ROZHODNUTÍ RADY 2011/429/SZBP
ze dne 18. července 2011
o postoji Evropské unie k sedmé hodnotící konferenci států, které jsou stranami Úmluvy o zákazu vývoje, výroby a hromadění zásob bakteriologických (biologických) zbraní a toxinových zbraní a o jejich zničení (BTWC)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 12. prosince 2003 přijala Evropská rada strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení, jejímž cílem je mimo jiné posílit Úmluvu o zákazu vývoje, výroby a hromadění zásob bakteriologických (biologických) zbraní a toxinových zbraní a o jejich zničení (dále jen „BTWC“), pokračovat v diskusi o kontrole dodržování BTWC, podporovat její univerzální platnost a její vnitrostátní provádění, a to i prostřednictvím trestněprávních předpisů, a posilovat její dodržování.
(2)
Dne 28. dubna 2004 přijala Rada bezpečnosti OSN jednomyslně rezoluci 1540 (2004), která označuje šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů za hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost. Dne 27. dubna 2006 přijala Rada bezpečnosti OSN jednomyslně rezoluci 1673 (2006) za účelem zintenzivnění úsilí na podporu plného provádění rezoluce 1540 (2004). Provádění těchto rezolucí přispívá k provádění BTWC.
(3)
Dne 26. srpna 1988 přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci 620 (1988), která mimo jiné vybízí generálního tajemníka, aby ihned zahájil šetření v reakci na tvrzení týkající se použití chemických a bakteriologických (biologických) nebo toxinových zbraní, které představuje porušení Ženevského protokolu z roku 1925. Dne 8. září 2006 přijalo Valné shromáždění globální strategii Organizace spojených národů pro boj proti terorismu, připojenou k rezoluci 60/288, podle níž členské státy vybízejí generálního tajemníka, aby aktualizoval seznam odborníků a laboratoří, jakož i technické pokyny a postupy, které má generální tajemník k dispozici pro včasné a účinné šetření takových tvrzení.
(4)
Na šesté hodnotící konferenci států, které jsou stranami BTWC, bylo rozhodnuto, že se sedmá hodnotící konference uskuteční v Ženevě nejpozději v roce 2011 a jejím úkolem by mělo být zhodnocení toho, jak BTWC funguje, přičemž se má mimo jiné zohlednit nový vědecký a technologický rozvoj, který je z hlediska BTWC podstatný, a pokrok učiněný státy, které jsou stranami BTWC, (dále jen „strany“) při plnění povinností z ní vyplývajících a při provádění rozhodnutí a doporučení, na nichž se šestá hodnotící konference dohodla.
(5)
Rada přijala dne 27. února 2006 společnou akci 2006/184/SZBP (1) a dne 10. listopadu 2008 společnou akci 2008/858/SZBP (2). Obě společné akce prosazují univerzální platnost BTWC a podporují její provádění stranami. Společná akce 2008/858/SZBP navíc prosazuje předkládání prohlášení o opatřeních k budování důvěry stranami a poskytuje podporu postupu BTWC mezi zasedáními.
(6)
Souběžně se společnou akcí 20006/184/SZBP se Unie dohodla v souvislosti s BTWC na akčním plánu EU pro biologické a toxinové zbraně, který doplňuje společnou akci EU na podporu BTWC (3), ve kterém se členské státy zavázaly předložit OSN v dubnu každého roku prohlášení o opatřeních k budování důvěry a generálnímu tajemníku OSN seznamy příslušných odborníků a laboratoří s cílem usnadnit případné vyšetřování údajného použití (chemických) biologických a toxinových zbraní.
(7)
S ohledem na nadcházející sedmou hodnotící konferenci BTWC, která se bude konat ve dnech 5. až 22. prosince 2011, je třeba aktualizovat postoj Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Cíli Unie na sedmé hodnotící konferenci Úmluvy o zákazu vývoje, výroby a hromadění zásob bakteriologických (biologických) zbraní a toxinových zbraní a o jejich zničení (BTWC) (dále jen „sedmá hodnotící konference“) je přezkoumat fungování BTWC a prozkoumat možnosti jejího dalšího posílení.
K dosažení těchto cílů Unie na sedmé hodnotící konferenci, jež se má konat ve dnech 5. až 22. prosince 2011, předloží konkrétní návrhy.
Článek 2
Unie se na sedmé hodnotící konferenci zaměří zejména na zajištění toho, aby se státy, které jsou stranami BTWC, (dále jen „strany“) věnovaly těmto prioritním otázkám:
a)
budování důvěry v dodržování BTWC;
b)
podpora jejího vnitrostátního provádění; a
c)
prosazování její univerzální platnosti.
Článek 3
Unie v zájmu dosažení cílů stanovených v článku 1 a priorit stanovených v článku 2:
a)
přispěje na sedmé hodnotící konferenci k celkovému hodnocení fungování BTWC, včetně plnění závazků stran vyplývajících z BTWC;
b)
podpoří další podstatný postup mezi zasedáními pro období mezi sedmou a osmou hodnotící konferencí a určí konkrétní oblasti a podrobnější ujednání s cílem dosáhnout dalšího pokroku v tomto postupu;
c)
podpoří osmou hodnotící konferenci, která se bude konat nejpozději v roce 2016;
d)
bude usilovat o dosažení shody vedoucí k úspěšnému výsledku sedmé hodnotící konference na základě rámce zavedeného na předchozích konferencích a bude prosazovat mimo jiné tyto klíčové otázky:
i)
bude se usilovat o stanovení a posílení účinných mechanismů k budování důvěry v dodržování BTWC,
ii)
strany by měly být schopny prokázat dodržování BTWC prostřednictvím výměny informací a zvýšené transparentnosti v souvislosti s jejich schopnostmi a opatřeními zaměřenými na provádění a snahou zajistit dodržování BTWC. Toho lze dosáhnout prostřednictvím prohlášení, konzultací a činností na místě, dokládajících zvyšující se úroveň transparentnosti a dohledu, ale rovněž i výměny informací a přezkumu během postupu mezi zasedáními. Unie uznává, že v současnosti neexistuje shoda ohledně ověřování, jež zůstává ústředním prvkem úplného a účinného odzbrojení a režimu nešíření, je však připravena vynaložit úsilí s cílem určit možná řešení, jejichž prostřednictvím by bylo možno dosáhnout podobných cílů,
iii)
účinné provádění BTWC a řádné dodržování všech povinností z ní vyplývajících všemi stranami; podpora a případně posilování vnitrostátních prováděcích opatření, včetně trestněprávních předpisů, a kontroly nad patogenními mikroorganismy a toxiny v rámci BTWC, mimo jiné zvýšením kapacity Útvaru na podporu provádění úmluvy - Úřadu OSN pro otázky odzbrojení (dále jen „ISU“) za účelem podpory vnitrostátního provádění a nastolení této otázky coby tématu postupu mezi zasedáními. Mohla by být zvážena další opatření a přijata další rozhodnutí o způsobech a prostředcích posílení vnitrostátního provádění. Unie podpoří diskuse o případných možnostech v tomto ohledu, zejména v oblasti vnitrostátních právních předpisů, koordinace mezi vnitrostátními zainteresovanými subjekty a regionální a subregionální spolupráce; a provádění příslušných norem řízení v oblasti biologické bezpečnosti a biologické ochrany pro instituce činné na poli biologických věd,
iv)
univerzální účast všech států na BTWC, včetně vyzvání všech států, které nejsou stranami BTWC, aby k ní neprodleně přistoupily a právně se zavázaly k odzbrojení a nešíření biologických a toxinových zbraní, a vybízení těchto států, aby se v době, než k BTWC přistoupí, účastnily jako pozorovatelé na jednání stran a aby na dobrovolném základě prováděly její ustanovení. Usilovat o to, aby zákaz biologických a toxinových zbraní byl prohlášen za univerzálně závazné pravidlo mezinárodního práva, a to i prostřednictvím zavedení univerzální platnosti BTWC; z tohoto důvodu Unie doporučuje přijetí akčního plánu pro univerzální platnost, jehož koordinací by byl pověřen ISU a jenž by byl během postupu mezi zasedáními vyhodnocován na zasedáních k tomuto účelu svolaných,
v)
úsilí o zvýšení transparentnosti a vybudování důvěry v dodržování BTWC je zaměřeno i na mechanismus opatření k budování důvěry. Unie je připravena pracovat na posílení tohoto mechanismu prostřednictvím stanovení opatření ke zvýšení účasti, kvality a komplexnosti mechanismu opatření k budování důvěry,
vi)
posílení transparentnosti spolupráce a pomoci související s článkem X BTWC a zohlednění práce a odborných poznatků jiných mezinárodních organizací. Unie bude nadále podporovat konkrétní provádění článku X BTWC prostřednictvím svých různých programů pomoci a je připravena pokračovat ve vypracovávání společných ujednání, která tvoří základ pro účinný postup, pokud jde o spolupráci pro mírové účely v rámci BTWC. Mohly by se zvážit další kroky a přijmout rozhodnutí v souvislosti s posílením mezinárodní spolupráce, pomoci a výměny v oblasti využití biologických věd a technologií pro mírové účely, jakož i v souvislosti s podporou budování kapacit v oblasti sledování nemocí, zjišťování, diagnostiky a omezení infekčních nemocí,
vii)
posílení mechanismu generálního tajemníka OSN pro šetření údajného použití biologických a toxinových zbraní. V případě údajného použití biologických a toxinových zbraní by mohly být zváženy další kroky a přijata rozhodnutí, pokud jde o poskytování pomoci a koordinaci v rámci článku VII BTWC s příslušnými organizacemi na žádost kterékoli strany včetně zlepšení vnitrostátních kapacit pro sledování nemocí, jejich zjišťování a diagnostiku a systémy veřejného zdravotnictví. Práce speciálně zaměřená na posílení mechanismu generálního tajemníka OSN pro šetření údajného použití biologických a toxinových zbraní může dále pomoci nepřímo posílit články VI a VII BTWC,
viii)
podpora procesu častějších posouzení příslušného vědeckého a technologického rozvoje, který může mít dopad na BTWC, jako je větší sblížení chemie a biologie a rychle se rozvíjející oblasti syntetické biologie a nanotechnologie,
ix)
dodržování závazků podle rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004) a 1673 (2006), zejména s cílem vyloučit riziko získání nebo použití biologických a toxinových zbraní k teroristickým účelům, včetně možného přístupu teroristů k materiálu, vybavení a znalostem, které mohou být použity pro vývoj a výrobu biologických a toxinových zbraní,
x)
programy globálního partnerství skupiny zemí G 8 zaměřené na podporu odzbrojení, kontrolu a bezpečnost citlivých materiálů, zařízení a na odbornou pomoc,
xi)
zvážení dalších kroků na základě práce vykonané v rámci postupu mezi zasedáními v období let 2007 až 2010 a rozhodnutí o těchto dalších krocích a úsilí o projednání a podporu společného ujednání a účinného postupu ohledně přijetí nezbytných vnitrostátních opatření pro provedení zákazu stanoveného v BTWC.
Článek 4
V zájmu posílení dodržování BTWC Unie podpoří:
a)
opatření související s prohlášeními o opatřeních k budování důvěry:
i)
posuzování každoročních prohlášení o opatřeních k budování důvěry jakožto pravidelného vnitrostátního nástroje pro dokládání provádění a dodržování BTWC a další rozvoj těchto opatření s ohledem na tento cíl,
ii)
zvýšení kvality prohlášení o opatřeních k budování důvěry
-
co největším zjednodušením formulářů pro opatření k budování důvěry a odstraněním potenciálních nejednoznačných prvků. Podrobné a konkrétní návrhy na změnu prezentace těchto opatření vycházejí ze zpráv seminářů ženevského fóra,
-
podporou shromažďování informací obsažených ve formulářích o opatřeních k budování důvěry. Za tímto účelem by Unie podpořila ISU, aby hrál větší úlohu při podpoře národních kontaktních míst a vnitrostátních orgánů odpovědných za zajištění dodržování BTWC. Tato podpora by mohla zahrnovat takové prvky, jako je například zřízení referenční knihovny, asistenční služba, poskytování formulářů pro opatření k budování důvěry ve více jazycích, zavedení elektronického formátu a pořádání regionálních seminářů pro vnitrostátní kontaktní místa,
-
zavedením podnětů motivujících k předkládání opatření k budování důvěry, jako je začlenění podrobných informací souvisejících s článkem X BTWC do mechanismu daných opatření (s využitím stávajícího formuláře D nebo vytvořením nového formuláře),
iii)
zvýšení relevantnosti a srozumitelnosti formulářů pro opatření k budování důvěry prostřednictvím:
-
odkazů na všechny příslušné články BTWC, při řádném zohlednění potřeby dosáhnout vhodné rovnováhy mezi poskytováním užitečných informací a vynaložením úsilí nezbytného k jejich získání. Cílem je vyhnout se nárůstu složitosti a pracovní zátěže, což by mohlo odrazovat od účasti,
-
úpravy opatření k budování důvěry prostřednictvím možného dvoustupňového přístupu, přičemž úpravy vyžadující další prověření by byly zahrnuty do nového postupu mezi zasedáními;
b)
opatření související s mechanismem generálního tajemníka OSN pro šetření údajného použití biologických a toxinových zbraní; opětovné potvrzení toho, že je nutné, aby strany zajistily účinnost ustanovení samotného mechanismu a učinily k tomuto účelu praktické kroky, jako je poskytování podpory programům odborné přípravy a rozvoj systému analytických laboratoří.
Článek 5
Unie kromě cílů stanovených v článku 1 a priorit stanovených v článku 2 podpoří posilování úlohy ISU. Podpoří zejména:
a)
prodloužení mandátu ISU o dalších pět let;
b)
rozšíření mandátu ISU o tyto činnosti:
i)
zřízení komunikační a informační platformy o politických, vědeckých a jiných činnostech významných z hlediska BTWC (založení „referenční knihovny“/elektronické databáze pro zvyšování informovanosti států, jež jsou stranami úmluvy, akademické sféry a průmyslu),
ii)
navazování kontaktů a sdílení informací s jinými příslušnými mezinárodními organizacemi,
iii)
další posilování vnitrostátního provádění BTWC usnadněním výměny informací a doporučení ohledně vnitrostátního provádění,
iv)
další podpora systému opatření k budování důvěry prostřednictvím účasti na revizi prohlášení o těchto opatřeních. Na základě informací z revidovaných opatření k budování důvěry by mohl ISU obdržet mandát ke shromáždění informací souvisejících s článkem X BTWC do databáze dostupné online,
v)
vyvinutí systému k revizi výsledků vědeckého a technologického rozvoje a jejich dopadu na BTWC,
vi)
vypracování akčního plánu pro univerzální platnost;
c)
náležité rozšíření stávajícího personálu ISU, aby mohl provádět činnosti uvedené v písmenu b).
Článek 6
V zájmu podpory revize a posilování postupu mezi zasedáními Unie zejména podpoří:
a)
následující otázky pro nový postup mezi zasedáními, ať již jako témata tohoto postupu nebo prostřednictvím zvláštních pracovních skupin:
i)
vnitrostátní provádění BTWC,
ii)
univerzální platnost BTWC,
iii)
další činnost navazující na hodnotící konferenci a související s opatřeními k budování důvěry,
iv)
pomoc a spolupráce podle článků VII a X BTWC, včetně určení požadavků pro pomoc při vypracovávání a přijímání vhodných regulačních rámců (v první řadě se zaměřením na biologickou bezpečnost a ochranu),
v)
vědecký a technologický rozvoj;
b)
častější posuzování příslušného vědeckého a technologického rozvoje. Prostřednictvím svého obnoveného mandátu by se na tom mohl podílet ISU. Kromě důkladné diskuse v postupu mezi zasedáními by strany mohly přijmout rozhodnutí ohledně jiných možností projednávání vědeckých a technických otázek (tzn. vytvoření nové pracovní skupiny, zařazení vědy a techniky na pořad jednání stran, organizace zasedání odborníků věnujících se vědě a technice, zřízení poradního panelu nebo otevřeného fóra věnovaného otázkám vědy a techniky);
c)
vypracovávání vnitrostátních regulačních rámců, zejména pro biologickou bezpečnost a ochranu. Přijetí odpovídajících norem řízení v oblasti biologické bezpečnosti a ochrany pro laboratoře a průmysl, které však v žádném případě nenahrazují režim dodržování BTWC, může stranám z dlouhodobého hlediska pomoci s prováděním povinností vyplývajících z BTWC. Zároveň by se mohlo jednat o užitečný nástroj, který by spolu s dalšími opatřeními přispíval k budoucímu posílenému režimu dodržování. Jednání o této oblasti, například s příslušnými průmyslovými odvětvími, by mohlo být zahrnuto v novém postupu mezi zasedáními;
d)
posílení rozhodovací povahy postupu mezi zasedáními prozkoumáním řady možností, spočívajících například v tom, že by se závěrečná zpráva ze zasedání stran stala závaznou, dohodly by se plány postupu, zvážila možnost ustavení pracovních skupin věnujících se konkrétním otázkám, akčním plánům nebo doporučením.
Článek 7
V zájmu podpory univerzální platnosti BTWC Unie podpoří:
a)
přijetí akčního plánu pro univerzální platnost spravovaného ISU a obsahujícího konkrétní kroky a činnosti. Součástí akčního plánu by mohly být činnosti jako informační akce, společné demarše, překlady příslušných dokumentů, motivační podněty, jako například výměna informací o nabídkách pomoci, a návštěvy za účelem pomoci při prvním vyplňování formulářů týkajících se opatření k budování důvěry, jež mají být předloženy. Tento akční plán by se na každém zasedání stran zhodnotil a v případě potřeby upravil;
b)
pořádání zvláštních zasedání věnovaných univerzální platnosti BTWC nebo zasedání pracovní skupiny týkajících se univerzální platnosti BTWC v rámci postupu mezi zasedáními, aby bylo možné koordinovat informační činnosti mezi různými aktéry a plánovat regionální iniciativy.
Článek 8
Unie podpoří revizi provádění článku X BTWC na sedmé hodnotící konferenci. Tato revize se zaměří na:
a)
prozkoumání způsobu, jak začlenit informace týkající se pomoci do opatření k budování důvěry, prostřednictvím úpravy formuláře D nebo vytvořením nového formuláře, aby si strany mohly vyměňovat informace o činnostech týkajících se spolupráce a pomoci;
b)
pověření ISU shromážděním informací souvisejících s článkem X BTWC do databáze dostupné online, která by se mohla nacházet v zabezpečené části internetových stránek.
Článek 9
Opatření přijatá Unií pro účely uvedené v článcích 1 až 8 zahrnují:
a)
návrhy Unie vyplývající z postoje uvedeného v článcích 1 až 8 a týkající se konkrétních, praktických a proveditelných ujednání pro účinné posílení provádění BTWC, jež by měly strany posoudit na sedmé hodnotící konferenci;
b)
demarše vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku nebo delegací Unie;
c)
prohlášení vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku nebo delegace Unie při OSN učiněná během příprav hodnotící konference a v jejím průběhu.
Článek 10
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 18. července 2011.
NEUVOSTON PÄÄTÖS 2011/429/YUTP,
annettu 18 päivänä heinäkuuta 2011,
bakteriologisten (biologisten) ja toksiiniaseiden kehittämisen, tuottamisen ja varastoimisen kieltämisestä ja niiden hävittämisestä tehdyn yleissopimuksen (BTWC) osapuolina olevien valtioiden seitsemännessä tarkistuskonferenssissa omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian, jolla pyritään muun muassa vahvistamaan bakteriologisten (biologisten) ja toksiiniaseiden kehittämisen, tuottamisen ja varastoimisen kieltämisestä ja niiden hävittämisestä tehtyä yleissopimusta (Convention on the Prohibition of the Development, Production and Stockpiling of Bacteriological (Biological) and Toxin Weapons and on their Destruction, BTWC), jäljempänä ’biologisten aseiden kieltosopimus’ tai ”kieltosopimus”, jatkamaan kieltosopimuksen tarkastusjärjestelyjä koskevaa keskustelua, tukemaan kieltosopimuksen maailmanlaajuista soveltamista ja kansallista täytäntöönpanoa, myös rikoslainsäädännön avulla, sekä tehostamaan sen noudattamista.
(2)
Yhdistyneiden kansakuntien (YK) turvallisuusneuvosto hyväksyi 28 päivänä huhtikuuta 2004 yksimielisesti päätöslauselman 1540 (2004), jossa joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen todetaan uhkaksi kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle. YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi yksimielisesti päätöslauselman 1673 (2006), jonka tarkoituksena on tehostaa pyrkimyksiä edistää päätöslauselman 1540 (2004) täysimääräistä täytäntöönpanoa. Näiden päätöslauselmien määräysten täytäntöönpano edistää biologisten aseiden kieltosopimuksen täytäntöönpanoa.
(3)
YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi 26 päivänä elokuuta 1988 päätöslauselman 620 (1988), jossa muun muassa rohkaistaan YK:n pääsihteeriä tutkimaan viipymättä väitteitä kemiallisten ja bakteriologisten (biologisten) tai toksiiniaseiden käytöstä, joka rikkoo vuoden 1925 Geneven pöytäkirjaa. YK:n yleiskokous hyväksyi 8 päivänä syyskuuta 2006 YK:n maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian, joka on päätöslauselman 60/288 liitteenä. Sen mukaan jäsenvaltiot rohkaisevat pääsihteeriä pitämään hänen käytettävissään olevan asiantuntijoita ja laboratorioita koskevan luettelon sekä tekniset ohjeet ja menettelyt ajan tasalla, jotta edellä mainittua väitettyä käyttöä voidaan tutkia ajallaan ja tehokkaasti.
(4)
Kuudennessa biologisten aineiden kieltosopimuksen osapuolina olevien valtioiden tarkistuskonferenssissa päätettiin, että seitsemäs tarkistuskonferenssi pidetään Genevessä viimeistään vuonna 2011 ja että siinä olisi tarkasteltava biologisten aseiden kieltosopimuksen toimintaa ottaen huomioon muun muassa kieltosopimuksen kannalta merkittävä uusi tieteellinen ja teknologinen kehitys sekä osapuolina olevien valtioiden, jäljempänä ’sopimusvaltiot’, edistyminen kieltosopimuksen mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanossa sekä kuudennessa tarkistuskonferenssissa hyväksyttyjen päätösten ja suositusten täytäntöönpanossa.
(5)
Neuvosto hyväksyi 27 päivänä helmikuuta 2006 yhteisen toiminnan 2006/184/YUTP (1) ja 10 päivänä marraskuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/858/YUTP (2). Kummallakin yhteisellä toiminnalla edistetään biologisten aseiden kieltosopimuksen maailmanlaajuista soveltamista ja tuetaan sen täytäntöönpanoa sopimusvaltioissa. Yhteisellä toiminnalla 2008/858/YUTP rohkaistaan lisäksi sopimusvaltioiden suorittamaa luottamusta lisääviä toimia koskevien ilmoitusten, jäljempänä ’LLT-ilmoitukset’, toimittamista ja tuetaan kieltosopimuksen konferenssien välisenä aikana toteutettavaa prosessia.
(6)
Yhteisen toiminnan 2006/184/YUTP rinnalla Euroopan unioni sopi biologisia aseita ja toksiiniaseita koskevan EU:n toimintasuunnitelman, joka täydentää EU:n yhteistä toimintaa biologisia ja toksiiniaseita koskevan yleissopimuksen tukemiseksi (3), jossa jäsenvaltiot sitoutuivat toimittamaan LLT-ilmoituksia YK:lle kunkin vuoden huhtikuussa sekä luetteloja asianomaisista asiantuntijoista ja laboratorioista YK:n pääsihteerille helpottaakseen minkä hyvänsä väitetyn (kemiallisten) biologisten ja toksiiniaseiden käytön tutkintaa.
(7)
Koska biologisten aseiden kieltosopimuksen seitsemäs tarkistuskonferenssi järjestetään 5-22 päivänä joulukuuta 2011, on asianmukaista saattaa Euroopan unionin kanta ajan tasalle,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Unionin tavoitteena bakteriologisten (biologisten) ja toksiiniaseiden kehittämisen, tuottamisen ja varastoimisen kieltämisestä ja niiden hävittämisestä tehdyn yleissopimuksen (BTWC) osapuolina olevien valtioiden seitsemännessä tarkistuskonferenssissa on tämän kieltosopimuksen toiminnan uudelleen tarkastelu ja vaihtoehtojen kartoittaminen sen edelleen tehostamiseksi.
Unioni tekee tämän tavoitteen saavuttamiseksi konkreettisia ehdotuksia seitsemännessä tarkistuskonferenssissa, jonka on määrä kokoontua 5-22 päivänä joulukuuta 2011.
2 artikla
Unioni pyrkii seitsemännessä tarkistuskonferenssissa erityisesti varmistamaan, että kieltosopimuksen osapuolina olevat valtiot, jäljempänä ’sopimusvaltiot’, käsittelevät seuraavia ensisijaisia kysymyksiä:
a)
kieltosopimuksen noudattamista koskevan luottamuksen lisääminen;
b)
sopimuksen kansallisen täytäntöönpanon tukeminen; ja
c)
sen maailmanlaajuisen soveltamisen edistäminen.
3 artikla
Edellä 1 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja 2 artiklassa asetettujen ensisijaisten kysymysten käsittelemiseksi unioni
a)
osallistuu seitsemännessä tarkistuskonferenssissa tapahtuvaan biologisten aseiden kieltosopimuksen toiminnan täydelliseen uudelleen tarkasteluun, sopimusvaltioiden kieltosopimuksen mukaisesti antamien sitoumusten täytäntöönpano mukaan lukien;
b)
kannattaa uutta asiasisältöä koskevaa prosessia seitsemännen ja kahdeksannen tarkistuskonferenssin väliselle ajalle, ja tuo esiin erityisalueita ja tehostettuja järjestelyjä, joilla tämän prosessin puitteissa voidaan edistyä;
c)
kannattaa kahdeksannen tarkistuskonferenssin järjestämistä viimeistään vuonna 2016;
d)
pyrkii luomaan yhteisymmärryksen, jotta seitsemännessä tarkistuskonferenssissa voidaan onnistua aiemmissa konferensseissa muodostuneiden puitteiden pohjalta ja edistää muun muassa seuraavia keskeisiä kysymyksiä:
i)
pyritään tuomaan esiin ja vahvistamaan tehokkaita mekanismeja, joilla lisätään luottamusta biologisten aseiden kieltosopimuksen noudattamiseen;
ii)
sopimusvaltioiden olisi voitava osoittaa kieltosopimuksen noudattaminen niiden täytäntöönpanovalmiuksia ja -toimia sekä sopimuksen noudattamiseen tähtääviä pyrkimyksiä koskevan tiedonvaihdon ja lisääntyneen avoimuuden kautta. Tämä voidaan toteuttaa ilmoituksin, neuvotteluin ja paikan päällä toteutettavain toimin, mikä lisäisi avoimuutta ja valvontaa, mutta myös konferenssien välisenä aikana toteutettavan prosessin kuluessa tapahtuvan tiedonvaihdon ja uudelleen tarkastelun avulla. Vaikka unioni tunnustaa, ettei todentamisesta ole päästy yhteisymmärrykseen, mikä on täydellisen ja tehokkaan aseidenriisunnan ja aseiden leviämisen estämisen keskeinen osatekijä, se haluaa osoittaa vaihtoehtoja, joilla voidaan päästä samanlaisiin tavoitteisiin;
iii)
kaikkien sopimusvaltioiden suorittama kaikkien biologisten aseiden kieltosopimuksen mukaisten velvoitteiden tosiasiallinen täytäntöönpano ja täysimääräinen noudattaminen. Tarvittaessa tuetaan ja lujitetaan kansallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä, myös rikoslainsäädäntöä, sekä patogeenisten mikro-organismien ja toksiinien valvontaa biologisten aseiden kieltosopimuksen puitteissa, muun muassa lisäämällä YK:n aseriisuntatoimiston täytäntöönpanon tukiyksikön (Implementation Support Unit), jäljempänä ’ISU’, valmiuksia tukea kansallista täytäntöönpanoa ja tuomalla se esiin konferenssien välisenä aikana käsiteltävänä kysymyksenä. Voidaan harkita lisätoimia ja tehdä päätöksiä, jotka koskevat tapoja tehostaa kansallista täytäntöönpanoa. Unioni rohkaisee keskustelua mahdollisista vaihtoehdoista tältä osin, erityisesti kansallisen lainsäädännön, kansallisten sidosryhmien välisen yhteensovittamisen sekä alueellisen ja paikallisen yhteistyön aloilla, sekä bioturvallisuuteen ja biomateriaalien suojaamiseen liittyvien asianmukaisten standardien täytäntöönpanoa biotieteenalan laitoksissa;
iv)
kaikkien valtioiden yleismaailmallinen liittyminen biologisten aseiden kieltosopimukseen, mikä käsittää kaikkien niiden valtioiden, jotka eivät ole biologisten aseiden kieltosopimuksen osapuolia, kehottamisen liittymään siihen viipymättä ja sitoutumaan oikeudellisesti biologisten ja toksiiniaseiden riisuntaan ja niiden leviämisen estämiseen ja, kunnes nämä valtiot ovat liittyneet sopimukseen, niiden rohkaisemisen osallistumaan tarkkailijoina sopimusvaltioiden kokouksiin ja panemaan kieltosopimuksen määräykset vapaaehtoisesti täytäntöön. Pyrkimys siihen, että biologisten ja toksiiniaseiden kielto julistetaan sitovaksi kansainvälisen oikeuden määräykseksi, myös soveltamalla biologisten aseiden kieltosopimusta maailmanlaajuisesti. Tämän vuoksi suositellaan kieltosopimuksen maailmanlaajuista soveltamista koskevan sellaisen toimintasuunnitelman hyväksymistä, jota ISU sovittaa yhteen ja jota arvioidaan konferenssien välisenä aikana toteutettavan prosessin erityisistunnoissa;
v)
pyrkimykset parantaa avoimuutta ja lisätä luottamusta kieltosopimuksen noudattamiseen käsittävät luottamusta lisäävien toimien (LLT) mekanismin. Unioni haluaa tehostaa tätä mekanismia osoittamalla toimenpiteitä LLT-mekanismiin osallistumisen sekä sen laadun ja kattavuuden lisäämiseksi;
vi)
kieltosopimuksen X artiklaan liittyvän yhteistyön ja avunannon avoimuuden lisääminen ja muiden kansainvälisten järjestöjen työn ja asiantuntemuksen huomioon ottaminen. Unioni tukee edelleenkin kieltosopimuksen X artiklan konkreettista täytäntöönpanoa eri avustusohjelmiensa kautta, ja se haluaa edelleen pyrkiä yhteisiin näkemyksiin, mikä on tehokkaan toiminnan perusta, kun tavoitteena on rauhanomaisiin tarkoituksiin pyrkivä yhteistyö biologisten aseiden kieltosopimuksen puitteissa. Voidaan harkita lisätoimia ja tehdä päätöksiä, jotka koskevat kansainvälisen yhteistyön, rauhanomaisiin tarkoituksiin pyrkivän avunannon ja tiedonvaihdon lisäämistä biotieteiden ja teknologian osalta, sekä valmiuksien kehittämistä tarttuvien tautien valvonnan, havaitsemisen, diagnosoinnin ja leviämisen estämisen alalla;
vii)
biologisten ja toksiiniaseiden käyttöä koskevien väitteiden tutkimiseen tarkoitettua YK:n pääsihteerin käytössä olevaa mekanismia tehostetaan. Voidaan harkita lisätoimia ja tehdä päätöksiä, jotka koskevat kieltosopimuksen VII artiklassa tarkoitettua avunantoa ja yhteensovittamista asiaankuuluvien järjestöjen kanssa minkä tahansa sopimusvaltion pyynnöstä, jos esitetään biologisten ja toksiiniaseiden käyttöä koskevia väitteitä, mukaan lukien tautien valvontaa, havaitsemista ja diagnosointia koskevien kansallisten valmiuksien ja julkisten terveydenhuoltojärjestelmien parantaminen. Erikseen suoritettava työ, jonka tavoitteena on tehostaa biologisten ja toksiiniaseiden käyttöä koskevien väitteiden tutkimiseen tarkoitettua YK:n pääsihteerin käytössä olevaa mekanismia, voi omalta osaltaan välillisesti tehostaa myös kieltosopimuksen VI ja VII artiklaa;
viii)
sellaisen alaan liittyvän tieteellisen ja teknologisen kehityksen aiempaa useammin tapahtuvan arvioinnin tehostaminen, joka voi vaikuttaa biologisten aseiden kieltosopimukseen, kuten kemian ja biologian lähentyminen sekä nopeasti kehittyvät synteettisen biologian ja nanoteknologian alat;
ix)
YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmista 1540 (2004) ja 1673 (2006) johtuvien velvoitteiden noudattaminen erityisesti sen estämiseksi, että biologisia ja toksiiniaseita hankitaan tai käytetään terrorismitarkoituksiin tai että terroristit saavat haltuunsa aineita, tarvikkeita ja tietoja, joita voidaan käyttää biologisten ja toksiiniaseiden kehittelyssä ja tuotannossa;
x)
G8-maiden yleismaailmalliset kumppanuusohjelmat, joilla pyritään tukemaan aseidenriisuntaa sekä arkaluontoisten aineiden, laitosten valvontaa ja turvaamista sekä asiantuntemusta;
xi)
lisätoimien harkitseminen ja niitä koskevien päätösten teko vuosina 2007-2010 toteutetun konferenssien välisenä aikana toteutettavan prosessin suorittaman työskentelyn perusteella, sekä pyrkimykset herättää keskustelua ja edistää yhteisymmärrystä ja tehokasta toimintaa biologisten aseiden kieltosopimuksen täytäntöönpanon edellyttämien kansallisten toimenpiteiden toteuttamiseksi.
4 artikla
Tehostaakseen biologisten aseiden kieltosopimuksen noudattamista unioni tukee seuraavia toimenpiteitä:
a)
LLT-ilmoituksiin liittyvät toimenpiteet
i)
vuosittaisten LLT-ilmoitusten tarkastelu täytäntöönpanoa ja noudattamista koskevina säännöllisinä kansallisina ilmoitusvälineinä sekä niiden edelleen kehittäminen tämän tavoitteen mukaisesti;
ii)
LLT-ilmoitusten laadun parantaminen
-
yksinkertaistamalla mahdollisimman paljon LLT-lomakkeita ja poistamalla mahdollisia epäselvyyksiä. LLT-lomakkeiden muuttamista koskevat yksityiskohtaiset ja konkreettiset ehdotukset perustuvat Geneven foorumin seminaarin selvityksiin,
-
kannattamalla LLT-ilmoituksissa annettujen tietojen kokoamista yhteen. Unioni tukisi tätä varten ISU:n aseman vahvistamista kansallisten yhteyspisteiden ja kieltosopimuksen noudattamisesta vastaavien kansallisten viranomaisten tukemisessa. Tähän tukeen voivat sisältyä muun muassa käsikirjaston perustaminen, tukipalvelut, LLT-lomakkeiden tarjoaminen useilla kielillä, sähköisen lomakkeen käyttöönotto ja kansallisille yhteyspisteille tarkoitetut alueelliset seminaarit,
-
ottamalla käyttöön kannustimia LLT-ilmoitusten toimittamiselle, esimerkiksi sisällyttämällä LLT-mekanismiin kieltosopimuksen X artiklaan liittyviä yksityiskohtaisia tietoja (käyttämällä jo olemassa olevaa lomaketta D tai laatimalla uusi lomake);
iii)
LLT-lomakkeiden tarkoituksenmukaisuuden ja laaja-alaisuuden lisääminen
-
viittaamalla biologisten aseiden kieltosopimuksen kaikkiin asiaankuuluviin artikloihin ja ottamalla erityisesti huomioon tarpeen löytää sopiva tasapaino käyttökelpoisen tiedon toimittamisen ja sen hankkimisen edellyttämän vaivan välillä. Tavoitteena on, ettei lisätä monimutkaisuutta ja työmäärää, mikä voisi mahdollisesti haitata osallistumista,
-
muuttamalla LLT-ilmoituksia mahdollisesti kaksivaiheista lähestymistapaa käyttäen jättämällä lisätarkastelua edellyttävät muutokset uuden konferenssien välisenä aikana toteutettavan prosessin käsiteltäviksi;
b)
biologisten ja toksiiniaseiden käyttöä koskevien väitteiden tutkimiseen tarkoitettuun YK:n pääsihteerin käytössä olevaan mekanismiin liittyvät toimenpiteet samalla kun vahvistetaan uudelleen, että sopimusvaltioiden on tarpeen varmistaa tuon mekanismin määräysten tehokkuus ja toteuttaa tätä varten käytännön toimia, kuten tuen antaminen koulutusohjelmiin ja analyysilaboratoriojärjestelmän kehittäminen.
5 artikla
Edellä 1 artiklassa asetettujen tavoitteiden ja 2 artiklassa esitettyjen ensisijaisten alojen lisäksi unioni kannattaa ISU:n aseman vahvistamista. Unioni tukee erityisesti seuraavaa:
a)
ISU:n toimeksiannon jatkaminen edelleen viidellä vuodella;
b)
seuraavien toimien sisällyttäminen ISU:n toimeksiantoon:
i)
biologisten aseiden kieltosopimuksen kannalta merkittävää poliittista, tieteellistä ja muuta toimintaa käsittelevän viestintä- ja tiedotusfoorumin perustaminen (perustamalla käsikirjasto tai sähköinen tietokanta sopimusvaltioiden, tiedeyhteisön ja alan teollisuuden tietoisuuden lisäämiseksi);
ii)
yhteyksien luominen muihin asiaankuuluviin kansainvälisiin järjestöihin ja tietojen vaihtaminen niiden kanssa;
iii)
biologisten aseiden kieltosopimuksen kansallisen täytäntöönpanon edelleen tehostaminen helpottamalla sitä koskevaa tietojenvaihtoa ja neuvontaa;
iv)
luottamusta lisäävien toimenpiteiden järjestelmän edelleen tukeminen osallistumalla LLT-ilmoitusten arviointimenettelyyn. Tarkistetuissa LLT-ilmoituksissa annettujen tietojen pohjalta ISU:lle voitaisiin antaa tehtäväksi kieltosopimuksen X artiklaan liittyvien tietojen kokoaminen verkkotietokannaksi;
v)
uuden tieteellisen ja teknologisen kehityksen ja sen biologisten aseiden kieltosopimukseen kohdistuvien vaikutusten arvioimista koskevan järjestelmän kehittäminen;
vi)
kieltosopimuksen maailmanlaajuista soveltamista koskevan toimintasuunnitelman laatiminen;
c)
tarvittava ISU:n nykyisen henkilöstön lisääminen, jotta ISU voi huolehtia edellä b alakohdassa tarkoitetuista toimista.
6 artikla
Konferenssien välisenä aikana toteutettavan prosessin tarkistamisen ja tehostamisen tukemiseksi unioni aikoo erityisesti
a)
kannattaa seuraavien kysymysten käsittelemistä uudessa konferenssien välisenä aikana toteutettavassa prosessissa joko konferenssien välillä käsiteltävinä aiheina tai erityistyöryhmissä:
i)
kansallinen täytäntöönpano;
ii)
maailmanlaajuinen soveltaminen;
iii)
LLT-ilmoituksiin liittyvä työ tarkistuskonferenssin jälkeen;
iv)
biologisten aseiden kieltosopimuksen VII ja X artiklan mukainen avunanto ja yhteistyö, mukaan lukien asianmukaisten sääntelypuitteiden laatimiseen ja hyväksymiseen liittyvän avun tarpeen kartoittaminen (keskittyen aluksi bioturvallisuuteen ja biomateriaalien suojaamiseen);
v)
tieteen ja teknologian kehitys;
b)
kannattaa alaan liittyvän tieteellisen ja teknologisen kehityksen aiempaa useammin tapahtuvaa arviointia. ISU voisi uudistetun toimeksiantonsa johdosta osallistua siihen. Konferenssien välisenä aikana toteutettavassa prosessissa käytävän yksityiskohtaisen keskustelun lisäksi sopimusvaltiot voisivat päättää vaihtoehtoisista tavoista käsitellä tiede- ja teknologiakysymyksiä (esim. uuden työryhmän perustaminen, tieteen ja teknologian sisällyttäminen sopimusvaltioiden kokousten esityslistaan, erityisen tiedettä ja teknologiaa koskevan asiantuntijakokouksen järjestäminen, neuvoa-antavan paneelin tai avoimen tiede- ja teknologiafoorumin perustaminen);
c)
kannattaa kansallisten sääntelypuitteiden laatimista erityisesti bioturvallisuuden ja biomateriaalien suojaamisen alalla. Laboratorioita ja teollisuutta koskevien bioturvallisuuteen ja biomateriaalien suojaamiseen liittyvien standardien hyväksyminen voi pitkällä aikavälillä auttaa sopimusvaltioita kieltosopimuksessa määrättyjen velvoitteiden täytäntöönpanossa, vaikka ne eivät millään tavalla korvaa sopimuksen noudattamisen valvontaa. Ne voivat myös osoittautua muiden toimenpiteiden ohella hyödylliseksi välineeksi pyrittäessä luomaan tehokkaampi järjestelmä noudattamisen valvontaa varten. Tästä kehityksestä käytävät keskustelut esimerkiksi alan teollisuuden kanssa voisivat olla osa uutta konferenssien välisenä aikana toteutettavaa prosessia;
d)
kannattaa konferenssien välisenä aikana toteutettavaan prosessiin liittyvän päätöksenteon tehostamista kartoittamalla eri vaihtoehtoja, kuten sitä, että sopimusvaltioiden kokousten loppuraportista tehtäisiin sitova, sovittaisiin etenemissuunnitelmista tai harkittaisiin mahdollisia aihekohtaisia työryhmiä, toimintasuunnitelmia tai suosituksia.
7 artikla
Biologisten aseiden kieltosopimuksen maailmanlaajuisen soveltamisen tukemiseksi unioni
a)
kannattaa kieltosopimuksen maailmanlaajuista soveltamista koskevan sellaisen toimintasuunnitelman hyväksymistä, jota ISU hallinnoi ja jossa asetetaan konkreettisia toimenpiteitä ja toimia. Toimintasuunnitelmaan voisi sisältyä sellaisia toimia kuin tiedotustapahtumat, yhteiset viralliset yhteydenotot, asiaankuuluvien asiakirjojen kääntäminen, kannustimet kuten tiedonvaihto avun antamista koskevista tarjouksista sekä avustusvierailut ensimmäisten LLT-ilmoitusten tekemisen tukemiseksi. Toimintasuunnitelmaa arvioitaisiin ja tarvittaessa muutettaisiin kussakin sopimusvaltioiden kokouksessa;
b)
kannattaa kieltosopimuksen maailmanlaajuista soveltamista käsittelevien erityisistuntojen tai työryhmäkokousten järjestämistä konferenssien välillä toteutettavan prosessin yhteydessä tiedotustoimien yhteensovittamiseksi eri toimijoiden välillä ja alueellisten aloitteiden suunnittelemiseksi.
8 artikla
Unioni kannattaa biologisten aseiden kieltosopimuksen X artiklan täytäntöönpanon tarkistamista seitsemännessä tarkistuskonferenssissa. Tarkistuksen tavoitteena on:
a)
tarkastella, miten LLT-mekanismiin voitaisiin sisällyttää avunantoa koskevia tietoja, joko tarkistamalla lomaketta D tai laatimalla uusi lomake, jotta sopimusvaltiot voivat vaihtaa tietoja yhteistyöhön ja avunantoon liittyvistä toimista;
b)
valtuuttaa ISU kokoamaan kieltosopimuksen X artiklaan liittyviä tietoja verkkotietokannaksi, joka voitaisiin sijoittaa internetsivuston suojatulle alueelle.
9 artikla
Unioni toteuttaa seuraavat toimet 1-8 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi:
a)
unioni ehdottaa 1-8 artiklassa esitetyn kannan perusteella sopimusvaltioiden harkittaviksi seitsemännessä tarkistuskonferenssissa yksittäisiä, käytännönläheisiä ja toteuttamiskelpoisia järjestelyjä, joilla parannetaan tehokkaasti biologisten aseiden kieltosopimuksen täytäntöönpanoa;
b)
unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja tai unionin valtuuskunnat suorittavat virallisia yhteydenottoja;
c)
unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja tai unionin YK:ssa oleva edustusto esittävät kannanottoja ennen seitsemättä tarkistuskonferenssia ja sen aikana.
10 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2011.