmän osalta, sikäli kun niitä sitoo unionin lainsäädännön nojalla mikä tahansa säädös, joka koskee kyseisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä. Myös Tanskalla olisi oltava äänioikeus laaja-alaisen tietojärjestelmän osalta, jos se Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan (N:o 22), jäljempänä ’Tanskan asemaa koskeva pöytäkirja’, 4 artiklan nojalla päättää saattaa kyseessä olevan järjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan säädöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.
(19)
Jäsenvaltioiden olisi nimitettävä jäsen laaja-alaisen tietojärjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään, jos niitä sitoo unionin lainsäädännön nojalla mikä tahansa säädös, joka koskee kyseisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä. Tämän lisäksi myös Tanskan olisi nimitettävä jäsen laaja-alaisen tietojärjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään, jos se Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 4 artiklan nojalla päättää saattaa kyseessä olevan tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan säädöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.
(20)
Viraston täydellisen itsemääräämisoikeuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi sille olisi annettava oma talousarvio, jonka tulot ovat peräisin Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Viraston rahoittamisen olisi edellytettävä budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (10) 47 kohdan mukaisesti. Unionin talousarvio- ja vastuuvapausmenettelyä olisi noudatettava. Tilintarkastustuomioistuimen olisi tarkastettava viraston tilit sekä tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus.
(21)
Viraston olisi tehtävä yhteistyötä muiden unionin virastojen, erityisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen virastojen ja etenkin Euroopan unionin perusoikeusviraston kanssa niiden toimivaltuuksien mukaisesti. Sen olisi myös tutustuttava verkkoturvallisuutta koskeviin Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston suosituksiin ja toteutettava tarvittaessa niitä koskevia jatkotoimia.
(22)
Viraston olisi noudatettava laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämisestä ja operatiivisesta hallinnoinnista huolehtiessaan eurooppalaisia ja kansainvälisiä normeja ja ottaa samalla huomioon tiukimmat ammatilliset vaatimukset, erityisesti Euroopan unionin tiedonhallintastrategian.
(23)
Viraston suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn olisi sovellettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (11). Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi voitava saada virastolta kaikki tutkimustensa kannalta tarpeelliset tiedot. Komissio on asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan mukaisesti kuullut Euroopan tietosuojavaltuutettua, joka antoi lausuntonsa 7 päivänä joulukuuta 2009.
(24)
Viraston toiminnan avoimuuden varmistamiseksi virastoon olisi sovellettava Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (12). Euroopan oikeusasiamiehen olisi valvottava viraston toimintaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan mukaisesti.
(25)
Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 (13) olisi sovellettava virastoon, ja viraston olisi liityttävä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välillä 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen (14).
(26)
Viraston sijaintijäsenvaltioiden olisi viraston asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi tarjottava parhaat mahdolliset olosuhteet, mukaan lukien esimerkiksi monikieliset ja eurooppahenkiset koulunkäyntimahdollisuudet sekä asianmukaiset kulkuyhteydet.
(27)
Avointen ja selkeiden työehtojen ja henkilöstön yhtäläisen kohtelun varmistamiseksi viraston henkilöstöön ja sen toimitusjohtajaan olisi sovellettava asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (15) säädettyjä Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, jäljempänä ’virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt’, ja Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja, jäljempänä ’palvelussuhteen ehdot’, yhdessä jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, myös vaitiolovelvollisuutta tai muita vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä.
(28)
Virasto on asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin perustama elin, ja sen olisi hyväksyttävä varainhoitoa koskevat sääntönsä.
(29)
Virastoon olisi sovellettava asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19 päivänä marraskuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (16).
(30)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, jotka ovat vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista ja tarvittaessa niiden kehittämisestä huolehtivan Euroopan unionin tasolla toimivan viraston perustaminen, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.
(31)
Tässä asetuksessa kunnioitetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa esitettyjä perusoikeuksia ja periaatteita.
(32)
Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tämä asetus perustuu SIS II:n ja viisumitietojärjestelmän osalta Schengenin säännöstöön, Tanskan on edellä mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti päätettävä kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen hyväksymispäivästä, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään. Euroopan yhteisön ja Tanskan kuningaskunnan välillä niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan Tanskassa tai jossakin muussa Euroopan unionin jäsenvaltiossa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, sekä Eurodac-järjestelmästä sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi, tehdyn sopimuksen (17) 3 artiklan mukaisesti Tanskan ilmoittaa komissiolle, aikooko se panna tämän asetuksen sisällön täytäntöön Eurodacin osalta.
(33)
Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tähän asetukseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 19, jäljempänä ’Schengen-pöytäkirja’, olevan 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (18) 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset liittyvät SIS II -järjestelmään, sellaisena kuin siitä on säädetty päätöksessä 2007/533/YOS.
Yhdistynyt kuningaskunta on neuvoston puheenjohtajalle osoitetulla 5 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä pyytänyt saada osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen Schengen-pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset liittyvät SIS II -järjestelmään, sellaisena kuin siitä on säädetty asetuksessa (EY) N:o 1987/2006, ja VIS-järjestelmään, joilla kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta päätöksen 2000/365/EY mukaisesti ei osallistu. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan esittämästä pyynnöstä osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin, jotka koskevat laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella vastaavan eurooppalaisen viraston perustamista, 14 päivänä joulukuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/779/EU (19) 1 artiklan nojalla Yhdistynyt kuningaskunta voi osallistua tähän asetukseen.
Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan (N:o 21), jäljempänä ’Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehty pöytäkirja’, 3 artiklan mukaisesti ilmoittanut 23 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä neuvoston puheenjohtajalle haluavansa osallistua tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen siltä osin kuin sen säännökset liittyvät Eurodaciin. Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu siten tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus sitoo sitä ja asetusta sovelletaan siihen.
(34)
Siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset liittyvät SIS II -järjestelmään, sellaisena kuin se on säädettynä asetuksessa (EY) N:o 1987/2006, ja VIS-järjestelmään, sillä kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (20) mukaisesti.
Irlanti ei ole pyytänyt saada osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen Schengen-pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin siltä osin kuin asetuksen säännöksillä kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, jotka liittyvät SIS II -järjestelmään, sellaisena kuin se on säädettynä asetuksessa (EY) N:o 1987/2006, ja VIS-järjestelmään.
Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen eikä tämä asetus sido sitä eikä sitä sovelleta Irlantiin siltä osin kuin sen säännökset liittyvät Eurodaciin. Koska näissä olosuhteissa ei ole mahdollista varmistaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 288 artiklassa edellytettyä tämän asetuksen soveltamista kokonaisuudessaan Irlannissa, Irlanti ei osallistu tämän asetuksen antamiseen eikä asetus sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä mainittujen pöytäkirjojen mukaisia Irlannin oikeuksia.
(35)
Siltä osin kuin tämä asetus koskee SIS II- ja VIS-järjestelmiä, sillä kehitetään Islannin ja Norjan osalta niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa (21) ja jotka kuuluvat tietyistä mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (22) 1 artiklan A, B ja G kohdassa tarkoitettuun alaan. Eurodac-järjestelmän osalta tämä asetus muodostaa sellaisen uuden Eurodacia koskevan toimenpiteen, jota tarkoitetaan Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio (23). Siinä tapauksessa, että Islannin tasavalta ja Norjan kuningaskunta päättävät saattaa asetuksen osaksi omaa oikeusjärjestystään, niiden valtuuskuntien olisi sen vuoksi osallistuttava viraston hallintoneuvoston toimintaan. Unionin sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan olisi sovittava lisäjärjestelyistä yksityiskohtaisten sääntöjen, kuten äänioikeus, määrittämiseksi, jotta nämä valtiot voisivat osallistua viraston toimintaan.
(36)
Siltä osin kuin tämä asetus koskee SIS II- ja VIS-järjestelmiä, sillä kehitetään Sveitsin osalta niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä allekirjoitetussa sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (24) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A, B ja G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (25) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. Eurodac-järjestelmän osalta tämä asetus muodostaa sellaisen uuden Eurodacia koskevan toimenpiteen, jota tarkoitetaan Euroopan yhteisön sekä Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Sveitsissä jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio (26). Siinä tapauksessa että Sveitsin valaliitto päättää saattaa asetuksen osaksi omaa oikeusjärjestystään, sen valtuuskunnan olisi sen vuoksi osallistuttava viraston hallintoneuvoston toimintaan. Unionin ja Sveitsin valaliiton olisi sovittava lisäjärjestelyistä yksityiskohtaisten sääntöjen, kuten äänioikeus, määrittämiseksi, jotta Sveitsin valaliitto voisi osallistua viraston toimintaan.
(37)
Siltä osin kuin tämä asetus koskee SIS II- ja VIS-järjestelmiä, sillä kehitetään Liechtensteinin osalta niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyyn sopimukseen koskevassa pöytäkirjassa (27) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A, B ja G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (28) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. Eurodac-järjestelmän osalta tämä asetus muodostaa sellaisen uuden Eurodacia koskevan toimenpiteen, jota tarkoitetaan Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehdyssä pöytäkirjassa, joka on liitetty Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Sveitsissä jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio (29). Liechtensteinin ruhtinaskunnan valtuuskunnan olisi siten osallistuttava viraston hallintoneuvoston toimintaan. Unionin ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan olisi sovittava lisäjärjestelyistä yksityiskohtaisten sääntöjen, kuten äänioikeus, määrittämiseksi, jotta Liechstenstein voisi osallistua viraston toimintaan.
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
AIHE
1 artikla
Viraston perustaminen
1. Perustetaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto, jäljempänä ’virasto’.
2. Virasto vastaa toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II), viisumitietojärjestelmän (VIS) ja Eurodac-järjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista.
3. Virastolle voidaan antaa vastattavaksi myös muiden kuin 2 kohdassa tarkoitettujen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien valmistelu, kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi, mutta vain, jos asiaa koskevissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67-89 artiklaan perustuvissa säädöksissä näin säädetään, jolloin on otettava huomioon tämän asetuksen 8 artiklassa tarkoitettu tutkimustoiminnan kehitys ja tämän asetuksen 9 artiklassa tarkoitettujen pilottihankkeiden tulokset.
4. Operatiivinen hallinnointi käsittää kaikki tehtävät, jotka ovat tarpeen laaja-alaisten tietojärjestelmien pitämiseksi toiminnassa kuhunkin niistä sovellettavien erityissäännösten mukaisesti, näiden tietojärjestelmien käyttämää viestintäinfrastruktuuria koskeva vastuu mukaan luettuna. Näillä laaja-alaisilla tietojärjestelmillä ei saa vaihtaa tietoja eikä mahdollistaa tiedon ja osaamisen jakamista, paitsi jos erillisessä oikeusperustassa niin määrätään.
2 artikla
Tavoitteet
Rajoittamatta laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevien säädösten mukaista komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaa viraston on varmistettava
a)
laaja-alaisten tietojärjestelmien tehokas, turvallinen ja jatkuva toiminta;
b)
laaja-alaisten tietojärjestelmien tehokas ja taloudellisesti vastuullinen hallinnointi;
c)
laaja-alaisten tietojärjestelmien käyttäjille annettava riittävän korkealaatuinen palvelu;
d)
palvelu on jatkuvaa ja keskeytymätöntä;
e)
sovelletaan korkeaa tietosuojan tasoa sovellettavien sääntöjen mukaisesti, kutakin laaja-alaista tietojärjestelmää koskevat erityissäännökset mukaan luettuina;
f)
tietoturvallisuuden ja fyysisen turvallisuuden taso on riittävä sovellettavien sääntöjen mukaisesti, mukaan lukien kutakin laaja-alaista tietojärjestelmää koskevat erityissäännökset; ja
g)
käytetään laaja-alaisten tietojärjestelmien tehokasta kehittämistä varten tarvittavaa asianmukaista projektinhallintarakennetta.
II LUKU
TEHTÄVÄT
3 artikla
SIS II -järjestelmään liittyvät tehtävät
Virasto huolehtii SIS II-järjestelmän osalta seuraavista tehtävistä:
a)
tehtävät, jotka on asetuksella (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksellä 2007/533/YOS osoitettu tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle; ja
b)
tehtävät, jotka liittyvät erityisesti SIRENE-henkilöstölle (SIRENE - Supplementary Information Request at the National Entries) annettavaan SIS II:n tekniseen käyttäjäkoulutukseen ja SIS II:n teknisiä näkökohtia koskevaan asiantuntijoiden koulutukseen Schengen-arvioinnin puitteissa.
4 artikla
VIS-järjestelmään liittyvät tehtävät
Virasto huolehtii VIS-järjestelmän osalta seuraavista tehtävistä:
a)
tehtävät, jotka on asetuksella (EY) N:o 767/2008 ja päätöksellä 2008/633/YOS osoitettu tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle; ja
b)
tehtävät, jotka liittyvät viisumitietojärjestelmän tekniseen käyttäjäkoulutukseen.
5 artikla
Eurodac-järjestelmään liittyvät tehtävät
Virasto huolehtii Eurodacin osalta seuraavista tehtävistä:
a)
tehtävät, jotka on annettu komissiolle Eurodacin operatiivisesta hallinnoinnista vastaavana viranomaisena asetuksen (EY) N:o 2725/2000 ja (EY) N:o 407/2002 mukaisesti;
b)
tehtävät, jotka liittyvät viestintäinfrastruktuuriin, eli valvonta, turvallisuus ja jäsenvaltioiden ja palvelun tarjoajan välisten suhteiden yhteensovittaminen; ja
c)
tehtävät, jotka liittyvät Eurodac-järjestelmän tekniseen käyttäjäkoulutukseen.
6 artikla
Muiden laaja-alaisten tietojärjestelmien valmisteluun, kehittämiseen ja operatiiviseen hallinnointiin liittyvät tehtävät
Kun virastolle annetaan vastattavaksi 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen muiden laaja-alaisten tietojärjestelmien valmistelu, kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi, virasto vastaa tarpeen mukaan järjestelmien tekniseen käyttäjäkoulutukseen liittyvistä tehtävistä.
7 artikla
Viestintäinfrastruktuuriin liittyvät tehtävät
1. Virasto suorittaa viestintäinfrastruktuuriin liittyvät tehtävät, jotka on 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen laaja-alaisten järjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevilla säädöksillä uskottu tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen säädösten mukaisesti viestintäinfrastruktuuria koskevat tehtävät (myös operatiivinen hallinnointi ja turvallisuus) jaetaan viraston ja komission kesken. Jotta varmistetaan, että virasto ja komissio suorittavat tehtävänsä yhdenmukaisesti, ne sopivat keskenään käytännön työjärjestelyistä, jotka kirjataan yhteisymmärrysmuistioon.
3. Viestintäinfrastruktuurin hallinnosta ja valvonnasta on huolehdittava asianmukaisella tavalla, jotta sitä voidaan suojella uhkilta ja varmistaa sen ja laaja-alaisten tietojärjestelmien sekä viestintäinfrastruktuurin kautta vaihdettavien tietojen turvallisuus.
4. On hyväksyttävä asianmukaisia toimenpiteitä, joihin sisältyvät turvallisuussuunnitelmat, jotta estetään erityisesti asianmukaista salaustekniikkaa käyttäen muun muassa henkilötietojen luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai poistaminen sinä aikana, kun henkilötietoja siirretään tai kun kuljetetaan tietojen siirtämisessä käytettäviä välineitä. Mitään järjestelmään liittyviä operatiivisia tietoja ei saa kulkea viestintäinfrastruktuurissa salaamattomina.
5. Viestintäinfrastruktuurin operatiiviseen hallinnointiin liittyvät tehtävät voidaan antaa ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yhteisöille tai elimille asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 mukaisesti. Tällöin verkon tarjoajaa sitovat 4 kohdassa tarkoitetut turvatoimenpiteet eikä verkon tarjoajalla saa olla millään tavoin pääsyä SIS II:n, VIS:n eikä Eurodacin operatiivisiin tietoihin eikä SIS II:een liittyvään Sirene-toimistojen väliseen tietojenvaihtoon.
6. Salausavainten hallinnoinnin on säilyttävä viraston vastuulla eikä sitä saa antaa minkään ulkoisen yksityisoikeudellisen yhteisön tehtäväksi, tämän kuitenkaan vaikuttamatta olemassa oleviin SIS II:n, VIS:n ja Eurodacin verkkoa koskeviin sopimuksiin.
8 artikla
Tutkimustoiminnan seuranta
1. Virasto seuraa SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien sekä muiden laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin kannalta merkityksellisen tutkimustoiminnan kehitystä.
2. Virasto tiedottaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle sekä tietosuojakysymysten osalta Euroopan tietosuojavaltuutetulle säännöllisesti 1 kohdassa tarkoitetusta kehityksestä.
9 artikla
Pilottihankkeet
1. Virasto voi 12 artiklan 1 kohdan l alakohdan mukaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67-89 artiklan täytäntöönpanemiseksi toteuttaa ainoastaan komission nimenomaisesta ja erityisestä pyynnöstä, tämän ilmoitettua asiasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle vähintään kolme kuukautta edeltä käsin, ja hallintoneuvoston päätettyä asiasta asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 49 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja pilottihankkeita, jotka liittyvät laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämiseen tai operatiiviseen hallinnointiin.
Virasto tiedottaa Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä tietosuojakysymysten osalta Euroopan tietosuojavaltuutetulle säännöllisesti ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen pilottihankkeiden kehittymisestä.
2. Talousarvioon otetaan määrärahoja komission pyytämiä pilottihankkeita varten enintään kahdeksi peräkkäiseksi varainhoitovuodeksi.
III LUKU
RAKENNE JA ORGANISAATIO
10 artikla
Oikeudellinen asema
1. Virasto on unionin elin, ja se on oikeushenkilö.
2. Virastolla on kussakin jäsenvaltiossa kansallisen lainsäädännön mukainen laajin oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi muun muassa hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. Se voi myös tehdä viraston päätoimipaikkaa ja 4 kohdan mukaisesti perustettuja yksiköitä koskevia sopimuksia niiden jäsenvaltioiden kanssa, joiden alueelle päätoimipaikka ja tekniset ja varayksiköt sijoitetaan, jäljempänä ’viraston sijaintijäsenvaltiot’.
3. Virastoa edustaa sen toimitusjohtaja.
4. Viraston kotipaikka on Tallinnassa, Virossa.
Edellä 1 artiklan 3 kohdassa sekä 3, 4, 5 ja 7 artiklassa tarkoitettu kehittämistyö ja operatiivinen hallinnointi toteutetaan Strasbourgissa, Ranskassa.
Varayksikkö, jonka avulla voidaan varmistaa laaja-alaisen tietotekniikkajärjestelmän toiminta tällaisen järjestelmän häiriötapauksessa, sijoitetaan Sankt Johann im Pongauhun, Itävaltaan, jos asianomaisen järjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevassa säädöksessä säädetään varayksiköstä.
11 artikla
Rakenne
1. Viraston hallinto- ja johtamisrakenteen muodostavat:
a)
hallintoneuvosto;
b)
toimitusjohtaja;
c)
neuvoa-antavat ryhmät.
2. Viraston rakenteeseen kuuluvat myös
a)
tietosuojavastaava;
b)
turvallisuusvastaava;
c)
tilinpitäjä.
12 artikla
Hallintoneuvoston tehtävät
1. Sen varmistamiseksi, että virasto huolehtii tehtävistään, hallintoneuvosto
a)
nimittää ja tarvittaessa erottaa toimitusjohtajan 18 artiklan mukaisesti;
b)
käyttää toimitusjohtajaan nähden kurinpitovaltaa ja valvoo toimitusjohtajan toimintaa, myös hallintoneuvoston päätösten täytäntöönpanon osalta;
c)
tekee päätöksen viraston organisaatiorakenteesta komissiota kuultuaan;
d)
hyväksyy viraston työjärjestyksen komissiota kuultuaan;
e)
hyväksyy toimitusjohtajan ehdotuksen pohjalta viraston kotipaikkaa koskevan päätoimipaikkasopimuksen sekä 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustettavien teknisten ja varayksiköiden sijaintipaikkaa koskevat sopimukset, jotka toimitusjohtaja allekirjoittaa viraston sijaintijäsenvaltioiden kanssa;
f)
hyväksyy yhteisymmärryksessä komission kanssa virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 110 artiklassa tarkoitetut tarvittavat täytäntöönpanosäännöt;
g)
hyväksyy kansallisten asiantuntijoiden virastoon lähettämistä koskevat tarvittavat täytäntöönpanotoimenpiteet;
h)
hyväksyy toimitusjohtajan 17 artiklassa tarkoitetusta ehdotuksesta II luvussa tarkoitettuihin tehtäviin perustuvan monivuotisen työohjelman kuultuaan 19 artiklassa tarkoitettuja neuvoa-antavia ryhmiä ja saatuaan komission lausunnon. Monivuotisen työohjelman on sisällettävä monivuotinen budjettiarvio ja ennakkoarviointeja monivuotisen ohjelmatyön tavoitteiden ja eri vaiheiden jäsentämiseksi, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta vuosittaiseen talousarviomenettelyyn;
i)
hyväksyy monivuotisen henkilöstösuunnitelman ja ehdotuksen vuotuiseksi työohjelmaksi ja toimittaa ne komissiolle ja budjettivallan käyttäjälle viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 31 päivänä;
j)
hyväksyy komission lausunnon saatuaan viimeistään kunkin vuoden syyskuun 30 päivänä viraston seuraavan vuoden toimintaohjelman äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan äänten enemmistöllä vuotuisen talousarviomenettelyn ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67-89 artiklan mukaisia aloja koskevan unionin lainsäädäntöohjelman mukaisesti, sekä varmistaa, että hyväksytty työohjelma toimitetaan edelleen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle ja että se julkaistaan;
k)
hyväksyy viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 31 päivänä viraston edellisen vuoden toimintakertomuksen, jossa saavutettuja tuloksia verrataan erityisesti vuotuisessa työohjelmassa asetettuihin tavoitteisiin, ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään saman vuoden kesäkuun 15 päivänä; vuosittainen toimintakertomus julkaistaan;
l)
suorittaa 32 artiklan, 33 artiklan 6 kohdan ja 34 artiklan mukaisesti viraston talousarvioon liittyvät tehtävänsä, mukaan lukien 9 artiklassa tarkoitettujen pilottihankkeiden täytäntöönpano;
m)
hyväksyy viraston varainhoitoa koskevat säännöt 34 artiklan mukaisesti;
n)
nimittää tilinpitäjän, joka on tehtäviään hoitaessaan riippumaton;
o)
varmistaa sisäisiin ja ulkoisiin tarkastuksiin ja arviointeihin perustuvien tulosten ja suositusten johdosta tarvittavien asianmukaisten jatkotoimien toteutuksen;
p)
hyväksyy tarvittavat turvatoimenpiteet, mukaan lukien turvallisuussuunnitelman, sekä toiminnan jatkuvuus- ja katastrofielvytyssuunnitelman, ottaen huomioon neuvoa-antavissa ryhmissä mukana olevien turvallisuusasiantuntijoiden mahdolliset suositukset;
q)
nimittää turvallisuusvastaavan;
r)
nimittää tietosuojavastaavan asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti;
s)
hyväksyy viimeistään 22 päivänä toukokuuta 2012 asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevat käytännön järjestelyt;
t)
hyväksyä tietojärjestelmien teknistä toimintaa koskevat kertomukset SIS II:n osalta asetuksen (EY) N:o 1987/2006 50 artiklan 4 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 66 artiklan 4 kohdan mukaisesti sekä viisumitietojärjestelmän osalta asetuksen (EY) N:o 767/2008 50 artiklan 3 kohdan ja päätöksen 2008/633/YOS 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti;
u)
hyväksyy asetuksen (EY) N:o 2725/2000 24 artiklan 1 kohdan mukaisen Eurodacin keskusyksikön toiminnasta laaditun vuosikertomuksen;
v)
esittää huomautuksia Euroopan tietosuojavaltuutetun kertomuksista, jotka koskevat asetuksen (EY) N:o 1987/2006 45 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 42 artiklan 2 kohdan nojalla suoritettuja tarkastuksia, ja huolehtii tarkastusten johdosta suoritettavista asianmukaisista seurantatoimista;
w)
julkaisee SIS II -järjestelmää koskevat tilastotiedot asetuksen (EY) N:o 1987/2006 50 artiklan 3 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 66 artiklan 3 kohdan mukaisesti;
x)
kokoaa Eurodacin keskusyksikön toimintaa koskevat tilastot asetuksen (EY) N:o 2725/2000 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti;
y)
huolehtii siitä, että vuosittain julkaistaan luettelo toimivaltaisista viranomaisista, joilla on valtuudet tehdä suoria hakuja SIS II -järjestelmään sisältyvistä tiedoista asetuksen (EY) N:o 1987/2006 31 artiklan 8 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 46 artiklan 8 kohdan nojalla, samalla kun julkaistaan luettelo asetuksen (EY) N:o 1987/2006 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista kansallisista SIS II-toimistoista (N.SIS II) ja päätöksen 2007/533/YOS 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista Sirene-toimistoista;
z)
huolehtii siitä, että vuosittain julkaistaan asetuksen (EY) N:o 2725/2000 15 artiklan 2 kohdan mukainen luettelo nimetyistä viranomaisista;
aa)
suorittaa kaikki muut sille tämän asetuksen mukaisesti osoitetut tehtävät.
2. Hallintoneuvosto voi antaa toimitusjohtajalle neuvoja kaikissa nimenomaan laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämiseen tai operatiiviseen hallinnointiin liittyvissä asioissa.
13 artikla
Hallintoneuvoston kokoonpano
1. Hallintoneuvosto koostuu kunkin jäsenvaltion yhdestä edustajasta ja kahdesta komission edustajasta.
2. Kukin jäsenvaltio ja komissio nimittävät hallintoneuvostoon jäsenet ja varajäsenet viimeistään 22 päivänä toukokuuta 2012. Tämän määräajan umpeuduttua komissio kutsuu hallintoneuvoston koolle. Varajäsenet edustavat asianomaisia jäseniä näiden poissa ollessa.
3. Hallintoneuvoston jäsenet nimitetään tehtäviinsä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevan korkeatasoisen kokemuksensa ja asiantuntemuksensa sekä tietosuoja-alan asiantuntemuksensa perusteella.
4. Jäsenten toimikausi kestää neljä vuotta. Se voidaan uusia kerran. Jos jäsenen toimikausi päättyy tai hän eroaa, hän jatkaa tehtävässään, kunnes hänet on nimitetty uudeksi toimikaudeksi tai hänen tilalleen on nimitetty uusi jäsen.
5. Ne valtiot, jotka osallistuvat Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin, osallistuvat viraston toimintaan. Niistä kukin nimittää yhden jäsenen ja varajäsenen hallintoneuvostoon.
14 artikla
Hallintoneuvoston puheenjohtaja
1. Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
2. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi kestää kaksi vuotta. Toimikausi voidaan uusia kerran. Jos heidän jäsenyytensä hallintoneuvostossa kuitenkin päättyy heidän toimikautensa aikana, myös heidän toimikautensa päättyy tuona päivänä ilman eri toimenpiteitä.
3. Puheenjohtajaksi ja varapuheenjohtajaksi voidaan valita ainoastaan sellaisen jäsenvaltion nimeämä hallintoneuvoston jäsen, jota unionin lainsäädännön nojalla sitovat kaikilta osin kaikkien viraston hallinnoimien laaja-alaisten järjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevat säädökset.
15 artikla
Hallintoneuvoston kokoukset
1. Hallintoneuvosto kokoontuu jonkun seuraavista esittämästä pyynnöstä:
a)
sen puheenjohtaja,
b)
vähintään kolmannes sen jäsenistä,
c)
komissio, tai
d)
toimitusjohtaja.
Hallintoneuvosto pitää vähintään yhden sääntömääräisen kokouksen joka kuudes kuukausi.
2. Toimitusjohtaja osallistuu hallintoneuvoston kokouksiin.
3. Hallintoneuvoston jäsenillä voi olla avustajinaan asiantuntijoita, jotka ovat neuvoa-antavien ryhmien jäseniä.
4. Europol ja Eurojust voivat osallistua tarkkailijoina hallintoneuvoston kokouksiin silloin, kun käsitellään SIS II -järjestelmää koskevia, päätöksen 2007/533/YOS soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Europol voi osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijana myös silloin, kun käsitellään viisumitietojärjestelmää koskevia, päätöksen 2008/633/YOS soveltamiseen liittyviä kysymyksiä.
5. Hallintoneuvosto voi kutsua kenen tahansa muun henkilön, jonka näkemyksillä voi olla merkitystä, osallistumaan kokouksiinsa tarkkailijana.
6. Virasto huolehtii hallintoneuvoston sihteeristön tehtävistä.
16 artikla
Äänestäminen
1. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä kaikkien äänivaltaisten jäsentensä ehdottomalla enemmistöllä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 5 kohdan sekä 12 artiklan 1 kohdan j alakohdan ja 18 artiklan 1 ja 7 kohdan soveltamista.
2. Jollei 3 kohdasta muuta johdu, kullakin hallintoneuvoston jäsenellä on yksi ääni.
3. Kukin sellaisen jäsenvaltion, jota sitoo unionin oikeuden nojalla mikä tahansa viraston hallinnoiman laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämiseen, perustamiseen, toimintaan ja käyttöön sovellettava säädös, nimittämä jäsen voi äänestää asianomaista laaja-alaista tietojärjestelmää koskevissa kysymyksissä.
Myös Tanska voi äänestää laaja-alaista tietojärjestelmää koskevasta kysymyksestä, jos se Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 4 artiklan nojalla päättää saattaa tällaisen laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan säädöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.
4. Maihin, jotka osallistuvat Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin, sovelletaan 37 artiklaa.
5. Jos jäsenet ovat eri mieltä siitä, koskeeko jokin äänestys tiettyä laaja-alaista tietojärjestelmää, päätös, jonka mukaan kyse ei ole kyseisestä tietojärjestelmästä, on tehtävä kahden kolmasosan enemmistöllä.
6. Toimitusjohtajalla ei ole äänioikeutta.
7. Viraston työjärjestyksessä määritellään yksityiskohtaisemmat äänestysjärjestelyt, erityisesti edellytykset, joiden mukaan jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta, sekä tarvittaessa päätösvaltaisuutta koskevat vaatimukset.
17 artikla
Toimitusjohtajan tehtävät ja toimivaltuudet
1. Virastoa johtaa ja edustaa sen toimitusjohtaja.
2. Toimitusjohtaja hoitaa tehtäväänsä riippumattomasti. Toimitusjohtaja ei saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta eikä muulta elimeltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission ja hallintoneuvoston toimivaltaa.
3. Toimitusjohtaja kantaa täyden vastuun virastolle uskottujen tehtävien hoitamisesta, ja hänen on saatava vuosittain Euroopan parlamentilta vastuuvapaus talousarvion toteuttamisen osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan soveltamista.
4. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi pyytää toimitusjohtajaa raportoimaan tehtäviensä hoidosta.
5. Toimitusjohtajan on
a)
huolehdittava viraston juoksevien asioiden hoidosta;
b)
varmistettava, että virasto toimii tämän asetuksen mukaisesti;
c)
valmisteltava ja pantava täytäntöön hallintoneuvoston hyväksymät menettelyt, päätökset, strategiat, ohjelmat ja toimet tässä asetuksessa, sen täytäntöönpanosäännöissä tai sovellettavassa lainsäädännössä asetetuissa rajoissa;
d)
luotava ja toteutettava tehokas järjestelmä, jonka avulla voidaan säännöllisesti seurata ja arvioida:
i)
laaja-alaisia tietojärjestelmiä, myös niitä koskevia tilastoja; ja
ii)
virastoa, myös sen tavoitteiden tehokasta saavuttamista;
e)
osallistuttava hallintoneuvoston kokouksiin ilman äänioikeutta;
f)
käytettävä viraston henkilöstön suhteen 20 artiklan 3 kohdassa säädettyä toimivaltaa ja huolehdittava henkilöstöasioista;
g)
laadittava luottamuksellisuutta koskevat vaatimukset asetuksen (EY) N:o 1987/2006 17 artiklan, päätöksen 2007/533/YOS 17 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 26 artiklan 9 kohdan noudattamiseksi sekä jotta asianmukaisia vaitiolovelvollisuutta tai muita vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä voidaan soveltaa koko Eurodac-tietoja käsittelevään viraston henkilöstöön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 17 artiklan soveltamista;
h)
neuvoteltava ja hallintoneuvoston hyväksynnän jälkeen allekirjoitettava viraston kotipaikkaa koskeva päätoimipaikkasopimus sekä teknisten ja varayksiköiden sijaintipaikkaa koskevat sopimukset viraston sijaintijäsenvaltioiden hallitusten kanssa.
6. Toimitusjohtaja esittää hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi erityisesti seuraavien asiakirjojen luonnokset:
a)
viraston vuotuinen työohjelma ja vuotuinen toimintakertomus sen jälkeen, kun neuvoa-antavia ryhmiä on kuultu;
b)
virastoon sovellettavat varainhoitoa koskevat säännöt;
c)
monivuotinen työohjelma;
d)
toimintoperusteisen budjetointimenetelmän mukaisesti laadittu seuraavan vuoden talousarvio;
e)
monivuotinen henkilöstösuunnitelma;
f)
toimeksianto 31 artiklassa tarkoitetun arvioinnin suorittamista varten;
g)
asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamiseen liittyvät käytännön järjestelyt;
h)
tarvittavat turvatoimenpiteet, mukaan lukien turvallisuussuunnitelma sekä toiminnan jatkuvuus- ja katastrofielvytyssuunnitelma;
i)
seurannan ja arvioinnin tuloksiin perustuvat kertomukset kunkin 12 artiklan 1 kohdan t alakohdassa tarkoitetun laaja-alaisen tietojärjestelmän teknisestä toiminnasta ja 12 artiklan 1 kohdan u alakohdassa tarkoitetun vuosikertomuksen Eurodacin keskusyksikön toiminnasta;
j)
vuosittain julkaistava luettelo toimivaltaisista viranomaisista, joilla on valtuudet tehdä suoria hakuja SIS II -järjestelmään sisältyvistä tiedoista, mukaan lukien 12 artiklan 1 kohdan y alakohdassa tarkoitettu luettelo N.SIS II- ja Sirene-toimistoista sekä luettelo 12 artiklan 1 kohdan z alakohdassa tarkoitetuista viranomaisista.
7. Toimitusjohtaja suorittaa kaikki muut tämän asetuksen mukaiset tehtävät.
18 artikla
Toimitusjohtajan nimittäminen
1. Hallintoneuvosto nimittää viraston toimitusjohtajan viiden vuoden toimikaudeksi komission järjestämässä avoimessa kilpailussa soveltuviksi hakijoiksi kelpuutettujen henkilöiden luettelosta. Valintamenettely edellyttää, että Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja muualla julkaistaan kiinnostuksenilmaisupyyntö. Hallintoneuvosto voi vaatia uutta menettelyä, jos se katsoo, ettei yksikään luettelossa oleva hakija ole soveltuva. Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan henkilökohtaisten ansioiden, laaja-alaisista tietojärjestelmistä saadun kokemuksen, hallinto-, talous- ja johtamistaitojen sekä tietosuoja-alan asiantuntemuksen perusteella. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä toimitusjohtajan nimittämisestä kaikkien äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
2. Hallintoneuvoston valitsema ehdokas kutsutaan ennen nimittämistä antamaan lausunto asiasta vastaavalle yhdelle tai useammalle Euroopan parlamentin valiokunnalle ja vastaamaan valiokuntien jäsenten esittämiin kysymyksiin. Euroopan parlamentti hyväksyy tällaisen lausunnon saamisen jälkeen lausunnon, jossa se esittää näkemyksensä valitusta hakijasta. Hallintoneuvosto ilmoittaa Euroopan parlamentille, miten tämä lausunto on otettu huomioon. Lausuntoa on käsiteltävä henkilökohtaisena ja luottamuksellisena siihen asti, kunnes hakija nimitetään.
3. Viisivuotisen toimikauden päättymistä edeltävien yhdeksän kuukauden aikana hallintoneuvosto suorittaa tiiviissä yhteistyössä komission kanssa arvioinnin, jossa se arvioi erityisesti toimitusjohtajan ensimmäisen toimikauden aikana saatuja tuloksia ja sitä, miten ne on saavutettu.
4. Hallintoneuvosto voi arviointikertomuksen huomioon ottaen jatkaa toimitusjohtajan toimikautta kerran enintään kolmella vuodella ja ainoastaan, jos tämä on viraston tavoitteiden ja tehtävien kannalta perusteltua.
5. Hallintoneuvoston on ilmoitettava Euroopan parlamentille aikomuksestaan jatkaa toimitusjohtajan toimikautta. Toimitusjohtaja kutsutaan tällaista toimikauden jatkamista edeltävän kuukauden kuluessa antamaan lausuntonsa asiasta vastaavalle yhdelle tai useammalle Euroopan parlamentin valiokunnalle sekä vastaamaan valiokuntien jäsenten esittämiin kysymyksiin.
6. Toimitusjohtaja on vastuussa hallintoneuvostolle.
7. Hallintoneuvosto voi erottaa toimitusjohtajan. Hallintoneuvosto tekee tätä koskevan päätöksensä kaikkien äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
19 artikla
Neuvoa-antavat ryhmät
1. Seuraavat neuvoa-antavat ryhmät antavat hallintoneuvostolle asiantuntija-apua laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevissa kysymyksissä ja erityisesti tulevan työohjelman ja vuotuisen toimintakertomuksen valmistelun yhteydessä:
a)
SIS II:n neuvoa-antava ryhmä;
b)
VIS-järjestelmän neuvoa-antava ryhmä;
c)
Eurodac-järjestelmän neuvoa-antava ryhmä;
d)
mahdolliset muut laaja-alaisiin tietojärjestelmiin liittyvät neuvoa-antavat ryhmät, jos asianomaisen laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevassa säädöksessä näin säädetään.
2. Kukin sellainen jäsenvaltio, jota sitoo unionin oikeuden nojalla mikä tahansa tietyn laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämiseen, perustamiseen, toimintaan ja käyttöön sovellettava säädös, sekä komissio nimittävät kyseessä olevaan laaja-alaiseen tietojärjestelmään liittyvään neuvoa-antavaan ryhmään yhden jäsenen kolmen vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia.
Myös Tanska nimittää jäsenen laaja-alaiseen tietojärjestelmään liittyvään neuvoa-antavaan ryhmään, jos se Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 4 artiklan nojalla päättää saattaa tämän tietyn laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan säädöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.
Kukin Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin ja muita laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskeviin toimenpiteisiin osallistuva valtio, joka osallistuu tiettyyn laaja-alaiseen tietojärjestelmään, nimittää yhden jäsenen tähän laaja-alaiseen tietojärjestelmään liittyvään neuvoa-antavaan ryhmään.
3. Europol ja Eurojust voivat kumpikin nimittää yhden edustajan SIS II:n neuvoa-antavaan ryhmään. Europol voi nimittää edustajan myös viisumitietojärjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään.
4. Hallintoneuvoston jäsenet eivät saa kuulua mihinkään neuvoa-antavaan ryhmään. Toimitusjohtajalla tai hänen edustajallaan on oikeus osallistua tarkkailijoina kaikkiin neuvoa-antavien ryhmien kokouksiin.
5. Neuvoa-antavien ryhmien toimintaa ja yhteistyötä koskevat menettelyt vahvistetaan viraston työjärjestyksessä.
6. Kunkin neuvoa-antavan ryhmän jäsenten on lausuntoa valmistellessaan pyrittävä parhaansa mukaan pääsemään yksimielisyyteen. Jos tällaista yksimielisyyttä ei saavuteta, lausunnossa esitetään jäsenten enemmistön kanta perusteluineen. Myös vähemmistön kanta tai kannat perusteluineen merkitään muistiin. Edellä olevaa 16 artiklan 3 ja 4 kohtaa sovelletaan tämän mukaisesti. Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvia valtioita edustavat jäsenet voivat esittää lausuntoja kysymyksistä, joissa heillä ei ole äänioikeutta.
7. Kunkin jäsenvaltion ja Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvan valtion on helpotettava neuvoa-antavien ryhmien toimintaa.
8. Neuvoa-antavien ryhmien puheenjohtajien osalta sovelletaan 14 artiklaa soveltuvin osin.
IV LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
20 artikla
Henkilöstö
1. Viraston henkilöstöön ja toimitusjohtajaan sovelletaan henkilöstösääntöjä sekä unionin toimielinten näiden henkilöstösääntöjen soveltamiseksi yhteisesti hyväksymiä sääntöjä.
2. Henkilöstösääntöjen täytäntöönpanon osalta virasto katsotaan henkilöstösääntöjen 1 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi virastoksi.
3. Virasto käyttää henkilöstönsä suhteen valtuuksia, jotka virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä on annettu nimittävälle viranomaiselle ja palvelussuhteen ehdoissa viranomaiselle, jolla on oikeus tehdä sopimuksia.
4. Viraston henkilöstö koostuu virkamiehistä, väliaikaisista toimihenkilöistä tai sopimussuhteisesta henkilöstöstä. Jos sopimukset, joiden kestoa toimitusjohtaja aikoo jatkaa, muuttuisivat palvelusuhteen ehtojen mukaisesti toistaiseksi voimassa oleviksi sopimuksiksi, hallintoneuvoston on annettava siihen vuosittain suostumus.
5. Virasto ei ota palvelukseen tilapäisiä työntekijöitä hoitamaan arkaluonteisia rahoitustehtäviä.
6. Komissio ja jäsenvaltiot voivat siirtää tilapäisesti virkamiehiä ja kansallisia asiantuntijoita virastoon. Hallintoneuvosto toteuttaa tämän edellyttämiä täytäntöönpanotoimenpiteitä monivuotisen henkilöstösuunnitelman huomioon ottaen.
7. Viraston on sovellettava asianmukaisia vaitiolovelvollisuutta tai muita vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 17 artiklan soveltamista.
8. Hallintoneuvosto hyväksyy yhteisymmärryksessä komission kanssa tarvittavat virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 110 artiklassa tarkoitetut täytäntöönpanosäännöt.
21 artikla
Yleinen etu
Hallintoneuvoston jäsenet, toimitusjohtaja ja neuvoa-antavien ryhmien jäsenet sitoutuvat toimimaan yleisen edun hyväksi. Heidän on annettava tätä varten vuosittainen kirjallinen sitoumus, joka on julkinen.
Hallintoneuvoston jäsenten luettelo julkaistaan viraston verkkosivustolla.
22 artikla
Päätoimipaikkasopimus ja teknisiä ja varayksiköitä koskevat sopimukset
Viraston sijaintijäsenvaltioiden virastolle tarjoamia tiloja ja palveluja koskevat tarvittavat järjestelyt sekä viraston toimitusjohtajaan, hallintoneuvoston jäseniin, viraston henkilöstöön ja heidän perheenjäseniinsä näissä jäsenvaltioissa sovellettavat erityissäännöt vahvistetaan viraston ja viraston sijaintijäsenvaltioiden välisissä päätoimipaikkasopimuksessa ja teknisiä ja varayksiköitä koskevissa sopimuksissa, jotka tehdään sen jälkeen kun hallintoneuvosto on ne hyväksynyt.
23 artikla
Erioikeudet ja vapaudet
Virastoon sovelletaan Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa.
24 artikla
Vastuu
1. Sopimussuhteeseen perustuva viraston vastuu määräytyy kyseiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaan.
2. Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta antaa ratkaisu viraston tekemässä sopimuksessa mahdollisesti olevan välityslausekkeen nojalla.
3. Jos kyseessä on sopimukseen perustumaton vastuu, viraston on korvattava jäsenvaltioiden lainsäädäntöön sisältyvien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti vahinko, jonka viraston yksiköt tai henkilöstön jäsenet ovat tehtäviään suorittaessaan aiheuttaneet.
4. Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista 3 kohdassa tarkoitettua vahingonkorvausta koskevat riidat.
5. Viraston henkilöstöön kuuluvien henkilökohtainen vastuu suhteessa virastoon määräytyy henkilöstösääntöjen säännösten mukaisesti.
25 artikla
Kielijärjestely
1. Virastoon sovelletaan Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä 15 päivänä huhtikuuta 1958 annettua asetusta N:o 1 (30).
2. Edellä 12 artiklan 1 kohdan j ja k alakohdassa tarkoitetut vuotuinen työohjelma ja toimintakertomus laaditaan kaikilla unionin toimielinten virallisilla kielillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 342 artiklan nojalla tehtyjen päätösten soveltamista.
3. Euroopan unionin elinten käännöskeskus huolehtii viraston toiminnan edellyttämistä käännöspalveluista.
26 artikla
Oikeus tutustua asiakirjoihin
1. Kuuden kuukauden kuluessa 1 päivästä joulukuuta 2012 hallintoneuvosto hyväksyy toimitusjohtajan esityksestä säännöt, jotka koskevat oikeutta tutustua viraston asiakirjoihin asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisesti.
2. Päätöksistä, jotka virasto on tehnyt asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan nojalla, voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle tai nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklassa ja 263 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.
27 artikla
Tiedottaminen ja viestintä
1. Virasto huolehtii omasta aloitteestaan laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien säädösten mukaisesta tiedottamisesta tehtäviinsä kuuluvilla aloilla. Sen on erityisesti huolehdittava siitä, että 12 artiklan 1 kohdan j, k, w ja y alakohdassa sekä 33 artiklan 8 kohdassa säädetyn julkaisemisen lisäksi yleisölle ja asianomaisille osapuolille annetaan nopeasti objektiivista, luotettavaa ja helppotajuista tietoa viraston tekemästä työstä.
2. Hallintoneuvosto päättää 1 kohdan soveltamista koskevista käytännön järjestelyistä.
28 artikla
Tietosuoja
1. Viraston tämän asetuksen nojalla suorittamaan tietojen käsittelyyn sovelletaan asetusta (EY) N:o 45/2001, sanotun kuitenkaan rajoittamatta laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien säädösten sisältämien tietosuojasäännösten soveltamista.
2. Hallintoneuvosto vahvistaa toimenpiteet, joiden mukaisesti virasto soveltaa asetusta (EY) N:o 45/2001 ja erityisesti sen tietosuojasta vastaavaa henkilöä koskevaa 8 jaksoa.
29 artikla
Turvaluokiteltujen ja muiden arkaluonteisten tietojen suojaamista koskevat turvallisuussäännöt
1. Virasto soveltaa komission sisäisten menettelysääntöjen muuttamisesta 29 päivänä marraskuuta 2001 tehdyssä komission päätöksessä 2001/844/EY, EHTY, Euratom (31) säädettyjä turvallisuusperiaatteita, myös turvaluokiteltujen tietojen vaihtamista, käsittelyä ja tallentamista koskevia säännöksiä sekä fyysistä turvallisuutta koskevia toimenpiteitä.
2. Virasto soveltaa myös muiden kuin turvaluokiteltujen arkaluonteisten tietojen käsittelyä koskevia turvallisuusperiaatteita, jotka komissio on hyväksynyt ja pannut täytäntöön.
3. Hallintoneuvosto tekee 2 artiklan ja 12 artiklan 1 kohdan p alakohdan mukaisesti päätöksen sellaisesta viraston sisäisestä rakenteesta, jota asianmukaisten turvallisuusperiaatteiden noudattaminen edellyttää.
30 artikla
Viraston turvallisuus
1. Virasto vastaa turvallisuudesta ja järjestyksen ylläpitämisestä rakennuksissa, tiloissa ja maa-alueella, jotka ovat sen käytössä. Virasto noudattaa laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien säädösten mukaisia turvallisuusperiaatteita ja tätä asiaa koskevia säännöksiä.
2. Viraston sijaintijäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tehokkaat ja riittävät toimenpiteet järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseksi niiden rakennusten, tilojen ja maa-alueen välittömässä läheisyydessä, jotka ovat viraston käytössä, ja tarjottava virastolle asianmukainen suojelu asianomaisten päätoimipaikkasopimuksen sekä teknisiä ja varayksiköitä koskevien sopimusten mukaisesti sekä taattava samalla viraston valtuuttamille henkilöille vapaa pääsy näihin rakennuksiin ja tiloihin sekä asianomaiselle maa-alueelle.
31 artikla
Arviointi
1. Komissio laatii tiiviissä yhteistyössä hallintoneuvoston kanssa kolmen vuoden kuluessa 1 päivästä joulukuuta 2012 ja sen jälkeen neljän vuoden välein arvioinnin viraston toiminnasta. Arvioinnissa tutkitaan, miten ja missä määrin virasto todellisuudessa osallistuu vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiiviseen hallinnointiin ja täyttää tässä asetuksessa säädetyt tehtävänsä, mukaan lukien viraston asema sellaisen unionin strategian puitteissa, jonka tavoitteena on lähivuosina perustettava yhteensovitettu kustannustehokas ja johdonmukainen tietojärjestelmäympäristö unionin tasolla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin pohjalta komissio antaa hallintoneuvostoa kuultuaan suosituksia tämän asetuksen muuttamiseksi, myös sen yhdenmukaistamiseksi 1 kohdassa tarkoitetun unionin strategian kanssa. Komissio toimittaa nämä suositukset ja hallintoneuvoston lausunnon sekä tarvittavat ehdotukset Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle.
V LUKU
VARAINHOITOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET
32 artikla
Talousarvio
1. Viraston tulot koostuvat seuraavista eristä, tämän kuitenkaan vaikuttamatta muihin tulonlähteisiin:
a)
Euroopan unionin yleiseen talousarvioon (komissiota koskevaan pääluokkaan) otettu unionin avustus;
b)
Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvien maiden maksuosuudet;
c)
jäsenvaltioiden mahdollinen rahoitustuki.
2. Viraston menoihin kuuluvat muun muassa henkilöstön palkat, hallinto- ja infrastruktuurikustannukset, toimintamenot sekä kustannukset, jotka liittyvät viraston tekemiin sopimuksiin. Viraston toteuttamat toimet huomioon ottaen toimitusjohtaja laatii vuosittain viraston seuraavan varainhoitovuoden tulo- ja menoarvioluonnoksen ja toimittaa sen hallintoneuvostolle yhdessä henkilöstötaulukon kanssa.
3. Viraston tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.
4. Hallintoneuvosto laatii viraston toimitusjohtajan laatiman esityksen perusteella viraston seuraavan varainhoitovuoden tulo- ja menoarvioluonnoksen.
5. Hallintoneuvosto toimittaa tulo- ja menoarvioluonnoksen yleisine perusteluineen komissiolle ja Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuville maille vuosittain viimeistään 10 päivänä helmikuuta ja lopullisen tulo- ja menoarvion vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta.
6. Hallintoneuvosto esittää komissiolle ja budjettivallan käyttäjälle vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta
a)
luonnoksen vuosittaiseksi työohjelmakseen;
b)
päivitetyn monivuotisen henkilöstösuunnitelmansa, joka on laadittu komission vahvistamien suuntaviivojen mukaisesti;
c)
tiedot henkilöstösäännöissä tarkoitettujen virkamiesten sekä väliaikaisen ja sopimussuhteisen henkilöstön lukumääristä vuonna n-1 ja n ja arvion vuodelle n + 1;
d)
tiedot viraston sijaintijäsenvaltioiden virastolle myöntämistä luontoissuorituksista;
e)
vuoden n-1 talousarvion toteutumalaskelman ennakkoarvion.
7. Komissio toimittaa ennakkoarvion Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevan esityksen yhteydessä budjettivallan käyttäjälle.
8. Ennakkoarvion perusteella komissio sisällyttää arviot, jotka se katsoo henkilöstötaulukon ja yleisestä talousarviosta suoritettavan avustuksen määrän osalta tarpeellisiksi, Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevaan esitykseen ja toimittaa sen budjettivallan käyttäjälle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan mukaisesti.
9. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy virastolle annettavaa avustusta koskevat määrärahat. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa viraston henkilöstötaulukon.
10. Hallintoneuvosto hyväksyy viraston talousarvion. Siitä tulee lopullinen, kun Euroopan unionin yleinen talousarvio on lopullisesti hyväksytty. Sitä mukautetaan tarvittaessa tämän mukaisesti.
11. Muutokset talousarvioon tai henkilöstötaulukkoon tehdään samaa menettelyä noudattaen.
12. Hallintoneuvosto ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle mahdollisimman pian aikomuksestaan toteuttaa hankkeita, joilla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvion rahoitukseen ja erityisesti hankkeita, jotka liittyvät kiinteistöihin, kuten kiinteistöjen vuokraus tai hankinta. Hallintoneuvosto ilmoittaa asiasta komissiolle ja Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuville maille. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä aikoo antaa lausunnon, se ilmoittaa hallintoneuvostolle tästä aikomuksestaan kahden viikon kuluessa siitä, kun se on saanut tiedon hankkeesta. Jos vastausta ei anneta, virasto voi aloittaa suunnitellun hankkeen toteuttamisen.
33 artikla
Talousarvion toteuttaminen
1. Viraston talousarvion toteuttaa sen toimitusjohtaja.
2. Toimitusjohtaja toimittaa vuosittain budjettivallan käyttäjälle kaikki arviointimenettelyjen lopputuloksen kannalta tärkeät tiedot.
3. Viraston tilinpitäjä toimittaa viimeistään päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 1 päivänä viraston alustavan tilinpäätöksen sekä selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta komission tilinpitäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Komission tilinpitäjä konsolidoi toimielinten ja hajautettujen elinten alustavat tilinpäätökset asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 128 artiklan mukaisesti.
4. Viraston tilinpitäjä toimittaa selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta myös budjettivallan käyttäjälle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31 päivänä.
5. Saatuaan viraston alustavaa tilinpäätöstä koskevat huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on antanut asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 129 artiklan nojalla, toimitusjohtaja laatii viraston lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan ja toimittaa sen hallintoneuvostolle lausuntoa varten.
6. Hallintoneuvosto antaa lausunnon viraston lopullisesta tilinpäätöksestä.
7. Toimitusjohtaja toimittaa viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan heinäkuun 1 päivänä lopullisen tilinpäätöksen ja hallintoneuvoston lausunnon budjettivallan käyttäjälle, komission tilinpitäjälle, tilintarkastustuomioistuimelle sekä Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuville maille.
8. Lopullinen tilinpäätös julkaistaan.
9. Toimitusjohtaja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle vastauksen tämän huomautuksiin viimeistään 30 päivänä syyskuuta. Toimitusjohtaja toimittaa tämän vastauksen myös hallintoneuvostolle.
10. Toimitusjohtaja antaa Euroopan parlamentin pyynnöstä asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 146 artiklan 3 kohdan mukaisesti kaikki kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteetonta toteuttamista varten tarvittavat tiedot.
11. Euroopan parlamentti myöntää ennen vuoden n + 2 toukokuun 15 päivää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta viraston toimitusjohtajalle vastuuvapauden varainhoitovuoden n talousarvion toteuttamisen osalta.
34 artikla
Varainhoitosäännöt
Hallintoneuvosto hyväksyy viraston varainhoitoa koskevat säännöt kuultuaan ensin komissiota. Säännöt voivat poiketa asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 ainoastaan, jos viraston toiminta sitä nimenomaisesti vaatii ja jos komissio on antanut siihen etukäteen suostumuksensa.
35 artikla
Petostentorjunta
1. Petosten, lahjonnan ja muiden sääntöjenvastaisuuksien torjumiseksi sovelletaan asetusta (EY) N:o 1073/1999.
2. Virasto liittyy Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista tehtyyn toimielinten väliseen sopikseen ja antaa viipymättä määräykset, jotka koskevat kaikkia viraston työntekijöitä.
3. Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa täytäntöönpanoa koskevissa sopimuksissa tai välineissä on määrättävä nimenomaisesti, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa tehdä paikan päällä suoritettavia tarkastuksia, jotka koskevat viraston antaman rahoituksen saajia ja sen jakamisesta vastaavia tahoja.
VI LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
36 artikla
Valmistelutoimet
1. Komissio vastaa viraston perustamisesta ja alkuvaiheen toiminnasta siihen asti, kunnes sillä on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen.
2. Tätä varten ja siihen asti, kunnes hallintoneuvoston 18 artiklan mukaisesti nimittämä toimitusjohtaja ryhtyy hoitamaan tehtäviään, komissio voi nimittää tehtäviin väliaikaisesti rajoitetun määrän virkamiehiään, yhden myös toimitusjohtajan tehtäviä hoitamaan. Väliaikaisesti tehtäviä hoitava toimitusjohtaja voidaan nimittää vasta, kun hallintoneuvosto on kokoontunut 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
Jos väliaikaisesti tehtäviä hoitava toimitusjohtaja ei noudata tässä asetuksessa säädettyjä velvoitteita, hallintoneuvosto voi pyytää komissiota nimittämään uuden väliaikaisesti tehtäviä hoitavan toimitusjohtajan.
3. Väliaikaisesti tehtäviä hoitava toimitusjohtaja voi antaa luvan hallintoneuvoston hyväksymiin viraston talousarviomäärärahoista maksettaviin maksuihin ja tehdä sopimuksia, myös henkilöstöä koskevia sopimuksia, sen jälkeen, kun viraston henkilöstötaulukko on hyväksytty. Hallintoneuvosto voi rajoittaa väliaikaisesti tehtäviä hoitavan toimitusjohtajan toimivaltuuksia, jos se on perusteltua.
37 artikla
Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvien maiden osallistuminen
Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvien maiden assosiaatiosopimusten määräysten mukaisesti luodaan järjestelyjä, joilla muun muassa määritellään, miten ja missä määrin nämä valtiot osallistuvat viraston toimintaan, ja annetaan tätä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien säännökset rahoitusosuuksista, henkilöstöstä ja äänioikeudesta.
38 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Virasto alkaa hoitaa 3-9 artiklassa tarkoitettuja tehtäviään 1 päivästä joulukuuta 2012 alkaen.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
Tehty Strasbourgissa 25 päivänä lokakuuta 2011.