ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. března 2012
ve věci státní podpory č. SA.29041 (C 28/2009) (ex N 433/2009) Podpůrná opatření ve prospěch společnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(oznámeno pod číslem C(2012) 1369)
(Pouze rumunské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/246/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na čl. 108 odst. 2 první odstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, jímž Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci státní podpory C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními a vzhledem k těmto připomínkám,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 17. července 2009 Rumunsko oznámilo dvě podpůrná opatření (dále jen „oznámení“) ve prospěch společnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (dále jen „Oltchim“ nebo „společnost“): i) výměna dluhu za kmenové akcie v hodnotě 538 milionů RON (přibližně 128 milionů EUR (3)) a ii) státní záruka pokrývající 80 % komerční půjčky v celkové výši 424 milionů EUR. Rumunsko oznámilo tyto dvě státní podpory z důvodu právní jistoty a uvedlo, že nejde o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(2)
Před tímto oznámením, dne 10. dubna 2008, předložila společnost PCC SE (dále jen „PCC“) se sídlem v Duisburgu v Německu, která má nyní menšinový podíl ve společnosti Oltchim představující 18,31 %, oficiální stížnost, podle níž plánovaná výměna dluhu za akcie představuje neslučitelnou státní podporu.
(3)
Komise si po zaregistrování stížnosti vyměnila dopisy a informace s rumunskými úřady, se společností Oltchim a se stěžovatelem a uspořádala jednak několik setkání s rumunskými úřady a se zástupci společnosti Oltchim, a jednak se stěžovatelem.
(4)
Dne 15. září 2009 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně podpůrných opatření (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Rumunsko zaslalo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 3. listopadu 2009.
(5)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 29. prosince 2009 (4). Komise v dopisech ze dne 21. prosince 2009 vyzvala osm společností potenciálně zainteresovaných na tomto řízení jako konkurenty společnosti Oltchim, aby podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení.
(6)
Komise obdržela připomínky od pěti třetích stran: v dopise ze dne 26. ledna 2010 od společnosti Vestolit GmbH & Co. KG (dále jen „Vestolit“), v dopise ze dne 26. ledna 2010 od společnosti Ineos ChlorVinyls (dále jen „Ineos“), v dopisech ze dne 27. ledna a ze dne 28. ledna 2010 od dvou společností, které požádaly, aby nebyla sdělena jejich totožnost (dále jen „I. a II. nejmenovaná strana“), a v dopise ze dne 29. ledna 2010 od soukromé osoby (pan Virgil Bestea).
(7)
Tyto připomínky byly sděleny Rumunsku dopisem z 2. března 2010. Rumunsko odpovědělo na připomínky výše uvedených třetích stran dopisem z 8. dubna 2010.
(8)
Šestá třetí strana, investiční fond Firebird Management LLC (dále jen „Firebird“), který v dané době vlastnil 1,328 % akcií společnosti Oltchim, zaslal informace a připomínky prostřednictvím dopisů z 27. května 2010 a 8. července 2010. Připomínky fondu Firebird byly Rumunsku sděleny prostřednictvím dopisů z 25. července 2010 a 27. července 2010.
(9)
Stěžovatel PCC předložil připomínky k této věci v dopisech z 6. května 2010, 18. května 2010, 19. května 2010, 28. května 2010, 13. června 2010, 18. června 2010, 22. července 2010, 6. srpna 2010, 2. září 2010, 18. října 2010, 9. dubna 2011 a 14. dubna 2011. Kromě těchto dopisů zaslala společnost PCC celou řadu materiálů s informacemi týkajícími se dotyčné věci, které v zásadě obsahovaly různé články z tisku a další informace, většinou veřejného charakteru.
(10)
Dále I. a II. nejmenovaná strana (které rovněž zaslaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení a které žádaly, aby nebyla zveřejněna jejich totožnost) zaslaly dodatečné informace 21. září 2010, 22. února 2011, 28. února 2011, 26. července 2011 a 28. října 2011.
(11)
Komise zaslala rumunským úřadům připomínky uvedené v bodech odůvodnění 9 a 10 ve chvíli, kdy obsahovaly nové informace a argumenty a kdy byly relevantní pro dotyčné řízení, a to v dopisech z 25. června 2010, 2. srpna 2010, 9. září 2010, 22. září 2010, 20. října 2010 a 23. listopadu 2011.
(12)
Rumunsko odpovědělo na dodatečně obdržené připomínky v dopisech ze dne 30. července 2010, 2. září 2010, 12. října 2010, 26. října 2010, 23. listopadu 2010 a 7. prosince 2011. Rovněž zaslalo dodatečné informace týkající se věci v dopisech ze dne 29. března 2011, 14. dubna 2011, 27. července 2011, 9. září 2011 a 21. září 2011.
(13)
V důsledku přijetí rozhodnutí o zahájení řízení se v Bruselu konalo několik setkání mezi útvary Komise a rumunskými úřady: 30. června 2010, 15. července 2010, 19. května 2011 a 12. září 2011. Útvary Komise se rovněž několikrát setkaly se zástupci stěžovatele PCC.
(14)
Rumunské úřady dopisem ze dne 22. června 2011 stáhly oznámení ze dne 17. července 2009 o státní záruce za půjčku ve výši 424 milionů EUR. Rumunské úřady rovněž Komisi informovaly, že nadále zachovávají oznámení o výměně dluhu za akcie.
(15)
Dne 10. srpna 2011 schválila rumunská vláda memorandum, jímž zástupci Ministerstva hospodářství, obchodu a podnikatelského prostředí, agentury AVAS (5) a společnosti Oltchim byli zmocněni, aby uzavřeli dohodu podle soukromého práva mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, na jejímž základě by společnost uznala úroky vážící se k veřejnému dluhu, akumulované ode dne 1. ledna 2007.
(16)
Dopisem ze dne 9. září 2011 rumunské úřady sdělily, že společnost Oltchim a agentura AVAS hodlají uzavřít dříve uvedenou dohodu podle soukromého práva a že AVAS taktéž vymění takto akumulované úroky za akcie, a to společně s hlavním dluhem.
(17)
Dopisem ze dne 21. října 2011 zaslal předseda vlády Rumunska Emil Boc závazný příslib rumunské vlády privatizovat celou společnost Oltchim, včetně celého balíku akcií, který připadne po výměně dluhu státním úřadům. Oznámení o privatizaci mělo být provedeno koncem března 2012 a privatizace ukončena do konce května 2012. Dopisem ze dne 16. února 2012 tento závazek znovu potvrdil nový předseda vlády Rumunska Mihai-Răzvan Ungureanu.
(18)
Rumunsko předložilo dodatečné připomínky a informace v dopisech z 12. října 2011 a 23. prosince 2011.
(19)
Z dopisů zmíněných v bodech odůvodnění 17 a 18 vyplývá, že Rumunsko pozměnilo oznámení opatření č. 1 v tom smyslu, že po převedení dluhu vůči státním úřadům ve výši 538 milionů RON bude následovat privatizace takto vzniklých akcií společnosti Oltchim a že převod musí být posouzen s přihlédnutím k následné privatizaci.
II. SOUVISLOSTI
II.1. Společnost
(20)
Oltchim je významný rumunský výrobce petrochemických produktů, jako je PVC, hydroxid sodný, chlor, DEHP a polyetherové polyoly. Hlavním výrobkem společnosti je PVC (v současné době tvoří asi 37,5 % z celkové výroby), v roce 2008 (6) s podílem 2,1 % na trhu Unie. Oltchim je s výrobou 78 druhů čtyřiceti základních chemických výrobků jednou z největších petrochemických společností v Rumunsku a v jihovýchodní Evropě. Společnost vyváží přibližně 80 % své výroby jak do Evropy, tak i mimo ni.
(21)
Oltchim je hlavní zaměstnavatel v oblasti průmyslu v rumunském regionu Vâlcea, který využívá pomoc podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. K 15. říjnu 2011 byl počet zaměstnanců 3 470 (7). Společnost z důvodu obtížné finanční situace, s níž se v současné době potýká, v prosinci 2011 dočasně propustila 1 000 zaměstnanců a dalších 993 zaměstnanců v lednu 2012 (8).
(22)
Společnost zahájila činnost v roce 1966, v roce 1990 byla reorganizována a v roce 1997 byla kótována na Burze cenných papírů v Bukurešti. Rumunský stát (v současné době prostřednictvím Ministerstva hospodářství) má ve společnosti většinový podíl představující 54,8 % společnosti. Hlavním menšinovým akcionářem je společnost PCC, která je v tomto řízení stěžovatelem, a vlastní také společnost Rokita SA, polského konkurenta společnosti Oltchim, ve které má podíl 18,31 %. Další akcie vlastní Nachbar Services Ltd. (14,02 %), různé fyzické osoby (11,04 %) a další právnické osoby (1,81 %).
II.2. Události předcházející přistoupení Rumunska k EU
II.2.1 Původ veřejného dluhu
(23)
V období 1992-2008 investovala společnost Oltchim celkem asi 371 milionů EUR do modernizace své výrobní linky (z toho 118,8 milionů EUR v období 2007-2008). Pokud jde o některé z těchto investic, společnost Oltchim uzavřela v období 1995-2000 sérii dvanácti komerčních půjček v celkové výši téměř 171 milionů DEM a 60 milionů USD. Půjčky byly kryty státními zárukami vydanými Ministerstvem financí.
(24)
Protože společnost Oltchim nebyla schopna půjčky splácet, banky od listopadu roku 1999 použily státní záruky.
(25)
V letech 1999 až 2002 provedlo Ministerstvo financí platby na základě záruk. Ministerstvo financí si naúčtovalo značně vysoké úroky a smluvní pokuty za částky takto zaplacené za záruky aktivované v letech 1999 až 2002. Ty se pohybovaly od 0,15 % do 0,3 % za den, přesněji řečeno od 54 % do 110 % za rok (9).
(26)
Do června roku 2002 celkový dluh společnosti Oltchim vůči Ministerstvu financí, pocházející ze státních záruk plus příslušných úroků a smluvních pokut, dosáhl 303 milionů RON (přibližně 72 milionů EUR). Tehdy byla uvedená částka převedena z Ministerstva financí na rumunskou agenturu AVAS (10), pověřenou vymáháním veřejných dluhů, a byla konsolidována v USD s cílem zachovat hodnotu dluhu v hyperinflačním prostředí. Výsledná částka činila 91 milionů USD.
(27)
Agentura AVAS neměla podle rumunské legislativy (OUG 51/1998) specifický mandát pro vybírání úroků a smluvních pokut z veřejného dluhu, který měla vymoci od dlužící společnosti.
II.2.2 Převod dluhu v roce 2003
(28)
První pokus o privatizaci společnosti se uskutečnil v roce 2001, kdy agentura AVAS se společností Exall Resources vyjednala a podepsala smlouvu o prodeji státního podílu ve společnosti. K odstoupení od smlouvy o prodeji došlo z důvodu neschopnosti kupujícího splnit platební povinnosti a proto, že kupující nemohl zaručit provedení technologických/environmentálních investic ve společnosti.
(29)
K dalšímu pokusu o privatizaci společnosti Oltchim došlo v říjnu 2003, kdy rumunská privatizační agentura APAPS zveřejnila oznámení o prodeji státního podílu. Potenciální investoři byli informováni, že veřejný dluh bude vyměněn za akcie s cílem zvýšit atraktivitu společnosti pro potenciální investory.
(30)
Přesto byla nabídka na privatizaci na začátku listopadu 2003 zrušena, protože potenciální investor (Rompetrol) a menšinoví akcionáři napadli u rumunských soudů převod dluhu z roku 2003. Navzdory této situaci byl v listopadu 2003 dluh vůči agentuře AVAS ve výši 95 milionů USD (a to převedených 91 milionů USD a dodatečné platby provedené Ministerstvem financí za záruky a převedené agentuře AVAS od června 2002), rovnající se 322 milionům RON, vyměněn za akcie na základě rozhodnutí valné hromady akcionářů společnosti Oltchim (na níž zástupci státu měli většinu hlasů). Tím se státní podíl ve společnosti Oltchim zvýšil z 53,26 % na 95,73 %.
(31)
V listopadu 2005 obchodní soud ve Vâlcea zrušil rozhodnutí valné hromady společnosti Oltchim o převodu dluhu, což zdůvodnil tím, že rozhodnutí bylo přijato, aniž by bylo menšinovým akcionářům umožněno, aby se zúčastnili navýšení kapitálu.
(32)
V červnu 2006 vydala rumunská vláda mimořádné nařízení (11), jímž zmocnila zástupce státu účastnící se valné hromady akcionářů společnosti Oltchim, aby hlasovali proti podání odvolání proti soudnímu rozhodnutí, které zrušilo první převod dluhu, a aby byla přijata nezbytná opatření pro zrušení všech následných aktů. Soudní rozhodnutí o zrušení převodu dluhu se stalo pravomocným v srpnu 2006. Ke skutečnému snížení vlastního kapitálu došlo v listopadu 2007. Dluh vzniklý ze zrušení převodu dluhu byl znovu zaveden do účtů ve své historické hodnotě 95 milionů USD, představujících pak 317 milionů RON.
II.2.3 Další růst dluhu
(33)
Po prvním převodu dluhu na agenturu AVAS v červnu 2002 pokračovalo Ministerstvo financí v období od června 2002 do prosince 2006 v provádění plateb na základě záruk, které byly aktivovány v listopadu 1999. V období 2003-2006, kdy převod dluhu z roku 2003 byl ještě platný, se celková částka dodatečných plateb provedených Ministerstvem financí na základě aktivovaných záruk zvýšila na 191 milionů RON. V rámci provádění dohody o převodu veřejného dluhu, uzavřené v červnu 2002 mezi Ministerstvem financí a agenturou AVAS, převedlo Ministerstvo financí na AVAS i všechny tyto pohledávky v postupných tranších, následujících po platbách uskutečněných na základě záruk. Agentura AVAS konsolidovala tyto pohledávky rovněž v USD a ty v roce 2006 představovaly celkovou částku 60 milionů USD.
(34)
Dne 1. ledna 2007, v den přistoupení Rumunska k Evropské unii, činil celkový dluh společnosti Oltchim vůči agentuře AVAS částku 60 milionů USD (12).
II.3. Události po přistoupení Rumunska k EU
II.3.1 Vývoj dluhu
(35)
Počínaje 1. lednem 2007 byly veškeré platby spojené s externími úvěry prováděny společností Oltchim. Ministerstvo financí již neprovedlo žádnou dodatečnou platbu v souvislosti se státními zárukami.
(36)
V listopadu 2007 bylo 95 milionů USD, tedy odpovídající částka po zrušení převodu dluhu, zavedeno do účetních výkazů společnosti Oltchim a připočteno k 60 milionům USD, spojeným s dodatečnými platbami, čímž vznikl veřejný dluh v celkové výši 155 milionů USD (508 milionů RON). Tento veřejný dluh ve výši 155 milionů USD je veden v účetních výkazech společnosti Oltchim v RON (tedy 508 milionů RON). Tento dluh vyjádřený v USD je od té doby uváděn v účtech společnosti Oltchim v RON a tato částka zůstává v rumunské měně nezměněna, protože v každém dalším výkazním termínu společnost vykazovala v účetní závěrce historickou hodnotu v RON (13), která byla vždy vyšší než hodnota platná v danou chvíli, protože RON během doby posílil vůči USD.
(37)
Výjimkou z obecného pravidla stanoveného zákonem OUG 51/1998 [viz výše uvedený bod odůvodnění 27], podle čl. 2 odst. 2 mimořádného nařízení vlády č. 45/2006 (dále jen „OUG 45/2006“), agentura AVAS v roce 2007 u pohledávek společnosti Oltchim, které na ni byly převedeny Ministerstvem financí a které byly předmětem převodu dluhu z roku 2003, požadovala za období 2003-2006 úroky 29,9 milionu RON podle roční úrokové sazby LIBOR (14) na vklady v USD.
(38)
V důsledku toho v listopadu 2007 celková částka, již společnost Oltchim dlužila agentuře AVAS, dosáhla 155 milionů USD (508 milionů RON) plus 29 milionů RON, tedy celkem 538 milionů RON. Toto rozhodnutí bude dále uvádět dluh v RON, protože oznámený převod dluhu je rovněž udáván v RON.
II.3.2 Druhý převod dluhu
(39)
V lednu 2007 schválil rumunský parlament mimořádné nařízení vlády OUG č. 45/2006 prostřednictvím zákona č. 30/2007, který agentuře AVAS povolil zrušit první převod dluhu a zmocnil ji provést druhý převod, tentokrát při dodržení prioritních práv menšinových akcionářů.
(40)
Nicméně druhý pokus o výměnu dluhu za akcie byl napaden novým hlavním menšinovým akcionářem, společností PCC, která se odmítla účastnit této operace.
(41)
Společnost PCC získala podíl ve výši 1,2 % ve společnosti Oltchim, za který zaplatila 7,5 milionu EUR v květnu 2007, přesněji řečeno po datu, kdy nabylo právní moci rozhodnutí státního soudu rušící první převod dluhu, neboť společnost Oltchim ani rumunské úřady se neodvolaly. Poté, co byl převod dluhu na účtech společnosti zrušen, se podíl stěžovatele PCC ve výši 1,2 % stal podílem ve výši 12 % (15).
(42)
V dubnu 2008 podala společnost PCC ke Komisi stížnost, v níž uvedla, že dotyčný převod by představoval neslučitelnou státní podporu [viz výše uvedený bod odůvodnění 2].
(43)
Rumunské úřady se s cílem dodržet ustanovení čl. 108 odst. 3 SFEU rozhodly získat souhlas Komise podle pravidel pro státní podporu ještě před uskutečněním druhého převodu dluhu, a proto opatření oznámily.
II.4. Současná situace společnosti Oltchim
(44)
Rumunské úřady uvádějí, že v roce 2006 po zrušení převodu dluhu z roku 2003 se znovu pokusily zprivatizovat společnost i s dluhem, a to v roce 2006 a v roce 2008. Podle rumunských úřadů žádný investor neměl za takových podmínek zájem o koupi.
(45)
Podle rumunských úřadů se kromě toho společnost od roku 2008 potýká s těmito problémy: i) zastavení dodávek základních surovin od hlavního dodavatele - společnosti Arpechim, ii) negativní dopad na čistou hodnotu aktiv společnosti, který byl způsoben obnovením významného dluhu v listopadu 2007 v důsledku zrušení výměny dluhu za akcie z roku 2003, iii) nedostatečná kapitalizace společnosti způsobená rovněž zrušením převodu dluhu a konečně iv) dopady světové finanční a hospodářské krize.
(46)
V účetním roce 2008 zaznamenala společnost Oltchim provozní ztráty ve výši 71 milionů RON (17 milionů EUR), čistou ztrátu 226 milionů RON (54 milionů EUR) a ztráty celkem dosáhly 1,367 miliardy RON (325 milionů EUR). Po uzavření společnosti Arpechim v listopadu 2008, který byl hlavním dodavatelem ethylenu, byla společnost v provozu jen ze 45 % své kapacity a asi jedna třetina zaměstnanců byla dočasně propuštěna.
(47)
Koncem roku 2008 byly akcie společnosti Oltchim, které v té době vlastnila agentura AVAS, převedeny do portfolia Ministerstva hospodářství.
(48)
V prosinci 2009 zakoupila společnost Oltchim aktiva (zařízení na výrobu ethylenu) svého bývalého dodavatele společnosti Arpechim za cenu [0]-[10] EUR (16) a zaplatila za jeho zásoby/jeho inventář [10]-[20] milionů EUR. Podle rumunských úřadů bylo zakoupení financováno ze zálohových plateb zákazníků. Arpechim obnovil svoji činnost v květnu 2011.
(49)
Ke dni 31. prosince 2009 vykazovaly finanční výkazy společnosti Oltchim za rok 2009 provozní ztráty v hodnotě 26 milionů EUR (109 milionů RON), čistou ztrátu 52,4 milionů EUR (220 milionů RON), ztráty celkem 377 milionů EUR (1,584 miliard RON) a záporný vlastní kapitál v hodnotě 112 milionů EUR (469 milionů RON).
(50)
Ke dni 31. prosince 2010 vykazují finanční výkazy společnosti Oltchim provozní zisk 56 milionů EUR, čistý zisk 32 milionů EUR (220 milionů RON) a ztráty celkem 383 milionů EUR. Kladného provozního výsledku a čistého výsledku bylo dosaženo díky tomu, že aktiva společnosti Arpechim zakoupená za cenu [0]-[10] EUR byla znovu oceněna na [80]-[100] milionů EUR a tento rozdíl byl zaveden do účetnictví jako „zisk z výhodného nákupu“.
(51)
Ke dni 30. června 2011 vykazovaly finanční výkazy společnosti Oltchim za šest měsíců (17) provozní ztrátu ve výši 7,4 milionů EUR a čistou ztrátu 17,4 milionu EUR, ztráty celkem 401 milionů EUR a záporný vlastní kapitál v hodnotě 358 milionů EUR (aniž by byl brán v úvahu dluh vůči agentuře AVAS).
III. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(52)
Dne 15. září 2009 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení ohledně dvou podpůrných opatření ve prospěch společnosti Oltchim, která Rumunsko oznámilo v červenci 2009:
-
opatření č. 1: převod dluhu v celkové výši 538 milionů RON (přibližně 128 milionů EUR); a
-
opatření č. 2:„záruky akcionáře“ pokrývající 80 % komerční půjčky ve výši 424 milionů EUR na pokračovaní investic za účelem modernizace (Rumunsko stáhlo oznámení týkající se opatření č. 2, a to dopisem ze dne 22. června 2011).
(53)
Komise vyjádřila pochybnost, zda v rozporu s argumentací Rumunska oznámená opatření neposkytují společnosti neoprávněné výhody a zda se tedy nejedná o státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(54)
Navíc v rozhodnutí o zahájení řízení bylo označeno jako možná další státní podpora to, že ode dne 1. ledna 2007 stát nepožadoval úrok a/nebo smluvní pokuty v souvislosti s neuhrazeným veřejným dluhem (označeno jako „opatření č. 3“).
(55)
Nakonec Komise vyjádřila pochybnost, zda by opatření mohla být považována za slučitelná se SFEU z hlediska pravidel týkajících se státní podpory, jestliže by se zjistilo, že zahrnují státní podporu.
IV. PŘIPOMÍNKY RUMUNSKA K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(56)
Rumunské úřady ve své reakci na rozhodnutí o zahájení řízení uvedly, že žádné ze tří opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože rumunský stát jednal v souladu s tržními zásadami.
(57)
Rumunsko zejména trvalo na tom, že oznámená opatření (převod dluhu a záruky akcionáře) by zaručila rentabilitu společnosti Oltchim díky vyřešení problému příliš nízké míry kapitalizace a zabezpečení fondů nezbytných pro realizaci její strategie růstu. Navíc Rumunsko zdůraznilo skutečnost, že je třeba, aby Komise vzala na vědomí dvojí úlohu státu, jako akcionáře i jako věřitele společnosti Oltchim.
(58)
Nakonec Rumunsko uvedlo, že opatření č. 3 není státní podpora, protože chování státu ohledně nevymáhání předcházejícího dluhu se vztahovalo výhradně na plánovaný převod dluhu a pokud jde o tento dluh, rumunské úřady postupovaly důsledně v souladu s tím, co by v podobné situaci učinil jiný provozovatel na trhu.
V. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(59)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 26. ledna 2010 vyjádřila společnost Vestolit své obavy ohledně balíčku státních podpor oznámených Rumunskem v červenci 2009. Společnost Vestolit se považuje za konkurenta společnosti Oltchim, protože obě strany provádějí činnost v oblasti výroby PVC. Podle společnosti Vestolit by žádný soukromý investor nepodpořil investiční program zaměřený výhradně na koupi a modernizaci zastaralého zařízení na výboru ethylenu od společnosti Aperchim.
(60)
Společnost Ineos ve svém dopise ze dne 21. ledna 2010 uvedla, že na základě informací z rozhodnutí o zahájení řízení se společnost Oltchim jevila jako podnik nacházející se v potížích a v důsledku toho bylo nepravděpodobné, že by soukromý investor přijal taková opatření na podporu, která měl v úmyslu přijmout ve prospěch společnosti Oltchim rumunský stát. Společnost Ineos rovněž upozornila, že pro evropský trh s PVC je charakteristická významně vzrůstající kapacita a že v důsledku toho by jakákoliv potenciální podpora poskytnutá některému z aktérů na tomto trhu mohla vést k mu narušení trhu.
(61)
Připomínky předložené fondem Firebird dne 28. května 2010 mají obdobný obsah jako připomínky předložené dříve uvedenými zainteresovanými stranami.
(62)
Dopisem ze dne 28. ledna 2010 předložil připomínky ve stejném smyslu jako ty, které předložily společnosti Vestolit a Ineos, i další konkurent společnosti Oltchim, a to jako I. nejmenovaná strana. Ta rovněž zdůrazňuje, že provozní podpora nemůže být považována za slučitelnou se SFEU a že v případě společnosti Oltchim zřejmě neexistují jiné důvody pro slučitelnost.
(63)
Dopisem ze dne 27. ledna 2010 uvádí II. nejmenovaná strana, že veškerá opatření na podporu uvedená v rozhodnutí o zahájení řízení jsou neslučitelnou podporou. II. nejmenovaná strana rovněž tvrdí, že:
(a)
státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995-2000 byly nadále platné i po přistoupení Rumunska k EU, a to až do dne 31. října 2009, a proto by se k nim k datu přistoupení mělo přistupovat jako k novým podporám;
(b)
příčinou potíží, s nimiž se společnost Oltchim potýkala po aktivaci státních záruk v listopadu 1999, byly strukturální problémy společnosti (neefektivní řízení, přijetí nesprávné podnikatelské strategie, neprovedení skutečné a účinné restrukturalizace);
(c)
získání společnosti Arpechim je v rozporu s obchodními zájmy společnosti Oltchim: v budoucnu totiž nepřinese zisk;
(d)
pozdější platby uskutečněné Ministerstvem financí od června 2002 do prosince 2006 na základě aktivovaných státních záruk ukazuje, že společnost Oltchim se nacházela v potížích po celou tuto dobu;
(e)
ve skutečnosti se Rumunsko pokusilo privatizovat tuto společnost pouze jednou, a to v roce 2001, avšak následné „nepodařené“ pokusy o privatizaci z let 2003 a 2006 byly jen strategií s cílem nevymáhat veřejný dluh;
(f)
podnikatelský plán, který stojí u základů balíčku podpor, jak byl oznámen v červenci 2009, nebyl proveditelný, zejména pokud jde o rozbor citlivosti a odhadovanou návratnost investic;
(g)
podporou takto rozsáhlého investičního programu by stát býval zaznamenal významnou ztrátu, protože očekávané výnosy z privatizace společnosti Oltchim by nepokryly náklady na podpůrná opatření;
(h)
vzhledem k tomu, že oznámená opatření představovala státní podporu, Rumunsko mělo pro společnost Oltchim navrhnout plán restrukturalizace, který by umožnil posoudit slučitelnost podpory podle pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích (18).
(64)
Později, v průběhu řízení, stěžovatel PCC upozornil Komisi, že v červnu 2010 udělila rumunská Agentura pro ochranu životního prostředí společnosti Oltchim pokutu ve výši 14,34 milionu EUR za zpožděné vrácení povolenek na emise CO2 za rok 2009 (19). Podle názoru stěžovatele PCC je nevymáhání pokuty vlastně další státní podporou. Investiční fond Firebird ve svém dopise ze dne 8. července 2010 rovněž nastolil otázku zmíněné pokuty.
(65)
Společnost PCC v říjnu 2010 a v říjnu 2011 rovněž informovala Komisi o tom, že státní podnik dodávající elektrickou energii SC Electrica SA (dále jen „Electrica“) a další státní věřitelé (dodavatel solného a vápencového roztoku Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea a dodavatel průmyslové páry SC CET Govora SA) mají v držení významné, nově rozvržené pohledávky vůči společnosti Oltchim.
VI. PŘIPOMÍNKY RUMUNSKA K PŘIPOMÍNKÁM ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(66)
Ve své odpovědi ze dne 8. dubna 2010 na připomínky zúčastněných stran Rumunsko uvádí převážně odkaz na svoje oznámení a předcházející připomínky k zahájení řízení.
(67)
Rumunsko zejména trvalo na tom, že navzdory tomu, co uvedla jedna z třetích stran, získání a modernizace petrochemických aktiv společnosti Arpechim zahrnuje veškeré nezbytné restrukturalizace a je zásadní pro dlouhou životaschopnost společnosti a že provozování integrované petrochemické platformy Oltchim-Arpechim by mohlo být ziskové.
(68)
Rumunsko také opakuje své argumenty, podle nichž opatření přijatá vůči společnosti Oltchim ohledně vymáhání pohledávky neznamenala pro společnost Oltchim žádnou výhodu. Rumunsko také trvalo na svém záměru privatizovat společnost Oltchim.
VII. STAŽENÍ OZNÁMENÍ O STÁTNÍ ZÁRUCE (OPATŘENÍ Č. 2)
(69)
V souladu s článkem 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (20), dotyčný členský stát může po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět své oznámení, a to dříve, než Komise rozhodne o charakteru navrhovaného opatření jako podpory. V takovém případě ukončí Komise příslušné řízení rozhodnutím o bezpředmětnosti řízení.
(70)
Rumunské úřady vzaly zpět oznámení o státní záruce (která pokrývá 80 % půjčky do výše 424 milionů EUR). V důsledku toho se formální vyšetřovací řízení prováděné Komisí u 2. opatření stalo bezpředmětným.
VIII. POZICE RUMUNSKA PO STAŽENÍ OPATŘENÍ Č. 2
VIII.1. Úprava opatření č. 1 - záměr Rumunska provést privatizaci
(71)
V únoru 2011 bylo požadováno vytvoření společného preventivního programu finanční pomoci EU/Mezinárodního měnového fondu (dále jen „MMF“) s cílem podpořit zahájení ekonomického růstu v Rumunsku s důrazem na strukturální reformy a zároveň na zlepšení fiskální udržitelnosti a konsolidaci finanční stability. V květnu 2011 přijala Rada rozhodnutí (21) poskytnout Rumunsku preventivní střednědobou finanční pomoc ve výši 1,4 miliardy EUR. V březnu 2011 MMF schválilo pro Rumunsko novou preventivní stand-by dohodu (22). Podle této dohody poskytne MMF Rumunsku na další dva roky finanční pomoc v hodnotě 3 090,6 miliardy DST (3,5 miliardy EUR). Toto financování je podmíněno splněním celé řady cílů zaměřených na snížení rozpočtového deficitu, které jsou uvedeny v dopise o záměru předaném rumunskými úřady a zapsány v technickém memorandu o porozumění („TMP“). Cíle TMP mimo jiné zahrnují snížení váznoucích plateb a ztrát státních podniků. V dopise o záměru a v TMP ze dne 2. prosince 2011 (23) se Rumunsko zavázalo oznámit nabídku na privatizaci společnosti Oltchim do konce dubna 2012.
(72)
K tomu dochází po celé řadě veřejných prohlášení, která vydaly rumunské úřady během roku 2011 a která se týkala záměru rumunské vlády privatizovat společnost Oltchim.
(73)
Rumunsko také oznámilo Komisi svůj závazek privatizovat společnost Oltchim. Přesněji řečeno, v dopise ze dne 21. října 2011, zaslaném místopředsedovi J. Almuniovi, předseda vlády Rumunska Emil Boc prohlásil, že se Rumunsko zavazuje zprivatizovat celou společnost Oltchim (včetně balíku akcií, které jsou předmětem převodu dluhu) do května 2012. Po jmenování nové rumunské vlády dne 9. února 2012 nový předseda vlády Mihai-Răzvan Ungureanu potvrdil tento závazek v dopise ze dne 16. února 2012.
(74)
Rumunsko vzhledem k rozpočtovým úsporám, s nimiž se potýká, již nemá v úmyslu zůstat vlastníkem společnosti Oltchim a financovat potřebné investice prostřednictvím státních záruk; chce prodat akcie společnosti Oltchim, které vlastní.
VIII.2. Vývoj u opatření č. 3 - dohoda o úrocích
(75)
Dopisem ze dne 9. září 2011 informovaly rumunské úřady Komisi, že ode dne 1. ledna 2007 mají v úmyslu požadovat od agentury AVAS úroky z dluhu představujícího 538 milionů RON. Rumunsko rovněž vysvětlilo, že to bude konkrétně uvedeno ve smlouvě-dohodě uzavřené mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, jejímž prostřednictvím společnost odsouhlasí dlužné úroky. V témže dopise rumunské úřady upřesnily, že takto akumulované úroky budou rovněž vyměněny za akcie spolu s hlavní částí veřejného dluhu, tak jak bylo oznámeno v rámci opatření č. 1.
(76)
Dopisem ze dne 23. prosince 2011 rozeslaly rumunské úřady kopii dohody uzavřené dne 22. prosince 2011 v rámci soukromého práva mezi agenturou AVAS a společností Oltchim, kterou společnost uznala úroky z veřejného dluhu, akumulované ode dne 1. ledna 2007 do dne 31. prosince 2011, představující celkem 511 milionů RON. Rumunské úřady vysvětlily, že úroky byly vypočítány ze složeného základu, přičemž pro relevantní období byla jako implicitní úroková sazba použita nejvyšší hodnota z úrokových sazeb používaná komerčními bankami u půjček, které byly společnosti skutečně poskytnuty ode dne 1. ledna 2007, a referenční a diskontní sazby používané Komisí. Výsledkem tohoto přístupu jsou následující použité úrokové sazby a následující akumulované úroky z dluhu vůči agentuře AVAS:
Tabulka č. 1
Rozvržení úroků stanovených agenturou AVAS pro období 2007-2011
2007
2008
2009
2010
2011
Použitá úroková sazba
1.1 - 30.6 - 11,17 %
1.7 - 31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Hodnota úroku (zaokrouhleno na miliony RON)
58
87
129
114
123
Celkem úroky dluhu vůči agentuře AVAS počínaje rokem 2007: 511 milionů RON
(77)
V téže korespondenci rumunské úřady rovněž informovaly, že s cílem dodržet kalendář navržený pro privatizaci, budou zahájeny přípravy pro provedení převodu dluhu vůči agentuře AVAS, který představuje 538 milionů RON, plus příslušné akumulované úroky.
VIII.3. Argumenty předložené Rumunskem s ohledem na zamýšlenou privatizaci
(78)
Jak bylo vysvětleno výše, rumunské úřady stáhly opatření č. 2 (viz výše uvedený VII. oddíl). Rumunské úřady po stažení oznámení týkajícího se státní záruky tvrdily, že současné opatření č. 1, tedy výměna dluhu ve výši 538 milionů RON vůči agentuře AVAS za akcie a zároveň úroků z dluhu vůči agentuře AVAS akumulovaných ode dne 1. ledna 2007 do dne 31. prosince 2011, které představují dodatečnou částku ve výši 511 milionů RON, není státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Rumunsko se domnívá, že toto opatření je slučitelné se společným trhem a jako takové neposkytuje výhodu pro společnost Oltchim. Přesněji řečeno, rumunské úřady se domnívají, že pro agenturu AVAS jako věřitele bude výhodnější výměna celého dluhu za akcie a rychlý prodej celého balíku akcií společnosti, v porovnání s vymáháním dluhu, protože tržní hodnota balíku akcií společnosti v držení agentury AVAS, vzniknuvšího převodem dluhu, je vyšší než částka, kterou by agentura AVAS získala při likvidaci společnosti.
(79)
Rumunsko předložilo konzultační zprávu vypracovanou společností Raiffeisen Capital & Investment SA (dále jen „konzultační zpráva“) s cílem ukázat, že nejlepší strategií státu pro získání nejvyššího zisku je realizovat výměnu dluhu za akcie a následně rychle prodat kombinované balíky akcií.
(80)
Konzultační zpráva jednak provádí analýzu hodnoty pohledávky agentury AVAS v případě likvidace a jednak její hodnotu v případě převodu dluhu s následnou privatizací.
(81)
Likvidační scénář je hodnocen na základě dvou likvidačních zpráv (předlikvidační zpráva z února 2011 vypracovaná společností Raiffeisen a likvidační zpráva z března 2011 vypracovaná nezávislým konzultantem Romcontrol SA București). Výnos státu v případě převodu dluhu s následnou privatizací byly oceněny metodou využívající hodnotu podniku, což je jeden z hlavních hodnotících systémů využívaných pro oceňování podniků. (V níže uvedeném oddíle IX.3.2 je podrobný popis použité metodiky a výsledky hodnocení, jakož i jejich analýza provedená Komisí.)
(82)
Závěr zprávy uvádí, že výměnou celého dluhu za akcie by byl privatizační proces společnosti snazší a rychlejší a že pro agenturu AVAS by finanční výsledek tohoto řešení byl lepší než při likvidaci.
IX. HODNOCENÍ
IX.1. Obecné aspekty
(83)
Komise za účelem stanovení, zda jsou analyzovaná opatření státní podporou, musí vyhodnotit, zda splňují souhrnné podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle tohoto ustanovení „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(84)
Komise upozorňuje, že vhledem ke stažení oznámení týkajícího se opatření č. 2 (viz výše uvedený VII. oddíl) se níže uvedené posouzení vztahuje pouze na opatření č. 1 a č. 3. S ohledem na to, že Rumunsko propojilo výměnu dluhu za akcie s privatizací společnosti Oltchim, opatření č. 1 bylo pozměněno. Opatření se dále posuzuje tak, že se vychází z předpokladu, že balík akcií, který bude mít agentura AVAS v držení po provedení převodu, bude okamžitě prodán soukromému investorovi v rámci spravedlivého, otevřeného a transparentního prodeje, jehož cílem je získat maximální výnos pro agenturu AVAS.
(85)
Komise navíc soudí, že otázka, zda věřitel AVAS tím, jak přistupoval k dluhu po 1. lednu 2007, neposkytl společnosti Oltchim jí nepříslušející výhodu, musí být posouzena v souvislosti s mimořádným nařízením vlády OUG 51/1998 [viz výše uvedený bod odůvodnění 27] a se zákonem č. 30/2007, podle nichž byla agentura AVAS zmocněna znovu realizovat převod dluhu; rovněž je třeba vzít v úvahu předání oznámení o převodu dluhu Komisi, uvedeného v rozhodnutí o zahájení řízení pod opatřením č. 1, a úpravu opatření č. 1 provedenou v důsledku pochybností vyjádřených Komisí a v důsledku omezení vyplývajících z programu EU-MMF.
(86)
Navíc Komise podotýká, že záměr zprivatizovat celou společnost do konce května 2012, jak to rumunské úřady oznámily ve svém dopise ze dne 21. října 2011 a předseda vlády Ungureanu potvrdil v dopise ze dne 16. února 2012, je považován za součást opatření č. 1.
(87)
Pokud jde jednak o pokutu v oblasti ochrany životního prostředí a jednak o vymahatelné dluhy společnosti vůči obchodním společnostem Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea a SC CET Govora SA, Komise podotýká, že tato předpokládaná opatření nebyla součástí rozhodnutí o zahájení řízení, takže nemohou být součástí tohoto rozhodnutí. Komise bude ve vhodné době informovat stěžovatele o budoucích akcích, které se uskuteční v souvislosti s příslušnými tvrzeními podle čl. 10 nařízení Rady (ES) č. 659/1999.
IX.2. Kompetence Komise před přistoupením
(88)
Jak bylo poukázáno ve výše uvedeném V. oddíle, druhá nejmenovaná strana tvrdila, že některé státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995-2000 byly v platnosti i po přistoupení Rumunska k EU, a to do dne 31. října 2009, a že by proto měly být po přistoupení považovány za nové podpory. Komise proto musí posoudit platnost tohoto argumentu a důsledky, které by mohl mít pro posouzení oznámeného opatření.
(89)
Čl. 107 odst. 1 SFEU se obecně používá až ode dne přistoupení. Výjimkou z tohoto pravidla jsou opatření, která byla implementována před přistoupením a která jsou použitelná i po něm. Podle smlouvy o přistoupení Rumunska k Evropské Unii z roku 2005 (24), se opatření implementovaná v Rumunsku před datem jeho přistoupení a stále použitelná i po tomto datu (1. ledna 2007), která by mohla být státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a která nespadají do kategorie existující podpory ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (25), pro účely čl. 108 odst. 3 SFEU považují ode dne přistoupení za potenciální novou podporu.
(90)
V bodě 2.1. ve druhém odstavci přílohy V Aktu o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii z roku 2005 (26) a v článku 22 téhož přístupového dokumentu se stanoví, že „všechna opatření stále použitelná po dni přistoupení, která představují státní podporu a nesplňují výše uvedené podmínky, se pro účely čl. 88 odst. 3 Smlouvy EU považují za nové podpory“.
(91)
Výše uvedené ustanovení se tedy vztahuje na opatření implementovaná před dnem přistoupení (1. ledna 2007), která jsou použitelná po tomto datu. Podle definice uvedené v celé řadě rozhodnutí Komise (27), se pojem „použitelná po dni přistoupení“ vztahuje na individuální schémata a opatření, která nejsou časově omezená nebo v jejichž případě není odpovědnost státu přesně vymezena; jinými slovy jde o případy, kdy výklad státu ke dni přistoupení není stále přesně znám. Vzhledem k výše uvedeným důvodům je nutné určit, zda státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995-2000 byly „použitelné po dni přistoupení“ ve smyslu výše uvedené rozhodovací praxe. Za tím účelem je třeba prověřit, zda státní záruka byla časově omezena a zda přesný výklad státu byl znám před dnem přistoupení.
(92)
Po prozkoumání podmínek, za nichž byly předmětné státní záruky vydány, Komise zjistila, že tyto záruky představovaly jedinečná, oddělená a individuální opatření, jejichž prostřednictvím stát podpořil společnost, aby získala půjčky na stanovené částky a stanovenou dobu. Datum, do kterého byly tyto záruky platné, bylo stanoveno při jejich poskytnutí, neboť jejich platnost se předpokládala do vypršení splatnosti podřízených půjček, což je v podřízených půjčkách přesně definováno. Tato doba platnosti nebyla později změněna. Platnost záruk po přistoupení tedy byla skutečně časově omezená a byla stanovená v datu předcházejícím přistoupení, a to ve chvíli uzavření smlouvy o půjčce. Tudíž Komise musí vzít na zřetel, že u první situace, kdy je opatření ode dne přistoupení považováno jako „nová podpora“ vzhledem k jeho časovému neomezení v den přistoupení, nejsou v daném případě pro to splněny podmínky.
(93)
Za druhé, maximální odpovědnost státu byla omezena ve chvíli poskytnutí záruk vzhledem k tomu, že tyto záruky pokrývají pouze specifickou půjčku, pro kterou jsou poskytovány. Takže existuje závěr, že nebyly splněny podmínky pro druhou situaci „použitelnosti po přistoupení“, a sice neznámý výklad státu počínaje dnem přistoupení.
(94)
Navíc Komise rovněž uvádí, že k aktivaci státních záruk došlo před dnem přistoupení. Ode dne jejich aktivace byla zapojena odpovědnost státu za vrácení zbylé částky půjček získaných za pomoci záruk a stát vlastně převzal závazky společnosti za splacení předmětných půjček a stal se tak věřitelem společnosti Oltchim k částkám placeným za záruky. Jak je poukázáno ve výše uvedeném oddíle II.2, platby za aktivované záruky byly prováděny do roku 2006. Ode dne přistoupení už tyto platby nebyly prováděny, protože společnost Oltchim byla schopna zaplatit doposud nesplacenou část půjček.
(95)
Díky tomu je nasnadě závěr, že státní záruky poskytnuté společnosti Oltchim v období 1995-2000 nemohou být zařazeny do kategorie nových podpor ve smyslu bodu 2.1 druhého odstavce přílohy V Aktu o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii z roku 2005.
IX.3. Existence podpory: výhoda
IX.3.1 Test soukromého věřitele
(96)
Pokud jde o oznámené opatření spočívající ve výměně veřejného dluhu za akcie v hodnotě 1 049 milionů RON za účelem rychlého prodeje celého takto vzniklého balíku veřejných akcií (do konce května 2012), je Rumunsko toho názoru, že takové opatření neposkytuje podniku žádnou nepříslušející výhodu, protože kterýkoliv soukromý věřitel nacházející se v obdobné situaci jako je situace veřejného věřitele AVAS, by zvolil tuto metodu pro vymáhání dluhu a dal by jí přednost před likvidací společnosti, která je pro veřejného věřitele finančně méně výhodná.
(97)
Za účelem stanovit, zda oznámené opatření poskytuje společnosti Oltchim nepříslušející výhodu, by Komise musela posoudit, zda agentura AVAS jako veřejný věřitel vynaložila při vymáhání veřejného dluhu stejné úsilí jako soukromý věřitel snažící se získat zpět co největší část dluhu (28). Tento pohled bere v úvahu, že v důsledku převodu veřejného dluhu na agenturu AVAS je splácení dluhu sledováno institucí, která má stejné vztahy se společností, jako jsou vztahy existující mezi věřitelem a jeho dlužníkem. Při posuzování se samozřejmě bere v úvahu, že Ministerstvo hospodářství je veřejným akcionářem společnosti Oltchim, ale i to, že veřejný akcionář nehraje žádnou úlohu při splácení veřejného dluhu, který náleží věřiteli AVAS. Komise však uvádí, že účinky, které má převod dluhu s následnou privatizací pro současného akcionáře, tedy Ministerstvo hospodářství, musí být rovněž posouzeny, tak aby bylo možné stanovit, zda návrh na převod dluhu s následnou privatizací je pro stát lepším finančním řešením než úplná likvidace společnosti.
IX.3.2 Splácení veřejného dluhu - posouzení opatření č. 3
(98)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise soudí, že dodatečný prvek státní podpory by mohl mít původ v tom, že stát nepožadoval žádný úrok a/nebo žádnou smluvní pokutu za zpoždění u nesplaceného veřejného dluhu společnosti Oltchim po přistoupení Rumunska k EU. Tento dluh vznikl z aktivace státních záruk [viz výše uvedený popis bodů odůvodnění 23-27 a výše uvedené posouzení státních záruk v bodech odůvodnění 88-95]. V rozhodnutí o zahájení řízení se Komise domnívala, že nevybírání úroku nebo nevymáhání veřejného dluhu poskytly společnosti Oltchim výhodu vzhledem k tomu, že tato společnost měla bezplatně k dispozici kapitál.
(99)
Pro stanovení, zda se Rumunsko chovalo jako soukromý věřitel v případě nesplaceného dluhu vzniklého z aktivace státních záruk, je třeba posoudit chování rumunského státu v období od roku 2007 až do současné doby na základě informací, které měly k dispozici rumunské úřady v příslušných okamžicích.
(100)
Komise především uvádí, že rozhodnutí neúčtovat úroky a poplatky od roku 2007 až do pozměněného oznámení opatření č. 1 vyplývá z nařízení OUG 51/1998 [viz bod odůvodnění (27)]. Rovněž je třeba vzít v úvahu zákon č. 30/2007, podle něhož je agentura AVAS zmocněna znovu realizovat převod dluhu. Tehdy bylo záměrem rumunských úřadů, aby činnost společnosti Oltchim pokračovala, a spíše plánovaly nové investice než likvidaci společnosti.
(101)
Takže Komise musí především určit, zda se Rumunsko chovalo jako soukromý věřitel, když v roce 2007 rozhodlo, že bude provedena výměna dluhu za akcie, místo aby sledovalo splácení dluhu a/nebo likvidaci podniku. V tomto směru Komise uvádí, že Rumunsko použilo strategii výměny dluhu za akcie s cílem pokračování činnosti společnosti Oltchim, a to od prvního (nezdařilého) pokusu v roce 2003. Chování rumunských úřadů v tomto směru tedy bylo odpovídající jejich předcházejícímu chování. Z reakcí společného trhu na předcházející pokusy o privatizaci a ze stížností podaných menšinovými akcionáři vyplývá závěr, že trh věřil v zásadní životaschopnost ekonomických aktivit společnosti Oltchim.
(102)
Komise navíc uvádí, že Rumunsko mělo pro společnost Oltchim i podnikatelský plán (29), což ukazovalo, že tento podnik je životaschopný.
(103)
Komise vzhledem k těmto prvkům soudí, že rozhodnutí Rumunska (jako věřitele) uskutečnit výměnu dluhu za akcie a přijmout v tom smyslu zákon, v němž nebudou stanoveny úroky a smluvní pokuty pro nesplacený dluh, protože tento dluh měl být za všech okolností vyměněn za akcie, nebylo odůvodněné rozhodnutí.
(104)
Tuto analýzu nezpochybňuje ani to, že se Rumunsko před provedením převodu dluhu na akcie pokusilo získat schválení státní podpory. Tímto krokem Rumunsko pouze splnilo své povinnosti podle čl. 108 odst. 3 SFEU. Vzhledem k potížím, jež předtím Rumunsko mělo s menšinovými akcionáři a které mělo i nadále při provádění zákona č. 30/2007, bylo zcela logické, že se snažilo od Komise získat potvrzení, že plánovaná operace není státní podporou.
(105)
I když došlo k posouzení státní podpory a k naplnění povinnosti zachovat status-quo, převod dluhu na akcie byl nakonec odložen o pět let. V tomto směru Komise v prvé řadě uvádí, že do poloviny roku 2011 mělo Rumunsko pevný záměr uskutečnit v případě společnosti Oltchim rozsáhlou investiční strategii, která byla analyzována v několika odborných posudcích expertů (30). Bývalo by bylo v rozporu se státní strategií spočívající v nových investicích prováděných za účelem znovudosažení rentability společnosti a zvýšení její hodnoty za předpokladu uskutečnění privatizace ve střednědobém či dlouhodobém horizontu, požadovat zároveň úroky z veřejného dluhu.
(106)
Rumunsko v důsledku pochybností vyjádřených Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení v souvislosti s rozsáhlou investiční strategií a zejména v důsledku problémů s rozpočtem a programem EU-MMF změnilo v roce 2011 strategii a rozhodlo se privatizovat společnost hned po výměně dluhu za akcie. Vzhledem k tomu opustilo původní plány na provedení dalších investic v hodnotě 424 milionů EUR ještě před privatizací.
(107)
V těchto nových souvislostech se vymáhání úroků z dluhu stalo ze strany státu správnou strategií s cílem získat zpět co nejvyšší částku z dluhu.
(108)
Jak bylo zdůrazněno u výše uvedených bodů odůvodnění 75-77, u veřejného dluhu byly na základě dohody uzavřené podle soukromého práva v prosinci 2011 mezi společností Oltchim a agenturou AVAS požadovány další složené úroky za období ode dne 1. ledna 2007. Zejména úrokové sazby použité v případě veřejného dluhu odpovídaly nejvyšším hodnotám referenční úrokové sazby Komise, relevantní pro jednotlivá období, a úrokovým sazbám používaným pro soukromé půjčky společnosti ve stejném období, jež mohou být považovány za odpovídající.
(109)
Na základě výše uvedených skutečností došla Komise k závěru, že společnost Oltchim nezískala výhodu ze způsobu, kterým se státní úřady po přistoupení snažily dosáhnout splacení veřejného dluhu, který měl být vyměněn za akcie.
IX.3.2 Převod dluhu - opatření č. 1
(110)
Komise musí rovněž posoudit, zda opatření č. 1 spočívající [po provedení změny oznámení - viz výše uvedené body odůvodnění 14-16, 69-70 a 75-77] ve výměně veřejného dluhu za akcie v celkové hodnotě 1 049 milionů RON, po které má následovat rychlý prodej celého takto vzniklého balíku akcií v držení státu (privatizace), poskytuje společnosti Oltchim nepříslušející výhodu. Celý veřejný dluh, který má být vyměněn za akcie, zahrnuje hlavní veřejnou pohledávku v držení privatizační agentury AVAS v hodnotě 538 milionů RON a úroky z pohledávky v držení agentury AVAS, akumulované za období 1. ledna 2007 - 31. prosince 2011, v hodnotě 511 milionů RON.
(111)
Pro posouzení, zda navržené opatření převodu dluhu přináší společnosti Oltchim nepříslušející výhodu, je třeba stanovit, zda je převod dluhu skutečně tím nejlepším mechanismem, jak získat zpět co nejvyšší částku z veřejného dluhu, jak tvrdí Rumunsko. V praxi to znamená, že Komise musí stanovit, zda by hypotetický soukromý věřitel nacházející se ve srovnatelné situaci se situací privatizační agentury AVAS, která je věřitelem společnosti Oltchim, skutečně z různých možných řešení zvolil tento mechanismus pro získání splacení dluhu, a to s přihlédnutím k tomu, že dlužník se potýká s velkými finančními potížemi. I když Ministerstvo hospodářství, současný akcionář společnosti Oltchim, nehraje žádnou úlohu při vymáhání veřejného dluhu, v dále uvedené analýze jsou brány v úvahu i výsledky dvou možných scénářů pro veřejného akcionáře.
(112)
Rumunsko uvádí, že vzhledem k současné situaci společnosti (závažná podkapitalizace a nadměrné zadlužení) jediná realistická řešení, která by zvolil soukromý věřitel v situaci srovnatelné se situací veřejného věřitele AVAS, by spočívala buď v i) likvidaci společnosti anebo v ii) převodu dluhu na akcie s následným prodejem celého balíku akcií společnosti nacházejícího se v držení státu. Kterýkoliv soukromý věřitel, který by si měl vybrat z těchto možností, by se rozhodl pro tu, která zajistí navrácení co nejvyšší částky z nezaplaceného dluhu. Jinými slovy, věřitel by se rozhodl pro variantu „převod dluhů s následnou privatizací“, jestliže předpokládaná částka, kterou by bylo možné získat z privatizace, by byla vyšší než částka, která by mohla být získána při likvidaci.
(113)
S cílem ukázat, že převod dluhu s následným prodejem takto vzniklých akcií přinese věřiteli vyšší příjmy než likvidace, předložilo Rumunsko zprávu vypracovanou nezávislým konzultantem (viz výše uvedené body odůvodnění 78-82), v níž jsou porovnávány částky získané věřitelem v obou scénářích, tedy z převodu dluhů s následnou privatizací a z likvidace.
(114)
Komise tuto zprávu podrobně posoudila, aby prověřila, zda předložené výsledky zůstanou nezměněny po provedení analýzy a zda analýza skutečně prokáže, že výměnou držené pohledávky za akcie se agentura AVAS chová jako soukromý věřitel. Komise po provedení analýzy zprávy zjistila následující:
(115)
Hodnota pohledávky agentury AVAS v případě likvidace: Scénář likvidace je posuzován na základě zprávy vypracované společností Raiffeisen před likvidací v únoru 2011 a zprávy o likvidaci z března 2011, kterou vypracoval nezávislý konzultant Romcontrol SA București.
(116)
Podle rumunské legislativy jsou obchodní společnosti, v nichž má stát podíl alespoň 50 % + 1 akcií, likvidovány v rámci tzv. „zvláštního řízení dobrovolné likvidace“, jak je uvedeno v nařízení vlády č. 88/1997, v rozhodnutí vlády č. 577/2002 a v zákoně č. 137/2002. V rámci zvláštního řízení dobrovolné likvidace je částka získaná likvidátorem z prodeje aktiv společnosti použita na zaplacení vymahatelných dluhů společnosti v preferenčním pořadí stanoveném v zákoně č. 85/2006 (rumunský insolvenční zákon). Příjmy získané likvidací musí být tedy použity na zaplacení dluhů v následujícím preferenčním pořadí: 1) náklady na likvidaci; 2) mzdové pohledávky; 3) přednostní pohledávky (dluhy s ručením zástavou, hypotékou a dalšími speciálními výhodami); 4) rozpočtový dluh (daně a další daňové povinnosti); 5) dluhy vůči Ministerstvu financí za aktivované státní záruky; 6) pohledávky z veřejných půjček; 7) běžné pohledávky (nezajištěné); 8) akcionáři. V tomto případě by se agentura AVAS zařadila do třetí kategorie věřitelů (přednostní věřitelé), ale až za několika přednostními (soukromými) věřiteli společnosti Oltchim, protože veřejný dluh byl garantován pouze částečně.
(117)
Konzultační firma Romcontrol odhadla likvidační hodnotu aktiv podniku Oltchim ke dni 15. prosinci 2010 na základě metody očištěných aktiv, u nichž se bere v úvahu omezená doba držení aktiv na trhu za účelem jejich prodeje (31).
(118)
Konzultační firma Raiffeisen na základě výsledků likvidační hodnoty aktiv oceněných firmou Romcontrol odhadla výsledky pro věřitele AVAS a pro stát jako akcionáře tak, že vzala v úvahu dluhy společnosti k 31. prosinci 2010 a její předběžné finanční výkazy k témuž datu („likvidační studie z února 2011, vypracovaná konzultační firmou Raiffeisen“). V této studii se odhaduje, že příjmy, které by bylo možné získat z prodeje aktiv společnosti Oltchim, by umožnily získat přibližně [20]-[30]% ze všech dluhů společnosti. Věřitel AVAS jako částečně zajištěný věřitel by získal přibližně [80]-[100] milionů RON (představujících [10]-[30] % z celé pohledávky ve výši 538 milionů RON). Vzhledem k zápornému rozdílu mezi příjmy z likvidace a dluhy společnosti by stát jako akcionář nedostal nic.
(119)
V říjnu 2011 konzultační firma Raiffeisen aktualizovala odhady obsažené v likvidační studii z února 2011, aby vzala v úvahu finanční údaje společnosti k 30. červnu 2011 a aby zahrnula úroky účtované od ledna 2007.
(120)
Podle těchto aktualizovaných odhadů by agentura AVAS jako částečně zaručený věřitel společnosti Oltchim získala [100]-[120] milionů RON z celé své pohledávky vůči společnosti (což představuje [10]-[20] % (32) z celé pohledávky, tedy hlavní pohledávka v hodnotě 538 milionů RON plus úroky). Ministerstvo hospodářství jako veřejný akcionář by ani tentokrát nezískalo nic. Částka, kterou by měla získat agentura AVAS, byla pak aktualizována (33) k 30. červnu 2011. Agentura AVAS by tedy v případě likvidace společnosti získala [10]-[40] milionů EUR.
Tabulka č. 2
Inkasování pohledávky v držení státu v případě likvidace
Pohledávka
(v mil. EUR)
Příjmy celkem
(v mil. EUR)
Příjmy ČSH při 10,7 %
(v mil. EUR)
AVAS (věřitel)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Ministerstvo hospodářství (akcionář)
podíl
[0]-[10]
[0]-[10]
Stát celkem
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
Tato částka se pak porovnává s příjmy, které jsou odhadovány v případě převodu pohledávky v držení agentury AVAS na akcie a následné privatizace společnosti.
(122)
Hodnota pohledávky v držení agentury AVAS v případě převodu dluhu s následnou privatizací: ve zprávě byly příjmy, které by mohl získat stát v případě převodu dluhu s následnou privatizací, odhadnuty metodou využívající hodnotu podniku, což je jeden z hlavních hodnotících systémů využívaných pro oceňování podniků.
(123)
Pokud jde o použití této metody, Komise uvádí, že v zásadě existuje více metod pro ocenění hodnoty akcií podniku.
(124)
Jednou z často používaných metod je metoda násobku EBITDA („zisk před započtením úroků, daní a odpisů“). To umožňuje ocenění hodnoty vlastního kapitálu podniku za rok X pomocí vynásobení EBITDA z roku X číslem (násobkem) považovaným za odpovídající pro příslušný sektor a pomocí odečtení čistého dluhu od výsledku.
(125)
Jiná metoda spočívá v analýze aktualizovaných toků peněžních prostředků. Disponibilní nominální toky peněžních prostředků podniku pro následující roky jsou aktualizovány na průměrnou váženou cenu kapitálu (34) a čistý dluh se odečte od získané hodnoty.
(126)
Třetí metoda je metoda vynásobení obratu. Ta umožní ocenit hodnotu vlastního kapitálu podniku pro rok X pomocí vynásobení obratu za rok X číslem (násobkem) považovaným za odpovídající pro příslušný sektor a pomocí odečtení čistého dluhu od výsledku.
(127)
Všechny tyto metody (budoucí hodnota EBITDA, tok peněžitých prostředků nebo obrat) používají odhadované hodnoty. V daném případě nemůže být žádná metoda ocenění, zakládající se na odhadovaných hodnotách v určité oblasti podnikání, použita soudným způsobem. Vzhledem k tomu, že se předpokládá okamžitá privatizace společnosti, pouze nový vlastník bude schopen stanovit budoucí podnikatelskou strategii podniku a v důsledku toho nejsou k dispozici relevantní výhledy z podnikatelského plánu, nezbytné pro tyto metody, a ani nemohou být předvídány (35). Protože nový vlastník bude muset provést významné investice, nemohou být pro vypracování výhledů použity ani historické výsledky společnosti.
(128)
Za těchto podmínek Komise soudí, že jediné dvě metody, které jsou k dispozici pro odhad hodnoty kombinovaných akcií v držení rumunského státu, přesněji řečeno v držení agentury AVAS a Ministerstva hospodářství, jsou tržní kapitalizace a hodnota podniku. Je třeba zdůraznit, že hodnota podniku zahrnuje i parametry používané pro tržní kapitalizaci.
(129)
Tržní kapitalizace je definována jako cena akcií znásobená počtem akcií v oběhu a představuje celkovou hodnotu akcií podniku, které jsou v oběhu. Tento systém výpočtu představuje veřejný konsensus, pokud jde o hodnotu vlastního kapitálu určité společnosti, a mohl by být použit jako náhražka veřejného mínění v případě čisté hodnoty určité společnosti.
(130)
Tržní kapitalizace společnosti Oltchim byla vypočítána na základě cen jejích akcií zaznamenaných na Burze cenných papírů v Bukurešti (36) po dobu 44 měsíců (2008 - srpen 2011). Tento interval je dostatečně rozsáhlý, aby byl relevantní, a tržní kapitalizace za dané období je rovněž dobrým ukazatelem toho, kolik je trh ochoten za společnost zaplatit.
(131)
V této souvislosti Komise považuje za pozitivní, že v nedávném období, mezi květnem a srpnem 2011, byla cena akcií vždy vyšší než jejich průměrná cena za 44 měsíců. Přesně řečeno, zatímco vyvážený průměr za 44 měsíců je 0,53 RON za akcii, cena jedné akcie v červenci 2011 dosáhla dokonce 2,05 RON (37). Údaje používané pro stanovení tržní hodnoty lze proto považovat za konzervativní.
(132)
Navíc pokud jde o vývoj ceny akcií počínaje zářím 2011 (poslední sada údajů použitých ve studii, kterou vypracovala konzultační firma Raiffeisen), Komise považuje za pozitivní, že v nedávné minulosti (od poloviny října 2011) ceny akcií významně vzrostly a držely se na hodnotě vyšší než na váženém průměru 0,53 RON, který se používá ve vzorci tržní kapitalizace.
Obrázek č. 1
Vývoj cen akcií společnosti Oltchim na Burze cenných papírů v Bukurešti v období 23.2.2011 - 23.2.2012
(133)
V analyzovaném období (leden 2008 - srpen 2011) před plánovaným převodem dluhu, dosahovala tržní kapitalizace společnosti Oltchim většinou vážený průměr 45 milionů EUR (38) a v posledních třech měsících analyzovaného období (červen - srpen 2011) se trvale držela nad hodnotou 100 milionů EUR. Tržní kapitalizace tak zcela zřejmě převyšuje likvidační hodnotu společnosti Oltchim ([10]-[40] milionů EUR), což je prvním ukazatelem, že prodej balíku akcií v držení státu v rámci privatizačního procesu by byl vhodnější než likvidace společnosti.
(134)
Druhá metoda, kterou lze použít je hodnota podniku. Hodnota podniku je měrná jednotka hodnoty společnosti, která se často používá jako jednoduchá alternativa k tržní kapitalizaci, protože panuje názor, že umožňuje přesnější ocenění společnosti. Hodnota podniku představuje částku mezi hodnotou tržní kapitalizace podniku a jejím čistým finančním dluhem. Tuto metodu použila Raiffeisen Capital.
(135)
Další prvek výpočetního vzorce hodnoty podniku po vypočítání hodnoty tržní kapitalizace je čistý dluh, který byl vypočítán jako součet všech finančních dluhů společnosti (všechny úročené dluhy společnosti, zejména bankovní půjčky a splatné dluhy/dluhy ve splátkovém kalendáři) (39).
(136)
Jako další etapa může následovat výpočet střední hodnoty, průměru a váženého průměru hodnoty podniku a hodnoty podniku na akcii za období 44 měsíců. Ve zprávě byly tyto hodnoty vypočítány pro dva scénáře: s úrokem stanoveným pro hlavní dluh na základě dohody a bez něj.
(137)
Ohledně tohoto bodu je Komise názoru, že úrok stanovený na základě dohody by neměl být brán v úvahu pro výpočet hodnoty podniku z následujících důvodů: všechny ostatní prvky zůstávají neměnné, jestliže dluh roste, vlastní kapitál se snižuje. Tyto dva jevy mají opačné směry a v zásadě by neměly mít žádný vliv na hodnotu podniku. Jestliže by trh věděl o úroku, ohodnotil by akcie nižší cenou. V tomto případě byl však součet úroků doplněn ex post a nebyl předem očekáván trhem. Proto jsou relevantní informace, které má trh k dispozici ve chvíli hodnocení.
(138)
S ohledem na tyto důvody byly vypočítány následující hodnoty podniku na akcii pro sledované období.
Tabulka č. 3
Výpočet hodnoty podniku na akcii společnosti Oltchim pro sledované období
Období
Počet akcií
Průměrná cena akcií
Tržní kapitalizace (cena akcií x počet akcií)
Čistý dluh v tisících
RON
Hodnota podniku (tržní kapitalizace plus čistý dluh)
v tisících RON
Hodnota podniku na akcii
leden -08
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
únor -08
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
březen -08
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
duben -08
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
květen -08
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
červen -08
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
červenec -08
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
srpen -08
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
září -08
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
říjen -08
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
listopad -08
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
]1 400]-[1 500]
[4]-[6]
prosinec -08
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
leden -09
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
únor -09
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
březen -09
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
duben -09
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
květen -09
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
červen -09
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
červenec -09
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
srpen -09
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
září -09
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
říjen -09
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
listopad -09
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
prosinec -09
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
leden -10
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
únor -10
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
březen -10
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
duben -10
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
květen -10
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
červen -10
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
červenec -10
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
srpen -10
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
září -10
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
říjen -10
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
listopad -10
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
prosinec -10
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
leden -11
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
únor -11
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
březen -11
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
duben -11
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
květen -11
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
červen -11
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
červenec -11
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
srpen -11
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Na základě informací obsažených v této tabulce byl vypočítán střed, průměr a vážený průměr hodnoty podniku na akcii.
Tabulka č. 4
Střed, průměr a vážený průměr vztahu mezi hodnotou podniku a akcií společnosti Oltchim
Ceny akcií
Hodnota podniku na akcii
Střed
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Průměr
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Vyvážený průměr
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Hodnota podniku (střed, průměr, vážený průměr) vypočítaná tak, jak bylo výše vysvětleno, může být později použita pro určení hodnoty balíku akcií v držení státu „po převodu dluhu“, a sice odečtením dluhů společnosti, které zůstanou vymahatelnými po převodu, a to tak, že se odečtou od této hodnoty podniku; to zůstane pro společnost dluhem ke splacení.
(141)
Výsledkem je tržní hodnota vlastního kapitálu, jak je uvedeno v tabulce č. 5.
Tabulka č. 5
Výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu na základě metody hodnoty podniku
Výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu celkem po převodu dluhu
Scénáře
Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny středu akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné ceny akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné vážené ceny akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku na akcii (RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Počet akcií před převodem
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Hodnota podniku (v mil. RON)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Čistý dluh po převodu dluhu (v mil. RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Tržní hodnota vlastního kapitálu (v mil. RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Tržní hodnota vlastního kapitálu (v mil. EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
Pokud jde o čisté finanční dluhy použité pro výše popsaný výpočet, obě etapy výpočtu, přesněji řečeno i) výpočet vzorce pro hodnotu podniku a ii) následný odečet za účelem získání tržní hodnoty vlastního kapitálu, by v zásadě měly být založeny na tržní hodnotě dluhu společnosti.
(143)
Komise však především konstatuje, že je velmi obtížné stanovit tržní cenu dluhu společnosti Oltchim, protože není předmětem transakcí a protože neexistuje místní trh obchodování s dluhy. Místo toho by tržní hodnota dluhu mohla být teoreticky určena pomocí stanovení ratingu společnosti před a po převodu dluhu. Tento rating by pak mohl být použit pro odhad pravděpodobnosti nedodržení platebních závazků, která by pak zase mohla být použita pro výpočet tržní hodnoty dluhu. Vzhledem k neexistenci takovýchto ratingů Komise soudí, že tento postup není možný a že použití nesprávně odhadnuté tržní hodnoty by způsobilo významné chyby.
(144)
Za druhé, jestliže bychom předpokládali, že došlo k transakci čistého dluhu při stejné aktualizaci vůči jeho účetní hodnotě před a po převodu, výsledky výpočtu se vůbec nezmění, bez ohledu na hodnotu aktualizace. Jakékoliv výkyvy hodnoty čistého finančního dluhu by v takovém případě vedly k proporcionální změně hodnoty tržní kapitalizace s opačným znaménkem. Přidání buď účetní hodnoty dluhu, nebo jeho tržní hodnoty není vůbec relevantní, protože hodnota dluhu se nejprve přičítá, aby se získala hodnota podniku, a pak se odečítá, aby se získala nová účetní hodnota akcií.
(145)
Za třetí, budeme-li předpokládat, že dluh, který zůstal po převodu, je předmětem transakcí v hodnotě lišící se od hodnoty před převodem, pak pro provedení odpovídajícího výpočtu by bylo třeba vzít v úvahu, že po převodu dluhu na akcie by tržní hodnota zůstatku dluhu byla pravděpodobně nadále nižší než jeho účetní hodnota, ale v každém případě vyšší než tržní hodnota dluhu před převodem. V případě, že neexistuje základ pro stanovení těchto hodnot, není ani možné nasimulovat účinky změny této hodnoty, neboť by se muselo měnit příliš mnoho parametrů současně.
(146)
Komise na druhé straně uvádí, že finanční výkazy společnosti Oltchim byly připraveny podle Mezinárodních standardů finančního výkaznictví (IFRS) a byly auditorovány nezávislým auditorem KPMG. V těchto finančních výkazech jsou finanční dluhy uvedeny v jejich reálné podobě v souladu s ustanoveními IAS 39. Podle IAS 39 je správná hodnota částka, za kterou by mohlo být obchodováno aktivum nebo za kterou by dluh mohl být vyrovnán dobrovolně, se znalostí věci a za normálních podmínek hospodářské soutěže. Na tomto základě auditor KPMG předal osvědčení, že se reálná dlouhodobá hodnota dluhu společnosti významně nelišila od jeho účetní hodnoty.
(147)
Na základě výše uvedených zjištění je Komise názoru, že v tomto případě je správné, aby se pro výpočet tržní hodnoty vlastního kapitálu použila účetní hodnota dluhu.
(148)
Komise za účelem prověření solidnosti výpočtu provedla také další analýzu citlivosti; tedy určila procentuální rozdíl mezi účetní hodnotou a tržní hodnotou čistého dluhu před převodem, kdy by se současná hodnota balíku akcií v držení státu po převodu vyrovnala likvidační ceně, a to na základě předpokladu, že po převodu dluhu na akcie se tržní hodnota dluhu bude rovnat jeho účetní hodnotě. Tato hodnota vyjádřená v procentech může být považována za jakousi „chybovou marži“ při odhadu tržní hodnoty dluhu.
(149)
Komise soudí, že ze všech scénářů (hodnota podniku podle střední hodnoty, průměru, váženého průměru) je nejvěrnějším scénářem vážený průměr, protože v tomto případě hodnoty byly vyváženy objemem hodnoty obchodovaných akcií. U tohoto scénáře činí marže 15 %. Komise došla k závěru, že taková marže je dostatečná k tomu, aby se výpočet mohl považovat za spolehlivý.
(150)
Po vypočítání tržní hodnoty vlastního kapitálu se může vypočítat hodnota vzniklého balíku akcií v držení státu tak, že se vyjde z tržní hodnoty celého vlastního kapitálu na základě účasti státu, který po převodu dluhu bude následující: (40)
Tabulka č. 6
Účast rumunského státu ve společnosti Oltchim před plánovaným převodem a po něm
Účast před převodem dluhu
Účast po převodu dluhu
Dluh vůči agentuře AVAS plus k němu se vážící úroky představují převedené dluhy
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Ministerstvo hospodářství
54,81 %
[0]-[5] %
Stát celkem
54,81 %
[80]-[100]
(151)
Tržní hodnota vlastního kapitálu společnosti Oltchim se bude ve výsledku, tedy po převodu hlavního dluhu vůči agentuře AVAS, k čemuž se připočítají úroky stanovené podle dohody, pohybovat v rozmezí [20]-[30] až [90]-[100] milionů EUR, což určí aktualizovanou hodnotu (41) balíku kombinovaných akcií v držení státu ([80]-[100]%) pohybující se v rozmezí [15]-[30] až [75]-[90] milionů EUR. V níže uvedené tabulce č. 7 jsou hodnoty podniku posouzeného pro všechny scénáře uvedeny v syntetizované podobě a jsou porovnány s hodnotami platnými pro případ likvidace.
Tabulka č. 7
Porovnání převodu dluhu s následnou privatizací a likvidace s použitím metody hodnoty podniku
Předpokládaný příjem státu
(v mil. EUR)
Převod dluhu s okamžitou následnou privatizací
Aktualizovaná čistá hodnota příjmů získaných z likvidace
Porovnání
Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny středu akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku vypočítaná na základě ceny průměrné ceny akcií za období 44 měsíců
Hodnota podniku vypočítaná na základě průměrné vážené ceny akcií za období 44 měsíců
Tržní hodnota vlastního kapitálu
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Tržní hodnota balíku kombinovaných akcií v držení státu
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Aktualizovaná čistá hodnota balíku kombinovaných akcií v držení státu (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Likvidace převod dluhu a privatizace
Aktualizovaná čistá hodnota balíku akcií v držení agentury AVAS (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Likvidace převod dluhu a privatizace
Aktualizovaná čistá hodnota balíku akcií v držení Ministerstvem hospodářství (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Likvidace převod dluhu a privatizace
(152)
Jak AVAS jako veřejný věřitel, tak i Ministerstvo hospodářství jako veřejný akcionář ve všech scénářích založených na metodě hodnoty podniku získají lepší výsledky v případě převodu dluhu s následnou privatizací než v případě likvidace společnosti. Současný balík akcií Ministerstva hospodářství, veřejného akcionáře, se převodem dluhu sníží, což bude znamenat výsledný balík představující [80]-[100]% pro věřitele AVAS. Navzdory tomu Ministerstvo hospodářství nemá důvody bránit převodu dluhu, protože v případě likvidace by za balík, který má ve společnosti, nedostalo nic. Pokud jde o veřejného věřitele AVAS, dokonce i ve scénáři s nejnižším oceněním hodnoty podniku by získal víc než v případě, že by bylo rozhodnuto provést likvidaci společnosti ([10]-[30] milionů EUR oproti [10]-[30] milionům EUR).
(153)
Na základě výše uvedených zjištění a za situace, kdy společnost bude po převodu dluhu rychle privatizována, lze učinit závěr, že oznámené opatření (převod dluhu s následnou úplnou privatizací) neznamená žádnou výhodu pro společnost Oltchim a že toto opatření umožní veřejnému věřiteli, agentuře AVAS, získat zpět více než v případě, kdy by přijal rozhodnutí i likvidaci společnosti. V tomto ohledu Komise bere na vědomí závazek rumunských úřadů (viz výše uvedené body odůvodnění 17 a 73) provést úplnou privatizaci do konce května 2012.
(154)
Komise soudí, že kvantitativní posouzení provedené metodou tržní kapitalizace a metodou hodnoty podniku je rovněž podpořeno dalšími dvěma argumenty, které nezávislý expert nekvantifikoval.
(155)
V prvé řadě se posouzení zakládá na ceně akcií na burze. Jestliže se balík akcií společnosti Oltchim v držení státu prodá jako celek, bude kupující schopen kontrolovat společnost. Kupující podílu bude ochoten zaplatit příplatek za získání kontroly, což je v případě porovnatelných transakcí běžná praxe.
(156)
Za druhé, Komise uvádí, že podnik PCC byl v roce 2007 ochoten zaplatit částku 7,5 milionu EUR za 12 % podíl ve společnosti Oltchim a v roce 2011 částku 2,6 milionu EUR za dodatečný balík akcií představující 3,6 %. To ukazuje, že soukromý investor usoudil, že hodnota společnosti Oltchim v roce 2011 vzrostla oproti roku 2007 (vzhledem k tomu, že byl ochoten zaplatit za akcii vyšší cenu) a že na základě transakce z roku 2011 by akcie byly oceněny jako celek na 73 milionů EUR, což je značně vyšší částka než likvidační hodnota.
IX.4. Závěry ke kritériu výhody
(157)
Na základě výše uvedených zjištění a zejména pak proto, že: i) společnost nezískala žádnou nepříslušející výhodu ze způsobu, jakým se úřady veřejné správy snažily vymáhat veřejný dluh, který je předmětem oznámeného opatření a ii) převod dluhu jako takový neposkytuje společnosti žádnou nepříslušející výhodu, došla Komise k závěru, že pokud jde o opatření oznámená v současné době (vyplývající z kombinace dřívějšího opatření č. 1 a č. 3), nebylo splněno kritérium výhody. S ohledem na toto zjištění, za účelem posouzení opatření oznámeného v současné době nemusejí být analyzována ostatní kumulativní kritéria z definice pojmu státní podpora vyplývající z čl. 107 odst. 1 SFEU.
X. ZÁVĚR
(158)
Formální vyšetřovací řízení, které bylo zahájeno podle čl. 108 odst. 2 SFEU a jehož předmětem je opatření č. 2 (státní záruka), musí být ukončeno, protože po stažení oznámení tohoto opatření je toto vyšetřování bezpředmětné.
(159)
Opatření oznámené v současné době (kombinace dřívějšího opatření č. 1 a č. 3) neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(160)
Tento závěr se zakládá na pevném záměru Rumunska prodat celý balík akcií společnosti Oltchim, který má Rumunsko ve svém držení, tak jak to uvedl předseda vlády Boc ve svém dopise ze dne 21. října 2011 a opět potvrdil předseda vlády Ungureanu ve svém dopise ze dne 16. února 2012,
PŘIJÍMÁ TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se oznámené státní záruky (opatření č. 2) ve prospěch společnosti Oltchim vzhledem k tomu, že Rumunsko své oznámení vzalo zpět a v dotčeném opatření nebude pokračovat.
Článek 2
Opatření č. 1, oznámené Rumunskem dne 17. července 2009 a pozměněné dne 22. června 2011, 9. září 2011, 21. října 2011 a 16. února 2012, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Opatření č. 3, které Rumunsko provedlo v roce 2007, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Bruselu dne 7. března 2012.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 7 päivänä maaliskuuta 2012,
valtiontuesta SA.29041 (C 28/2009) (ex N 433/2009) Tukitoimet Oltchim SA Râmnicu Vâlcean hyväksi
(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 1369)
(Ainoastaan romaniankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2013/246/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon komission päätöksen (2) aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee valtiontukea C 28/09 (ex NN 2009/09),
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa, ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I. MENETTELY
1)
Romania ilmoitti 17 päivänä heinäkuuta 2009, jäljempänä ’ilmoitus’, kahdesta tukitoimesta yrityksen Oltchim SA Râmnicu Vâlcea, jäljempänä ’Oltchim’ tai ’yritys’, hyväksi. Toimet ovat i) julkisilta viranomaisilta saadun 538 miljoonan Romanian leun (noin 128 miljoonan euron (3)) velan muuntaminen osakkeiksi ja ii) valtiontakaus, joka kattaa 80 prosenttia 424 miljoonan euron arvoisesta kaupallisesta lainasta. Romania ilmoitti valtiontukitoimista oikeusvarmuussyistä, vaikka katsoi, ettei kyseessä ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.
2)
Ennen ilmoituksen tekemistä Duisburgiin Saksaan sijoittautunut yritys PCC SE, jäljempänä ’PCC’, joka omistaa tällä hetkellä 18,31 prosentin suuruisen vähemmistöosuuden Oltchimista, teki 10 päivänä huhtikuuta 2008 virallisen kantelun, jonka mukaan suunniteltu velan muuntaminen osakkeiksi on sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.
3)
Komissio kävi kantelun rekisteröimisen jälkeen kirjeenvaihtoa ja vaihtoi tietoja Romanian viranomaisten, Oltchimin ja kantelijan kanssa. Se järjesti useita tapaamisia Romanian viranomaisten, Oltchimin edustajien ja kantelijan edustajien kanssa.
4)
Komissio aloitti 15 päivänä syyskuuta 2009 SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn ilmoitetuista toimista, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Romania toimitti 3 päivänä marraskuuta 2009 menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen liittyviä huomautuksia.
5)
Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä29 päivänä joulukuuta 2009. (4) Komissio pyysi myös 21 päivänä joulukuuta 2009 päivätyillä kirjeillä kahdeksaa yritystä, jotka Oltchimin kilpailijoina ovat mahdollisesti kiinnostuneita menettelystä, esittämään huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.
6)
Komissio sai huomautuksia viideltä kolmannelta osapuolelta: 26 päivänä tammikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä yritykseltä Vestolit GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Vestolit’, 26 päivänä tammikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä yritykseltä Ineos ChlorVinyls, jäljempänä ’Ineos’, 27 ja 28 päivänä tammikuuta 2010 päivätyillä kirjeillä kahdelta yritykseltä, jotka pyysivät saada pysytellä tuntemattomina, jäljempänä ’anonyymi osapuoli I’ ja ’anonyymi osapuoli II’ sekä 29 päivänä tammikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä yksityishenkilö Virgil Bestealta.
7)
Nämä huomautukset toimitettiin Romanialle 2 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Romania vastasi mainittujen kolmansien osapuolten huomautuksiin 8 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä.
8)
Kuudes kolmas osapuoli, Firebird Management LLC, jäljempänä ’Firebird’, - sijoitusrahasto, jonka hallussa oli 1,328 prosenttia Oltchimin osakkeista kyseisenä aikana - toimitti tietoja ja huomioita 27 päivänä toukokuuta 2010 ja 8 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Firebirdin huomautukset toimitettiin Romanialle 25 päivänä kesäkuuta 2010 ja 27 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyillä kirjeillä.
9)
Kantelun tekijä PCC esitti tätä asiaa koskevia tietoja 6 päivänä toukokuuta 2010, 18 päivänä toukokuuta 2010, 19 päivänä toukokuuta 2010, 28 päivänä toukokuuta 2010, 13 päivänä kesäkuuta 2010, 18 päivänä kesäkuuta 2010, 22 päivänä heinäkuuta 2010, 6 päivänä elokuuta 2010, 2 päivänä syyskuuta 2010, 18 päivänä lokakuuta 2010, 9 päivänä huhtikuuta 2011 ja 14 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Näiden kirjeiden lisäksi PCC on toimittanut monenlaista asiaan liittyvää aineistoa, joka koostuu pääasiassa erilaisista lehtiartikkeleista ja muista, pääosin julkisista, tiedoista.
10)
Lisäksi anonyymit osapuolet I ja II (jotka myös toimittivat huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä ja pyysivät saada pysyä nimettöminä) toimittivat lisätietoja 21 päivänä syyskuuta 2010, 22 päivänä helmikuuta 2011, 28 päivänä helmikuuta 2011, 26 päivänä heinäkuuta 2011 ja 28 päivänä lokakuuta 2011.
11)
Komissio toimitti johdanto-osan 9 ja 10 kappaleessa tarkoitetut huomautukset 25 päivänä kesäkuuta 2010, 2 päivänä elokuuta 2010, 9 päivänä syyskuuta 2010, 22 päivänä syyskuuta 2010, 20 päivänä lokakuuta 2010 ja 23 päivänä marraskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä Romanian viranomaisille, jos ne sisälsivät uusia tietoja ja näkökohtia ja olivat käsiteltävänä olevan menettelyn kannalta oleellisia.
12)
Romania vastasi lisähuomautuksiin 30 päivänä heinäkuuta 2010, 2 päivänä syyskuuta 2010, 12 päivänä lokakuuta 2010, 26 päivänä lokakuuta 2010, 23 päivänä marraskuuta 2010 ja 7 päivänä joulukuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Se myös toimitti asiaa koskevia lisätietoja 29 päivänä maaliskuuta 2011, 14 päivänä huhtikuuta 2011, 27 päivänä heinäkuuta 2011, 9 päivänä syyskuuta 2011 ja 21 päivänä syyskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.
13)
Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen komission yksiköt ja Romanian viranomaiset pitivät Brysselissä useita kokouksia 30 päivänä kesäkuuta 2010, 15 päivänä heinäkuuta 2010, 19 päivänä toukokuuta 2011 ja 12 päivänä syyskuuta 2011. Komission yksiköiden edustajat tapasivat myös kantelun tehneen PCC:n edustajia useita kertoja.
14)
Romanian viranomaiset peruuttivat 22 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä 17 päivänä heinäkuuta 2009 tekemänsä ilmoituksen 424 miljoonan euron velkaa koskevan valtiontakauksen osalta. Lisäksi Romanian viranomaiset ilmoittivat komissiolle pitävänsä voimassa velan muuntamista osakkeiksi koskevan ilmoituksen.
15)
Romanian hallitus hyväksyi 10 päivänä elokuuta 2011 muistion talous-, kauppa- ja yritysympäristöministeriön, AVASin (5) ja Oltchimin edustajille annetuista valtuuksista tehdä yksityisoikeudellinen sopimus, jolla yritys ottaa vastuulleen 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen kertyneet julkisen velan korot.
16)
Romanian viranomaiset ilmoittivat 9 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, että Oltchim ja AVAS aikoivat tehdä edellä mainitun yksityisoikeudellisen sopimuksen ja että AVAS aikoi muuntaa myös kertyneet korot osakkeiksi yhdessä velkapääoman kanssa.
17)
Romanian pääministeri Emil Boc ilmaisi 21 päivänä lokakuuta 2011 päivätyssä kirjeessä Romanian hallituksen vakaan sitoumuksen yksityistää Oltchim kokonaan. Tähän sisältyi myös koko viranomaisten omistama Oltchimin osakeosuus velan muuntamisen jälkeen. Yksityistämistä koskeva ilmoitus oli määrä tehdä maaliskuun 2012 lopussa ja yksityistäminen oli määrä saada loppuun toukokuun 2012 loppuun mennessä. Romanian uusi pääministeri Mihai-Răzvan Ungureanu vahvisti tämän sitoumuksen 16 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.
18)
Romania toimitti lisähuomautuksia ja -tietoja 12 päivänä lokakuuta 2011 ja 23 päivänä joulukuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.
19)
Johdanto-osan 17 ja 18 kappaleissa mainituista kirjeistä ilmenee, että Romania on muuttanut toimenpidettä 1 koskevaa ilmoitusta siten, että 538 miljoonan Romanian leun velan muuntamisen jälkeen Oltchimin osakkeet yksityistetään. Tilannetta on siis arvioitava siten, että tuleva yksityistäminen otetaan huomioon.
II. TAUSTA
II.1. Yritys
20)
Oltchim on suuri romanialainen petrokemian tuotteiden valmistaja. Se tuottaa esimerkiksi PVC:tä, natriumhydroksidia, klooria, dioktyyliftalaattia sekä polyeetteripolyoleja. Yrityksen päätuote on PVC, jonka osuus on tällä hetkellä noin 37,5 prosenttia sen kokonaistuotannosta. Vuonna 2008 yrityksen markkinaosuus EU:ssa oli 2,1 prosenttia. (6) Oltchim on yksi Romanian ja Kaakkois-Euroopan suurimmista petrokemian yrityksistä. Se tuottaa 78:aa tuotetta 40:tä kemian perustuotetta varten. Sen tuotannosta vientiin menee noin 80 prosenttia, niin Eurooppaan kuin sen ulkopuolellekin.
21)
Oltchim on suurin työnantaja Romanian Vâlceassa, joka saa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tukea. Työntekijöiden määrä 15 päivänä lokakuuta 2011 oli 3 470. (7) Vallitsevan vaikean taloudellisen tilanteen vuoksi yritys lomautti 1 000 työntekijää joulukuussa 2011 ja vielä 993 työntekijää tammikuussa 2012. (8)
22)
Yritys aloitti toimintansa vuonna 1966, sen rakennetta muutettiin vuonna 1990 ja se listautui Bukarestin pörssiin vuonna 1997. Romanian valtio (tällä hetkellä talousministeriö) omistaa yrityksestä enemmistöosuuden, 54,8 prosenttia. Suurin vähemmistöosakas on 18,31 prosentin omistusosuudella kantelija PCC, joka omistaa myös Oltchimin puolalaisen kilpailijan Rokita SA:n. Loput yrityksen osakkeista omistaa Nachbar Services Ltd. (14,02 %), luonnolliset henkilöt (11,04 %) ja muut oikeushenkilöt (1,81 %).
II.2. Tapahtumat ennen Romanian liittymistä EU:hun
II.2.1 Julkisen velan alkuperä
23)
Oltchim investoi vuosina 1992-2008 tuotantolinjansa nykyaikaistamiseen yhteensä noin 371 miljoonaa euroa (josta 118,8 miljoonaa euroa vuosina 2007-2008). Se otti vuosina 1995-2000 eräisiin investointeihin liittyen 12 kaupallista lainaa, yhteensä noin 171 miljoonaa Saksan markkaa ja 60 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Lainojen takauksina olivat valtiovarainministeriön myöntämät valtiontakaukset.
24)
Koska Oltchim ei kyennyt maksamaan lainojaan takaisin, pankit ottivat valtiontakaukset käyttöön marraskuusta 1999 alkaen.
25)
Valtiovarainministeriö suoritti takauksiin liittyviä maksuja vuosina 1999-2002. Se peri vuosina 1999-2002 käyttöön otetuista valtiontakauksista huomattavia korkoja ja viivästysmaksuja, jotka vaihtelivat 0,15 prosentista 0,3 prosenttiin päivässä eli 54 prosentista 110 prosenttiin vuodessa. (9)
26)
Kesäkuuhun 2002 mennessä Oltchimin valtiontakauksesta aiheutunut velka valtiovarainministeriölle sekä siihen liittyvät korot ja viivästysmaksut olivat yhteensä 303 miljoonaa uutta leuta (RON, noin 72 miljoonaa euroa). Valtiovarainministeriö siirsi kyseisen määrän tuolloin julkisen velan perimisestä vastaavalle Romanian virastolle AVASille (10) ja se muutettiin Yhdysvaltain dollareiksi, jotta velan arvo säilyisi hyperinflaatiossa. Määräksi vahvistettiin 91 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
27)
Romanian lainsäädännön mukaisesti (erityisasetus nro 51/1998) AVASilla ei ollut erityisvaltuuksia periä korkoja ja viivästysmaksuja julkisista veloista, joiden periminen velallisyrityksiltä oli annettu sille tehtäväksi.
II.2.2 Velan muuntaminen vuonna 2003
28)
Yritystä yritettiin yksityistää ensimmäisen kerran vuonna 2001, kun AVAS neuvotteli ja allekirjoitti Exall Resourcesin kanssa myyntisopimuksen yrityksen valtion omistamasta osuudesta. Sopimus raukesi, sillä ostaja ei kyennyt täyttämään maksuihin liittyviä velvollisuuksiaan eikä pystynyt varmistamaan, että yritykseen tehtäisiin teknologiaan/ympäristöön liittyviä investointeja.
29)
Toisen kerran yksityistämistä yritettiin lokakuussa 2003, jolloin Romanian yksityistämisvirasto APAPS julkaisi valtion osuutta koskevan myynti-ilmoituksen. Mahdollisille sijoittajille kerrottiin, että julkinen velka muunnettaisiin osakkeiksi, jotta sen houkuttavuus näiden kannalta lisääntyisi.
30)
Eräs mahdollinen sijoittaja (Rompetrol) ja vähemmistöosakkaat kuitenkin veivät velan muuntamisen Romanian tuomioistuimiin, ja yksityistämisestä luovuttiin marraskuun 2003 alussa. Tästä huolimatta AVASin 95 miljoonan Yhdysvaltain dollarin velka (muunnettu 91 miljoonan dollarin velka sekä valtiovarainministeriön takauksiin liittyvät uudet maksut, jotka oli siirretty AVASille kesäkuussa 2002; yhteensä 322 miljoonaa Romanian leuta) muunnettiin osakkeiksi Oltchimin yhtiökokouksessa tehdyllä päätöksellä (valtion edustajilla oli kokouksessa enemmistö äänistä). Valtion osuus Oltchimin osakkeista kasvoi näin ollen 53,26 prosentista 95,73 prosenttiin.
31)
Vâlcean kauppaoikeus kumosi marraskuussa 2005 Oltchimin yhtiökokouksessa tehdyn päätöksen velan muuntamisesta. Perusteena oli, että velka oli muunnettu ilman, että myös vähemmistöosakkaiden oli sallittu osallistua pääoman korotukseen.
32)
Romanian hallitus antoi kesäkuussa 2006 poikkeusasetuksen (11), jolla valtuutettiin Oltchimin yhtiökokoukseen osallistuvat valtion edustajat äänestämään siten, ettei haettaisi muutosta päätökseen ensimmäisen velan muuntamisesta, sekä toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet kaikkien jatkotoimenpiteiden peruuttamiseksi. Tuomioistuimen päätöksestä, jolla velan muuntaminen kumottiin, tuli lopullinen elokuussa 2006. Osakepääomaa pienennettiin marraskuussa 2007. Velan muuntamisen peruuntumisesta aiheutunut velka lisättiin tilinpäätökseen alkuperäisen arvonsa (95 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) mukaisesti. Se oli nyt 317 miljoonaa Romanian leuta.
II.2.3 Myöhemmin kertynyt velka
33)
Sen jälkeen kun velka ensimmäisen kerran siirrettiin AVASille kesäkuussa 2002, valtiovarainministeriö jatkoi kesäkuusta 2002 joulukuuhun 2006 marraskuussa 1999 käyttöön otettuihin valtiontakauksiin liittyvien maksujen suorittamista. Vuosina 2003-2006, kun vuonna 2003 tehty velan muuntaminen oli vielä voimassa, valtiovarainministeriö suoritti valtiontakaukseen liittyviä lisämaksuja yhteensä 191 miljoonaa Romanian leuta. Lisäksi valtiovarainministeriö siirsi AVASille näiden kahden tahon kesäkuussa 2002 tekemän sopimuksen mukaisesti kaikki nämä saatavat peräkkäisissä erissä valtiontakausten perusteella suoritettujen todellisten maksujen jälkeen. AVAS myös muutti kyseiset saatavat Yhdysvaltain dollareiksi. Vuonna 2006 niiden määrä oli 60 miljoonaa dollaria.
34)
Näin ollen Romanian liittyessä Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 2007 Oltchimin velka AVASille oli yhteensä 60 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. (12)
II.3. Tapahtumat Romanian EU:hun liittymisen jälkeen
II.3.1 Velan kehittyminen
35)
Oltchim on 1 päivästä tammikuuta 2007 suorittanut kaikkiin ulkoisiin lainoihin liittyvät maksut. Valtiovarainministeriö ei ole enää lainkaan suorittanut valtiontakaukseen liittyviä maksuja.
36)
Marraskuussa 2007 Oltchimin tilinpäätökseen vietiin 95 miljoonan Yhdysvaltain dollarin määrä, joka syntyi velan muuntamisen peruuttamisen seurauksena, sekä lisämaksuihin liittyvä 60 miljoonan Yhdysvaltain dollarin määrä, eli yhteensä 155 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (508 miljoonaa Romanian leuta). Tämä 155 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruinen julkinen velka on Oltchimin kirjanpidossa esitetty Romanian leuina (508 miljoonaa Romanian leuta). Tämä Yhdysvaltain dollareina ilmaistu velka siis siirrettiin Oltchimin kirjanpitoon Romanian leuina. Romanian rahayksikköinä ilmoitettu määrä ei ole muuttunut, sillä yritys on ilmoittanut kunakin uutena raportointijaksona taseessa alkuperäisen, leuina ilmoitetun arvon (13). Se on ollut kulloinkin sovellettavaa arvoa korkeampi, sillä Romanian leun arvo on ajan myötä revalvoitunut Yhdysvaltain dollariin nähden.
37)
Poikkeusasetuksessa nro 51/1998 säädetystä yleissäännöstä [ks. johdanto-osan 27 kappale] poiketen AVAS peri vuonna 2007 hallituksen poikkeusasetuksen nro 45/2006 2 §:n 2 momentin nojalla vuosien 2003-2006 osalta 29,9 miljoonaa Romanian leuta korkoa (yhden vuoden LIBOR-korko (14) Yhdysvaltain dollareina tehdyille talletuksille) valtiovarainministeriön sille siirtämistä Oltchimin velkasitoumuksista, jotka oli vuonna 2003 muunnettu osakkeiksi.
38)
Tämän seurauksena Oltchimin velka AVASille oli marraskuusta 2007 alkaen yhteensä 155 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (508 miljoonaa Romanian leuta), johon lisättiin 29 miljoonaa Romanian leuta, eli yhteensä 538 miljoonaa Romanian leuta. Tästä eteenpäin päätöksessä ilmaistaan velka Romanian leuina, sillä myös ilmoitettu velan muuntaminen on ilmaistu näin.
II.3.2 Toinen velan muuntaminen
39)
Romanian parlamentti hyväksyi tammikuussa 2007 lailla nro 30/2007 poikkeusasetuksen 45/2006, jossa AVAS valtuutetaan peruuttamaan velan ensimmäinen muuntamismenettely ja toteuttamaan uusi, jossa tällä kertaa noudatetaan vähemmistöosakkaiden etuosto-oikeutta.
40)
Kuitenkin myös toinen yritys muuntaa velka kohtasi vastustusta, kun uusi suurin vähemmistöosakas PCC kieltäytyi osallistumasta siihen.
41)
PCC oli ostanut Oltchimista 7,5 miljoonalla eurolla 1,2 prosentin osuuden toukokuussa 2007 eli sen jälkeen kun ensimmäisen muuntamisen kumoava kansallisen tuomioistuimen päätös tuli lopulliseksi, sillä Oltchim tai Romanian viranomaiset eivät hakeneet siihen muutosta. Kun velan muuntaminen peruutettiin yrityksen tilinpäätöksessä, PCC:n 1,2 prosentin osuus muuttui 12 prosentin osuudeksi. (15)
42)
PCC teki huhtikuussa 2008 komissiolle kantelun, jossa se katsoi velan muuntamiseen sisältyvän sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea [ks. johdanto-osan 2 kappale].
43)
Varmistaakseen, että SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa sovelletaan, Romanian viranomaiset päättivät pyytää komissiolta valtiontukisääntöihin liittyvän hyväksynnän ennen toista velan muuntamista ja ilmoittivat toimenpiteen komissiolle.
II.4. Oltchim-yrityksen tämänhetkinen tilanne
44)
Romanian viranomaisten mukaan ne yrittivät uudelleen yksityistää yritystä velan avulla vuosina 2006 ja 2008, kun vuonna 2003 toteutettu velan muuntaminen oli peruutettu vuonna 2006. Niiden mukaan yksikään sijoittaja ei ollut kiinnostunut ostamaan yritystä vallinneissa olosuhteissa.
45)
Lisäksi Romanian viranomaisten mukaan yritys on kamppaillut vuodesta 2008 seuraavien vaikeuksien kanssa: i) tärkeimpiä raaka-aineita ei enää saatu tärkeimmältä toimittajalta Arpechimiltä, ii) merkittävällä velalla, jonka vuonna 2003 toteutetun velan muuntamisen peruuttaminen aiheutti marraskuussa 2007, oli kielteistä vaikutusta yrityksen varojen nettoarvolle, iii) yrityksen liian vähäinen pääoma, joka johtui myös velan muuntamisen peruuttamisesta, ja iv) maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vaikutukset.
46)
Oltchimin liiketappio vuonna 2008 oli 71 miljoonaa Romanian leuta (17 miljoonaa euroa), nettotappio 226 miljoonaa Romanian leuta (54 miljoonaa euroa) ja kertyneet tappiot yhteensä 1,367 miljardia Romanian leuta (325 miljoonaa euroa). Sen jälkeen kun tärkein eteenintuottaja Arpechim lopetti toimintansa marraskuussa 2008, yritys toimi 45 prosentin kapasiteetilla ja noin kolmasosa henkilöstöstä lomautettiin.
47)
Vuoden 2008 lopussa AVASin hallussa olleet Oltchimin osakkeet siirrettiin talousministeriölle.
48)
Joulukuussa 2009 Oltchim hankki varallisuutta (eteenilaitoksen) entiseltä toimittajaltaan Arpechimilta [0]-[10] euron (16) ostohintaan. Se maksoi Arpechimin varastoista/tarvikkeista [10]-[20] miljoonaa euroa. Romanian viranomaisten mukaan kauppa rahoitettiin asiakkaiden suorittamilla ennakkomaksuilla. Arpechim aloitti toimintansa uudelleen toukokuussa 2011.
49)
Oltchimin vuotta 2009 koskeva tilinpäätös 31 päivänä joulukuuta 2009 osoittaa, että sen toimintatappiot olivat 26 miljoonaa euroa (109 miljoonaa Romanian leuta), nettotappiot 52,4 miljoonaa euroa (220 miljoonaa Romanian leuta), kertyneet tappiot 377 miljoonaa euroa (1,584 miljoonaa Romanian leuta) ja negatiiviset omat varat 112 miljoonaa euroa (469 miljoonaa Romanian leuta).
50)
Oltchimin tilinpäätös 31 päivänä joulukuuta 2010 puolestaan osoittaa liikevoittoa 56 miljoonaa euroa, nettovoittoa 32 miljoonaa euroa (220 miljoonaa Romanian leuta) ja kertyneitä tappioita 383 miljoonaa euroa. Positiivinen liike- ja nettotulos johtuu siitä, että Arpechim-varallisuuden, joka ostettiin [0]-[10] eurolla, arvo arvioitiin uudelleen [80]-[100] miljoonaksi euroksi. Erotus merkittiin kirjanpitoon edullisesta kaupasta syntyneenä voittona.
51)
Oltchimin tilinpäätös (17) vuoden 2011 ensimmäiseltä puolivuotiskaudelta 30 päivänä kesäkuuta 2011 osoittaa, että sen toimintatappiot olivat 7,4 miljoonaa euroa ja nettotappiot 17,4 miljoonaa euroa, kertyneet tappiot 401 miljoonaa euroa ja negatiiviset omat varat 358 miljoonaa euroa (ottamatta huomioon velkaa AVASille).
III. MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVA PÄÄTÖS
52)
Komissio aloitti 15 päivänä syyskuuta 2009 muodollisen tutkintamenettelyn kahdesta Romanian heinäkuussa 2009 ilmoittamasta tukitoimesta Oltchimin hyväksi. Toimet olivat seuraavat:
-
toimenpide 1: yhteensä 538 miljoonan Romanian leun (noin 128 miljoonaa euroa) muuntaminen osakkeiksi ja
-
toimenpide 2: ”osakkaan takaus”, joka kattaa 80 prosenttia 424 miljoonan euron arvoisesta nykyaikaistamisinvestointien jatkamiseen tarkoitetusta kaupallisesta lainasta (Romania peruutti toimenpidettä 2 koskevan ilmoituksen 22 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä).
53)
Komissio epäili, että - toisin kuin Romania katsoo - ilmoitetulla tukikokonaisuudella annetaan yritykselle perusteetonta etua ja se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
54)
Lisäksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, että mahdollista valtiontukea on myös se, ettei valtio ole 1 päivästä tammikuuta 2007 perinyt jäljellä olevasta julkisesta lainasta korkoja ja/tai viivästysmaksuja, jäljempänä ’toimenpide 3’.
55)
Komissio epäili myös sitä, että toimenpiteet voitaisiin katsoa SEUT-sopimuksen mukaisiksi voimassa olevien valtiontukisääntöjen nojalla, mikäli niihin katsotaan sisältyvän valtiontukea.
IV. ROMANIAN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ
56)
Romanian viranomaiset esittivät vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, ettei yksikään kolmesta toimenpiteestä ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä Romanian valtio toimi markkinaperiaatteiden mukaisesti.
57)
Romania totesi erityisesti, että ilmoitetuilla toimenpiteillä (velan muuntaminen ja osakkeenomistajan takaus) varmistettiin Oltchimin kannattavuus, sillä niillä ratkaistiin liian vähäisen pääoman ongelma ja hankittiin tarvittavat varat yrityksen kasvustrategian toteuttamiseksi. Lisäksi Romania korosti, että komission on otettava huomioon valtion kaksoisrooli Oltchimin osakkeenomistajana ja velkojana.
58)
Romanian mukaan toimenpide 3 ei ole valtiontukea, sillä velan perimättä jättäminen liittyi tiukasti suunniteltuun velan muuntamiseen, ja Romanian viranomaiset ovat toimineet johdonmukaisesti siten kuin markkinatoimija olisi toiminut vastaavassa tilanteessa.
V. ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
59)
Vestolit ilmaisi 26 päivänä tammikuuta 2010 menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä antamissaan huomautuksissa huolensa Romanian heinäkuussa 2009 ilmoittamasta tukikokonaisuudesta. Vestolit katsoo olevansa Oltchimin kilpailija, sillä molemmat toimivat PVC:n tuotannon alalla. Sen mukaan yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi osallistunut investointiohjelmaan, jonka ainoana tarkoituksena oli Arpechimin vanhan eteenilaitoksen nykyaikaistaminen.
60)
Ineos totesi 21 päivänä tammikuuta 2010 päivätyssä kirjeessään, että menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tietojen perusteella Oltchim vaikuttaa vaikeuksissa olevalta yritykseltä, minkä vuoksi on epätodennäköistä, että yksityinen sijoittaja olisi toteuttanut Romanian valtion Oltchimin hyväksi hyväksymät tukitoimet. Ineos huomautti myös, että Euroopan PVC-markkinoilla on merkittävää ylikapasiteettia, minkä vuoksi yhdelle markkinatoimijalle myönnetyllä mahdollisella tuella on voimakas vääristävä vaikutus.
61)
Firebirdin28 päivänä toukokuuta 2010 esittämien huomautusten sisältö on samankaltainen kuin edellä mainittujen huomautusten.
62)
Myös eräs muu Oltchimin kilpailija, anonyymi osapuoli I, esitti Vestolitin ja Ineosin kanssa samansuuntaisia huomioita. Se totesi myös, ettei toimintatukea voida katsoa SEUT-sopimuksen mukaiseksi, eikä Oltchimin tapauksessa vaikuta olevan muitakaan perusteita sisämarkkinoille soveltuvuudelle.
63)
Anonyymi osapuoli II totesi 27 päivänä tammikuuta 2010 päivätyssä kirjeessä, että kaikki menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt tukitoimet ovat sisämarkkinoille soveltumatonta tukea. Lisäksi anonyymi osapuoli II esitti seuraavaa:
a)
Oltchimille vuosina 1995-2000 myönnetyt valtiontakaukset olivat edelleen voimassa Romanian EU:hun liittymisen jälkeen 31 päivään lokakuuta 2009 asti, minkä vuoksi niitä pitäisi käsitellä liittymispäivästä alkaen uutena tukena,
b)
vaikeudet, joita Oltchim on kohdannut sen jälkeen kun valtiontakaukset otettiin käyttöön marraskuussa 1999, johtuvat yrityksen rakenteellisista ongelmista (tehoton johto, epäonnistuneet liiketoimintastrategiat, todellisen ja tehokkaan rakenneuudistuksen puute),
c)
Arpechimin osto on Oltchimin kaupallisten etujen vastaista eikä tuota voittoa tulevaisuudessa,
d)
valtiovarainministeriön kesäkuusta 2002 joulukuuhun 2006 valtiontakauksen perusteella suorittamat maksut osoittavat, että Oltchim oli vaikeuksissa koko kyseisen jakson ajan,
e)
Romania on todella yrittänyt yksityistää yrityksen vain yhden kerran, vuonna 2001, ja myöhemmät ”epäonnistuneet” yksityistämisyritykset vuosina 2003 ja 2006 olivat ainoastaan osa strategiaa jättää julkinen velka perimättä,
f)
heinäkuussa 2009 ilmoitetun tukikokonaisuuden perustana oleva liiketoimintasuunnitelma ei ollut luotettava varsinkaan herkkyysanalyysin ja investoinnin odotetun tuoton osalta,
g)
valtio olisi kärsinyt suuret tappiot tukiessaan näin laajaa investointiohjelmaa, sillä Oltchimin yksityistämisestä saadut tulot eivät olisi kattaneet tukitointen kustannuksia,
h)
kun otetaan huomioon, että ilmoitettuihin toimenpiteisiin sisältyy valtiontukea, Romanian olisi pitänyt esittää Oltchimia koskeva rakenneuudistussuunnitelma, jonka perusteella olisi ollut mahdollista arvioida tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen (18) nojalla.
64)
PCC kiinnitti myöhemmin menettelyn aikana komission huomion siihen, että Romanian ympäristönsuojeluvirasto (Agenția pentru Protecția Mediului) asetti Oltchimille kesäkuussa 2010 14,34 miljoonan euron ympäristösakon, koska tämä oli toimittanut vuoden 2009 hiilidioksidipäästöjä koskevat todistukset myöhässä. (19) PCC:n mukaan sakkojen mahdollinen perimättä jättäminen on yritykselle myönnettyä ylimääräistä valtiontukea. Myös Firebird tuo 8 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyssä kirjeessään esiin ympäristösakot.
65)
PCC ilmoitti komissiolle lokakuussa 2010 ja lokakuussa 2011 myös, että valtion omistamalla sähköyhtiöllä SC Electrica SA:lla, jäljempänä ’Electrica’, ja muilla valtion omistuksessa olevilla velkojilla (suolaliuoksen ja kalkkikiven tuottaja Salrom Exploatarea Minieră Rm Vâlcea ja prosessihöyryn tuottaja SC CET Govora SA) on Oltchimilta huomattavia uudelleenjärjestettyjä velkasaatavia.
VI. ROMANIAN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSISTA
66)
Romania viittasi asianomaisten osapuolten huomautuksiin 8 päivänä huhtikuuta 2010 antamassaan vastauksessa ilmoitukseen ja aikaisempiin huomioihinsa menettelyn avaamista koskevasta päätöksestä.
67)
Erityisesti Romania katsoi, että toisin kuin yksi kolmansista osapuolista väittää, Arpechimin petrokemian tuotantoa koskevan varallisuuden ostaminen ja nykyaikaistaminen sisältää kaikki tarvittavat rakenneuudistukset ja on yrityksen pitkän aikavälin kestävyyden kannalta keskeisen tärkeä. Sen mukaan Oltchimin ja Arpechimin yhdistetty petrokemian laitos voi tuottaa voittoa.
68)
Romania myös toisti näkemyksensä, jonka mukaan Oltchimin velkasitoumusten perimiseksi toteutetut toimet eivät tuottaneet Oltchimille minkäänlaista etua. Lisäksi Romania toteaa aikovansa todella yksityistää Oltchimin.
VII. ILMOITUKSEN PERUUTTAMINEN VALTIONTAKAUKSEN OSALTA (TOIMENPIDE 2)
69)
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (20) 8 artiklan mukaan jäsenvaltio voi peruuttaa ilmoituksen hyvissä ajoin ennen kuin komissio on tehnyt päätöksen ilmoitetun toimenpiteen tukiluonteesta. Tällaisessa tapauksessa komissio lopettaa kyseisen menettelyn päätöksellä, jossa menettely todetaan tarpeettomaksi.
70)
Romanian viranomaiset peruuttivat valtiontakausta koskevan ilmoituksen (takaus kattaa 80 prosenttia enintään 424 miljoonan euron lainasta). Tämän vuoksi komission tutkintamenettely on tullut toimenpiteen 2 osalta tarpeettomaksi.
VIII. ROMANIAN ASEMA TOIMENPITEEN 2 PERUUTTAMISEN JÄLKEEN
VIII.1. Toimenpiteen 1 muuttaminen - Romanian aikomus yksityistää
71)
Helmikuussa 2011 EU:lta ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta, jäljempänä ’IMF’, pyydettiin yhteistä ennalta varautuvaa rahoitustukea Romanian talouskasvun lujittamiseksi. Painopiste oli rakenneuudistuksissa sekä julkisen talouden kestävyyden parantamisessa ja taloudellisen vakauden lisäämisessä. Neuvosto teki toukokuussa 2011 päätöksen (21), jossa Romanian käyttöön annetaan keskipitkällä aikavälillä enintään 1,4 miljardia euroa ennalta varautuvaa rahoitustukea. Maaliskuussa 2011 IMF hyväksyi uuden Romaniaa koskevan valmiusluottojärjestelyn. (22) IMF antaa tämän sopimuksen nojalla Romanian käyttöön rahoitustukea 3 090,6 miljardin erityisen nosto-oikeuden (3,5 miljardia euroa) arvosta seuraavien kahden vuoden aikana. Rahoituksen edellytyksenä on, että Romania saavuttaa useita tavoitteita budjettialijäämän pienentämiseksi. Edellytykset on esitetty Romanian viranomaisten esittämässä aiesopimuksessa ja ne on otettu huomioon teknisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa. Teknisen yhteisymmärryspöytäkirjan tavoitteisiin kuuluu muun muassa maksurästien ja valtionyhtiöiden tappioiden vähentäminen. Romania sitoutui aiesopimuksessa ja 2 päivänä joulukuuta 2011 tehdyssä teknisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa (23) ilmoittamaan yksityistämistarjouksesta huhtikuun 2012 loppuun mennessä.
72)
Tämä tapahtui sen jälkeen, kun Romanian viranomaiset olivat antaneet vuoden 2011 aikana useita julkisia ilmoituksia Romanian hallituksen aikeista yksityistää Oltchim.
73)
Romania ilmoitti myös komissiolle sitoumuksestaan yksityistää Oltchim. Romanian pääministeri Emil Boc ilmoitti 21 päivänä lokakuuta 2011 varapuheenjohtaja Joaquin Almuníalle osoittamassaan kirjeessä, että Romania sitoutui yksityistämään Oltchimin (myös velan muuntamiseen liittyvät osakkeet) kokonaisuudessaan toukokuuhun 2012 mennessä. Romaniaan nimitettiin uusi hallitus 9 päivänä helmikuuta 2012, ja uusi pääministeri Mihai-Răzvan Ungureanu vahvisti tämän sitoumuksen 16 päivänä helmikuuta 2012.
74)
Romania ei aio jäädä budjettirajoitustensa vuoksi Oltchimin omistajaksi ja rahoittaa tarvittavia investointeja valtiontakauksella, vaan se haluaa myydä omistamansa Oltchimin osakkeet.
VIII.2. Toimenpiteen 3 tilanne - korkoja koskeva sopimus
75)
Romanian viranomaiset ilmoittivat 9 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä komissiolle aikovansa periä korkoa AVASin antamasta 538 miljoonan Romanian leun velasta 1 päivästä tammikuuta 2007. Romania selitti myös, että tämä tapahtuisi AVASin ja Oltchimin välisellä velkasopimuksella, jolla yritys hyväksyy erääntyneen koron. Romanian viranomaiset totesivat samassa kirjeessä, että näin kertyneet korot muunnetaan lisäksi osakkeiksi yhdessä julkisen velkapääoman kanssa, kuten toimenpiteen 1 yhteydessä oli ilmoitettu.
76)
Romanian viranomaiset toimittivat 23 päivänä joulukuuta 2011 päivätyllä kirjeellä jäljennöksen AVASin ja Oltchimin 22 päivänä joulukuuta 2011 tekemästä yksityisoikeudellisesta sopimuksesta, jolla yritys tunnusti julkisesta velasta 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2011 kertyneet yhteensä 511 miljoonan Romanian leun korot. Romanian viranomaiset selittivät, että koroille laskettiin korkoa siten, että asianomaisten jaksojen korkona on käytetty korkeinta korkoa, jota kaupalliset pankit ovat soveltaneet yritykselle tosiasiallisesti myönnettyihin lainoihin 1 päivästä tammikuuta 2007. Samoin on käytetty komission soveltamia viite- ja diskonttokorkoja. Tämän menettelyn tuloksena saatiin seuraavassa esitettävät korot sekä AVASille maksettavan velan kertyneet korot:
Taulukko 1
AVASin perimien korkojen jakautuminen vuosina 2007-2011
2007
2008
2009
2010
2011
Sovellettava korko
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Koron määrä (pyöristettynä, miljoonaa Romanian leuta)
58
87
129
114
123
AVASille maksettavan velan korot yhteensä vuodesta 2007: 511 miljoonaa Romanian leuta
77)
Romanian viranomaiset ilmoittivat samassa kirjeessä, että valmistelut 538 miljoonan Romanian leun suuruisen AVAS-velan sekä siitä kertyneiden korkojen muuntamiseksi aloitettaisiin siten, että ehdotettua yksityistämisaikataulua voitaisiin noudattaa.
VIII.3. Romanian yksityistämisaikeista esittämät näkemykset
78)
Kuten edellä on esitetty, Romania peruutti toimenpiteen 2 (ks. VII jakso edellä). Peruutettuaan ilmoituksen valtiontakauksen osalta Romanian viranomaiset katsoivat, että nykyinen toimenpide 1 eli 538 miljoonan Romanian leun suuruisen AVASille maksettavan velan sekä siihen liittyvien, ajalta 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2011 maksettavien 511 miljoonan Romanian leun suuruisten korkojen muuntaminen osakkeiksi ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Romania katsoo edelleen, että toimenpide soveltuu markkinoille eikä tämän vuoksi tuota etua Oltchimille. Romanian viranomaiset toteavat, että AVAS hyötyy velkojana velan perimistä enemmän siitä, että koko velka muunnetaan osakkeiksi ja koko sen osuus yrityksestä myydään nopeasti, sillä AVASin hallussa olevan osuuden markkina-arvo on velan muuntamisen jälkeen suurempi kuin summa, jonka AVAS saisi yhtiön selvitystilasta
79)
Romania esitti seurantaraportin, jonka on laatinut Raiffeisen Capital & Investment SA, jäljempänä ’seurantaraportti’, osoittaakseen, että valtion paras strategia tuoton maksimoimiseksi on velan muuntaminen osakkeiksi ja tätä nopeasti seuraava yhdistettyjen osakeosuuksien myynti.
80)
Seurantaraportissa analysoidaan AVAS-velkasitoumusten arvoa toisaalta selvitystilaskenaariossa ja toisaalta velan muuntamis- ja yksityistämisskenaariossa.
81)
Selvitystilaskenaarion arviointi perustuu kahteen selvitystilaa koskevaan raporttiin (aiempi Raiffeisenin helmikuussa 2011 laatima raportti ja toinen, riippumattoman asiantuntijan Romcontrol SA Bucureștin maaliskuussa 2011 laatima raportti). Valtion tulot velan muuntamis- ja yksityistämisskenaariossa arvioitiin yritysarvomenetelmän avulla. Tämä on yksi tärkeimmistä yritysten arvioinnissa käytettävistä mittausmenetelmistä. (Jäljempänä IX.3.3 osastossa esitetään yksityiskohtaisesti käytetyt menetelmät ja arvioinnin tulokset sekä komission analyysi näistä.)
82)
Raportissa todetaan, että muuntamalla koko velka osakkeiksi yksityistäminen sujuisi helpommin ja nopeammin ja että kyseisessä vaihtoehdossa taloudellinen tulos olisi AVASin kannalta parempi kuin selvitystilaan asetettaessa.
IX. ARVIOINTI
IX.1. Yleisiä huomioita
83)
Selvittääkseen, ovatko analysoidut toimenpiteet valtiontukea, komission on arvioitava, täyttävätkö ne SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset. Artiklassa todetaan seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.
84)
Komissio toteaa, että koska ilmoitus peruutettiin toimenpiteen 2 osalta (ks. VII jakso edellä), ainoastaan toimenpiteet 1 ja 3 arvioidaan. Romania liitti velan muuntamisen osakkeiksi Oltchimin yksityistämiseen, joten toimenpidettä 1 on muutettu. Tämän vuoksi toimenpide arvioidaan sellaisen oletuksen perusteella, että AVASin hallussa oleva osuus myydään välittömästi muuntamisen jälkeen yksityiselle sijoittajalle oikeudenmukaisessa, avoimessa ja läpinäkyvässä myyntiprosessissa, jolla pyritään maksimoimaan AVASin tulot.
85)
Lisäksi komissio katsoo, että sitä, antoiko velkoja AVASin tapa käsitellä velkaa 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen, Oltchimille perusteetonta etua, on arvioitava siten, että huomioon otetaan erityisasetus nro 51/1998 [ks. johdanto-osan 26 kappale] ja laki nro 30/2007, jolla AVAS valtuutetaan muuntamaan velka uudelleen. Samoin olisi otettava huomioon komissiolle tehty velan muuntamista koskeva ilmoitus, johon viitattiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä toimenpiteenä 1, sekä toimenpiteen 1 muutos seurauksena komission esittämistä epäilyistä ja EU-IMF -ohjelmasta aiheutuneista sitoumuksista.
86)
Lisäksi komissio toteaa, että aikomus yksityistää yritys kokonaan toukokuun 2012 loppuun mennessä, kuten Romanian viranomaiset ilmoittivat 21 päivänä lokakuuta 2011 lähettämässään kirjeessä ja pääministeri Ungureanu vahvisti 16 päivänä helmikuuta 2012 päivätyssä kirjeessään, katsotaan erottamattomaksi osaksi toimenpidettä.
87)
Komissio toteaa toisaalta Oltchimin ympäristösakosta ja toisaalta sen erääntyvistä veloista yrityksille Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea ja SC CET Govora SA, etteivät kyseiset toimenpiteet kuuluneet menettelyn aloittamista koskevan päätöksen soveltamisalaan. Ne eivät siis voi kuulua tämänkään päätöksen soveltamisalaan. Komissio ilmoittaa aikanaan kantelijalle kyseisiin seikkoihin liittyvistä asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan mukaisista tulevista toimista.
IX.2. Komission toimivalta ennen Euroopan unioniin liittymistä
88)
Kuten edellä V jaksossa on todettu, anonyymi osapuoli II katsoi, että eräät Oltchimille vuosina 1995-2000 myönnetyistä valtiontakauksista olivat yhä voimassa Romanian liityttyä EU:hun, nimittäin 31 päivään lokakuuta 2009 asti, ja niitä olisi pidettävä liittymispäivästä alkaen uutena tukena. Komission on näin ollen arvioitava kyseisen näkemyksen paikkansapitävyys ja mahdolliset vaikutukset ilmoitettujen toimenpiteiden arviointiin.
89)
Yleissääntönä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa sovelletaan vasta liittymispäivästä alkaen. Poikkeus sääntöön ovat toimenpiteet, joita on sovellettu ennen liittymistä ja joiden soveltamista jatketaan sen jälkeen. Vuonna 2005 tehdyn Romanian liittymissopimuksen (24) mukaan Romaniassa ennen liittymispäivää (1 päivä tammikuuta 2007) täytäntöön pantuja ja tämän jälkeen sovellettuja toimenpiteitä, jotka voivat olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja jotka eivät täytä asetuksessa (EY) N:o 659/1999 (25) tarkoitettuja edellytyksiä, pidetään uutena tukena liittymisestä alkaen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan soveltamisessa.
90)
Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan (26) liitteessä V olevan 2.1 kohdan toisessa kappaleessa todetaan kyseisen liittymisasiakirjan 22 artiklan mukaisesti, että ”kaikkia vielä liittymispäivän jälkeen sovellettavia toimenpiteitä, jotka ovat valtion tukea ja jotka eivät täytä edellä esitettyjä edellytyksiä, pidetään uutena tukena liittymisestä alkaen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan soveltamisessa”.
91)
Edellä mainittu säännös kattaa tämän vuoksi ennen liittymispäivää (1 päivä tammikuuta 2007) täytäntöön pannut toimenpiteet, joiden soveltaminen jatkuu kyseisen päivän jälkeen. Useissa komission päätöksissä (27) esitetyn määritelmän mukaan käsite ”liittymispäivän jälkeen soveltaminen” kattaa tukiohjelmat ja yksittäiset toimenpiteet, joita ei ole rajoitettu ajallisesti tai joissa valtion vastuuta ei ole tarkkaan rajoitettu. Kyse on siis tapauksista, joissa valtion vastuuta ei vielä tiedetä tarkasti liittymispäivänä. Edellä esitettyjen seikkojen perusteella on siis tarpeen määritellä, sovellettiinko Oltchimin hyväksi vuosina 1995-2000 annettuja valtiontakauksia liittymisen jälkeen edellä mainitussa päätöskäytännössä tarkoitetulla tavalla. Tätä varten on varmistettava, etteivät valtiontakaukset olleet ajallisesti rajoitettuja eikä valtion vastuu tarkasti tiedossa liittymisajankohtana.
92)
Komissio on tarkastellut kyseisten valtiontakausten ehtoja ja toteaa, että ne olivat erillisiä ja yksittäisiä tapauskohtaisia toimenpiteitä, joilla valtio auttoi yritystä saamaan lainoja määrätyille määrille ja tietyille määräajoille. Määräaika, johon asti takaukset olivat voimassa, vahvistettiin niiden antamisen yhteydessä, sillä takaukset olivat voimassa saman ajan kuin taustalla olevat lainat, joiden voimassaoloaika oli tarkasti määritelty. Tätä voimassaoloaikaa ei muutettu myöhemmin. Näin ollen takausten voimassaolo oli liittymisajankohtana ajallisesti rajoitettu ja se oli vahvistettu ennen liittymistä eli lainan myöntämisen yhteydessä. Komission on näin ollen todettava, että edellytykset ensimmäiselle tilanteelle, jossa toimenpide katsotaan ”uudeksi tueksi” liittymispäivästä alkaen, eli se, ettei tuki ole liittymisajankohtana ajallisesti rajattu, eivät täyty tässä tapauksessa.
93)
Toiseksi valtion maksimivastuu oli rajoitettu takauksien myöntämishetkellä, sillä takaukset kattavat ainoastaan juuri sen lainan, jota varten ne on myönnetty. Tämän vuoksi liittymispäivän jälkeen soveltamisen toinen edellytys eli se, ettei valtion vastuu ole liittymispäivänä tarkasti tiedossa, ei myöskään täyty.
94)
Lisäksi komissio panee merkille, että valtiontakaukset otettiin käyttöön ennen liittymispäivää. Takausten käyttöönottopäivästä alkaen valtio oli vastuussa takaamiensa lainojen maksamatta olevien määrien takaisinmaksusta. Yrityksen velvoitteet kyseisten lainojen takaisinmaksuun siirtyivät valtiolle, ja siitä tuli näin ollen Oltchimin velkoja takausten perusteella maksettujen summien osalta. Kuten edellä II.2 jaksossa todetaan, takausten perusteella suoritettiin maksuja vuoteen 2006 asti. Maksuja ei suoritettu enää liittymispäivän jälkeen, koska Oltchim pystyi hoitamaan maksamatta olleet lainaerät itse.
95)
Sen vuoksi voidaan päätellä, että Oltchimille vuosina 1995-2000 myönnettyjä valtiontakauksia ei voida luokitella Bulgarian ja Romanian liittymissopimuksen liitteessä V olevan 2.1 kohdan toisessa kappaleessa tarkoitetuksi uudeksi tueksi.
IX.3. Valtiontuen olemassaolo: Etu
IX.3.1 Yksityistä velkojaa koskeva testi
96)
Romania väittää, että ilmoitettu toimenpide, joka muodostuu 1 049 miljoonan Romanian leun suuruisen julkisen velan muuntamisesta osakkeiksi ja sen seurauksena syntyvän koko julkisen osakeomistuksen myymisestä pian sen jälkeen (toukokuun 2012 loppuun mennessä), ei anna yritykselle kohtuutonta etua, koska julkisen velkojan AVASin kanssa samanlaisessa tilanteessa olevat yksityiset velkojat olisivat valinneet tämän menetelmän velkojen takaisinsaamiseksi yrityksen selvitystilan sijasta, joka on julkisen velkojan kannalta taloudellisesti epäedullisempi vaihtoehto.
97)
Sen määrittämiseksi, antaako ilmoitettu toimenpide perusteettoman edun Oltchimille, komission olisi arvioitava, jatkoiko julkinen velkoja AVAS julkisen velan takaisinperintää yhtä uutterasti kuin yksityinen velkoja, joka pyrkii maksimoimaan velkansa takaisinperinnän (28). Tässä yhteydessä otetaan huomioon se, että siirrettäessä julkinen velka AVASille velan takaisinperinnästä vastaa laitos, jolla ei ole yritykseen muuta suhdetta kuin velkojan ja velallisen välinen suhde. Arvioinnissa ei sivuuteta sitä seikkaa, että talousministeriö on Oltchimin julkinen osakas, mutta siinä otetaan huomioon, että julkinen osakas ei osallistu julkisen velan takaisinperintään, mikä on annettu velkojana toimivan AVASin tehtäväksi. Komissio toteaa kuitenkin, että velan muuntamisesta ja sen jälkeisestä yksityistämisestä nykyiselle osakkaalle eli talousministeriölle aiheutuvia vaikutuksia on myös arvioitava, jotta voitaisiin päätellä, onko ehdotettu velan muuntaminen ja sen jälkeinen yksityistäminen taloudellisesti parempi vaihtoehto valtiolle kuin koko yrityksen asettaminen selvitystilaan.
IX.3.2 Julkisen velan takaisinperintä - Toimenpiteen 3 arviointi
98)
Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että valtiontukea voisi sisältyä myös siihen, ettei valtio ole perinyt Oltchimilta korkoa ja/tai viivästysmaksuja erääntyneestä julkisesta velasta sen jälkeen, kun Romania liittyi Euroopan unioniin. Kyseinen julkinen velka syntyi seurauksena valtiontakausten käyttöönotosta (ks. valtiontakausten kuvaus edellä johdanto-osan 23-27 kappaleessa ja arviointi johdanto-osan 88-95 kappaleessa). Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että koron tai julkisen velan perimisen laiminlyönti antoi Oltchimille edun, koska yritys sai pääomaa ilman maksua.
99)
Sen arvioimiseksi, käyttäytyikö Romania yksityisen velkojan tavoin valtiontakausten käyttöönotosta syntyneen maksamatta olevan velan osalta, on arvioitava Romanian valtion käyttäytymistä vuodesta 2007 tähän päivään asti Romanian viranomaisten käytettävissä eri ajankohtina olleiden tietojen perusteella.
100)
Ensinnäkin komissio toteaa, että korkojen ja viivästysmaksujen perimättä jättäminen vuodesta 2007 toimenpidettä 1 koskevan ilmoituksen muuttamiseen asti on seurausta erityisasetuksesta 51/1998 (ks. johdanto-osan 27 kappale). Lisäksi on otettava huomioon laki 30/2007, jossa AVASille annetaan tehtäväksi suorittaa uudelleen velan muuntaminen. Kyseisenä ajankohtana Romanian viranomaiset suunnittelivat Oltchimin toimintojen jatkamista ja lisäinvestointeja yrityksen selvitystilaan asettamisen sijasta.
101)
Sen vuoksi komission on ensinnäkin varmistuttava siitä, toimiko Romania yksityisen velkojan tavoin, kun se vuonna 2007 päätti muuntaa velan osakkeiksi sen sijaan että olisi pyrkinyt velan takaisinperintään ja/tai yrityksen selvitystilaan. Tältä osin komissio toteaa, että Romania oli noudattanut velkojen osakkeiksi muuntamisen strategiaa Oltchimin toimintojen jatkamiseksi ensimmäisestä (epäonnistuneesta) yrityksestä vuonna 2003 alkaen. Näin ollen Romanian viranomaisten toiminta oli tältä osin yhdenmukaista niiden aikaisemman toiminnan kanssa. Markkinoiden reaktiot aikaisempiin yksityistämisyrityksiin ja vähemmistöosakkaiden nostamat oikeuskanteet osoittavat, että markkinat uskoivat Oltchimin liiketoiminnan olevan pohjimmiltaan elinkelpoista.
102)
Lisäksi komissio toteaa, että Romanian käytettävissä oli myös Oltchimin liiketoimintasuunnitelma (29), jonka mukaan yritys oli elinkelpoinen.
103)
Näiden tekijöiden perusteella komissio katsoo, että Romania toimi velkojana järkevästi päättäessään muuntaa velat osakkeiksi ja antaa lain, jonka mukaan maksamatta olevasta velasta ei peritä korkoja ja viivästysmaksuja, koska kyseinen velka oli joka tapauksessa tarkoitus muuntaa osakkeiksi.
104)
Se, että Romania haki valtiontuen hyväksymistä ennen velan muuntamista osakkeiksi, ei muuta tätä arviota. Tehdessään näin Romania pelkästään täytti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaiset velvoitteensa. Ottaen huomioon vaikeudet, joita Romanialla oli ollut aikaisemmin vähemmistöosakkaiden kanssa ja oli edelleen lakia 30/2007 sovellettaessa, oli järkevää hakea komissiolta vahvistus sille, ettei suunniteltu toimenpide ollut valtiontukea.
105)
Valtiontuen arvioinnin ja lykkäysvelvoitteen soveltamisen vuoksi velan muuntaminen osakkeiksi lykkääntyi lopulta viidellä vuodella. Tältä osin komissio panee ensinnäkin merkille, että vuoden 2011 puoliväliin asti Romanialla oli vakaa aikomus panna täytäntöön laaja Oltchimia koskeva investointistrategia, josta tehtiin useita asiantuntijatutkimuksia (30). Korkojen periminen julkisesta velasta olisi ollut ristiriidassa valtion lisäinvestointistrategian kanssa, jolla pyrittiin palauttamaan yrityksen kannattavuus ja lisäämään sen arvoa yrityksen yksityistämiseksi keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.
106)
Seurauksena epäilyistä, joita komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään laajasta investointistrategiasta, ja varsinkin seurauksena budjettiongelmista ja EU/IMF-ohjelmasta, Romania muutti strategiaansa vuonna 2011 ja päätti yksityistää yrityksen välittömästi sen jälkeen, kun velka on muunnettu osakkeiksi. Se luopui näin ollen alkuperäisistä suunnitelmistaan, joiden mukaan sen oli tarkoitus tehdä vielä 424 miljoonan euron investoinnit ennen yksityistämistä.
107)
Tässä uudessa tilanteessa korkojen periminen velasta muuttui valtion kannalta järkeväksi strategiaksi velan takaisinperinnän maksimoimiseksi.
108)
Kuten edellä johdanto-osan 75-77 kappaleessa kuvataan, julkisesta velasta perittiin koronkorkoa 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen yksityisellä sopimuksella, jonka Oltchim ja AVAS tekivät joulukuussa 2011. Erityisesti on huomattava, että julkiseen velkaan sovelletut korot vastasivat aina korkeimpia korkoja: joko komission viitekorkoja tietyllä ajanjaksolla tai yrityksen yksityisiin lainoihin sovellettuja, riittäviksi katsottuja korkoja samalla ajanjaksolla.
109)
Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, ettei Oltchimille koitunut etua tavasta, jolla viranomaiset pyrkivät liittymisen jälkeen perimään takaisin julkisen velan, joka nyt oli tarkoitus muuntaa osakkeiksi.
IX.3.3 Velan muuntaminen - toimenpide 1
110)
Komission on myös arvioitava, antaako toimenpide 1, joka muodostuu (ilmoituksen muuttamisen jälkeen - ks. johdanto-osan 14-16, 69-70 ja 75-77 kappale) yhteensä 1 049 miljoonan Romanian leun suuruisen julkisen velan muuntamisesta osakkeiksi ja pian sen jälkeen toteutettavasta koko julkisen osakeomistuksen myynnistä (yksityistäminen), perusteettoman edun Oltchimille. Osakkeiksi muunnettava julkinen velka sisältää 538 miljoonan Romanian leun suuruisen julkisen velkapääoman, joka on yksityistämisvirasto AVASin hallussa, ja AVASin velalle 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2011 kertyneet 511 miljoonan Romanian leun korot.
111)
Sen arvioimiseksi, antaako ehdotettu velan muuntaminen perusteetonta etua Oltchimille, olisi määritettävä, onko velan muuntaminen todella paras keino maksimoida julkisen velan takaisinperintä kuten Romania esittää. Käytännössä komission on määritettävä, olisiko hypoteettinen yksityinen velkoja, joka on yksityistämisvirasto AVASiin (Oltchimin velkoja) verrattavissa olevassa tilanteessa, todella käyttänyt mieluummin kyseistä keinoa velan takaisinperimiseksi verrattuna muihin käytettävissä oleviin takaisinperintävaihtoehtoihin, kun otetaan huomioon, että velallinen on vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa. Talousministeriöllä, joka on Oltchimin nykyinen osakas, ei ole mitään roolia julkisen velan takaisinperinnässä, mutta kahden mahdollisen skenaarion tulokset julkisen osakkaan kannalta otetaan siitä huolimatta huomioon jäljempänä esitetyssä analyysissa.
112)
Romania väittää, että yrityksen nykytilanteen vuoksi (vakava pääoman puute ja liiallinen velkaantuneisuus) ainoat realistiset vaihtoehdot, jotka julkisen velkojan (AVAS) kanssa samanlaisessa tilanteessa olevalla yksityisellä velkojalla olisi, ovat joko i) asettaa yritys selvitystilaan tai ii) muuntaa velka osakkeiksi ja sen jälkeen myydä muodostuva omistusosuus yrityksestä. Mikä tahansa yksityinen velkoja valitsisi näistä vaihtoehdoista sen, joka maksimoi velan takaisinsaannin. Toisin sanoen velkoja valitsisi velan muuntamisen ja sen jälkeisen yksityistämisen, jos yksityistämisestä odotettavissa oleva tuotto ylittäisi määrän, joka olisi mahdollista saada selvitystilan kautta.
113)
Sen osoittamiseksi, että velan muuntaminen ja sen jälkeinen omistusosuuden myynti tuo velkojalle enemmän tuloja kuin selvitystila, Romania toimitti riippumattoman konsultin raportin (ks. johdanto-osan 78-82 kappale), jossa vertaillaan kyseisten kahden skenaarion (velan muuntaminen ja sen jälkeinen yksityistäminen sekä selvitystila) tuloksia velkojan kannalta.
114)
Komissio on tarkastellut raporttia kriittisesti varmistaakseen, että sen tulokset kestävät tarkastelua ja todella osoittavat, että muuntamalla velan osakkeiksi AVAS toimii yksityisen velkojan tavoin. Tarkastelun jälkeen komissio toteaa seuraavaa:
115)
AVASin saatavien arvo selvitystilaskenaariossa: Selvitystilaa koskeva arviointi perustuu aikaisempaan helmikuussa 2011 laadittuun Raiffeisenin selvitystilaraporttiin sekä riippumattoman konsultin Romcontrol SA Bucharestin maaliskuussa 2011 laatimaan selvitystilaraporttiin.
116)
Romanian lainsäädännön mukaan yritykset, joissa valtion omistusosuus on vähintään 50 % + 1, likvidoidaan niin sanotulla ’erityisellä vapaaehtoisella selvitystilamenettelyllä’, josta säädetään hallituksen poikkeusasetuksessa 88/1997, hallituksen päätöksessä 577/2002 ja laissa 137/2002. Erityisessä vapaaehtoisessa selvitystilamenettelyssä selvitysmiehen yrityksen omaisuuserien myynnistä saama summa käytetään yrityksen maksamattomien velkojen maksamiseen siinä etusijajärjestyksessä, josta säädetään laissa 85/2006 (Romanian maksukyvyttömyyslaki). Näin ollen selvitystilasta saadut tulot on käytettävä velkojen maksamiseen seuraavassa järjestyksessä: 1) selvitystilakulut; 2) maksamatta olevat palkat; 3) etuoikeutetut velat (ts. velat, joiden vakuutena on pantteja, kiinnityksiä tai muita erityisiä etuoikeuksia); 4) verot ja muut verovelvoitteet; 5) valtiontakausten käyttöönotosta talousministeriölle syntyneet velat; 6) julkisista lainoista aiheutuvat velat; 7) tavalliset (vakuudettomat) velat; 8) osakkaanomistajat. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa AVAS kuuluisi kolmanteen velkojaryhmään (etuoikeutetut velkojat), mutta sitä ennen olisi kuitenkin useita Oltchimin (yksityisiä) etuoikeutettuja velkojia, sillä julkisella velalla oli vain osittaiset vakuudet.
117)
Konsulttina toiminut Romcontrol arvioi Oltchimin omaisuuserien likvidaatioarvon 15 päivänä joulukuuta 2010 oikaistun nettovarallisuuden menetelmää käyttäen, jossa otetaan huomioon se, että myytävät omaisuuserät ovat markkinoilla ainoastaan vähän aikaa (31).
118)
Romcontrolin arvioiman omaisuuserien likvidaatioarvon perusteella Raiffeisen arvioi tuloksen velkojana olevan AVASin ja osakkeenomistajana olevan valtion kannalta. Se otti tässä arvioinnissa huomioon yrityksen velat 31 päivänä joulukuuta 2010 ja sen alustavan tilinpäätöksen samalta päivältä (”Raiffeisenin helmikuun 2011 selvitystilatutkimus”). Kyseisen tutkimuksen mukaan Oltchimin omaisuuserien myynnistä saatavien tulojen ansiosta olisi mahdollista periä takaisin noin [20]-[30] prosenttia yrityksen kaikista veloista. AVAS olisi osittaiset vakuudet omaavana velkojana saanut takaisin noin [80]-[100] miljoonaa Romanian leuta ([10]-[30] prosenttia silloisista 538 miljoonan Romanian leun kokonaissaatavista). Koska selvitystilasta saatavat tulot ovat pienemmät kuin yrityksen velat, valtio ei osakkeenomistajana saisi mitään.
119)
Raiffeisen päivitti lokakuussa 2011 helmikuun 2011 selvitystilatutkimuksen arvioita siten, että niissä otetaan huomioon yrityksen tilinpäätöstiedot 30 päivältä kesäkuuta 2011 ja niihin sisältyy julkisesta velasta tammikuusta 2007 alkaen peritty korko.
120)
Päivitetyn arvion mukaan AVAS saisi osittaiset vakuudet saaneena Oltchimin velkojana takaisin [100]-[120] miljoonaa Romanian leuta koko velastaan (toisin sanoen [10]-[20] (32) prosenttia kokonaisvelasta eli 538 miljoonan Romanian leun suuruisesta velkapääomasta ja koroista). Julkinen osakas eli talousministeriö ei nytkään saisi mitään. Summa, jonka AVAS saisi, diskontattiin (33) nykyarvoonsa 30 päivälle kesäkuuta 2011. Sen seurauksena AVAS saisi yrityksen likvidoinnin tapauksessa [10]-[40] miljoonaa euroa.
Taulukko 2
Valtion saatavien perintä selvitystilaskenaariossa
Saatavat
(miljoonaa euroa)
Perintä yhteensä
(miljoonaa euroa)
Perintä nettonykyarvossa, korko 10,7 %
(miljoonaa euroa)
AVAS (velkoja)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Talousministeriö (osakas)
Osakeomistus
[0]-[10]
[0]-[10]
Valtio yhteensä
[20]-[30]
[10]-[30]
121)
Tätä summaa on verrattava tuottoon, joka olisi odotettavissa AVASin saatavien muuntamisesta osakkeiksi ja sen jälkeisestä yrityksen yksityistämisestä.
122)
AVASin saatavien arvo velan muuntamis- ja yksityistämisskenaariossa: raportissa velan muuntamis- ja yksityistämisskenaarion tulos valtion kannalta arvioitiin yritysarvoon perustuvalla menetelmällä, joka on yksi yritysten arvostuksessa käytetyistä perusmenetelmistä.
123)
Tämän menetelmän käytön osalta komissio toteaa, että periaatteessa on useita menetelmiä, joilla yrityksen oman pääoman arvo voidaan arvioida.
124)
Yksi usein käytetyistä menetelmistä on EBITDA-kerroin (EBITDA = tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia). Sen avulla voidaan määrittää yrityksen oman pääoman arvo vuonna X kertomalla kyseisen vuoden EBITDA luvulla (kerroin), jota pidetään alalle sopivana, ja vähentämällä nettovelat saadusta tuloksesta.
125)
Toinen menetelmä on diskontatun kassavirran analysointi. Yrityksen tulevien vuosien nimelliset vapaat kassavirrat diskontataan keskimääräisellä pääomakustannuksella (WACC) (34), ja nettovelka vähennetään saadusta arvosta.
126)
Kolmas menetelmä on liikevaihtokertoimen käyttö. Sen avulla voidaan määrittää yrityksen oman pääoman arvo vuonna X kertomalla kyseisen vuoden liikevaihto luvulla (kerroin), jota pidetään alalle sopivana, ja vähentämällä nettovelka saadusta tuloksesta.
127)
Kaikissa näissä menetelmissä (tuleva EBITDA, kassavirta tai liikevaihto) käytetään ennustettuja arvoja. Käsiteltävänä olevassa asiassa kaikkia liiketoimintasuunnitelmaan sisältyviin ennustettuihin arvoihin perustuvia arviointimenetelmiä ei ole mielekästä käyttää. Koska yritys on tarkoitus yksityistää välittömästi, ainoastaan uusi omistaja pystyy määrittämään yrityksen tulevan liiketoimintastrategian. Sen vuoksi näiden menetelmien käyttämiseksi merkityksellisiä liiketoimintasuunnitelmaa koskevia ennusteita ei ole saatavilla eikä niitä voida ennakoida (35). Koska uuden omistajan on tehtävä merkittäviä investointeja, myöskään yrityksen aikaisempien tulosten perusteella ei voida ennustaa tulevaisuutta.
128)
Näissä olosuhteissa komissio katsoo, että Romanian valtion (toisin sanoen AVASin ja talousministeriön) yhteenlasketun osuuden arvo voidaan määrittää ainoastaan kahdella menetelmällä, käyttämällä pörssiarvoa tai yritysarvoa. On syytä huomata, että yritysarvon määrittämisessä käytetään myös samoja parametreja kuin pörssiarvon määrittämisessä.
129)
Pörssiarvo määritellään kertomalla osakehinta liikkeeseen laskettujen osakkeiden lukumäärällä, jolloin saadaan yrityksen liikkeessä olevien osakkeiden kokonaisarvo. Tällä tavoin osoitetaan, mikä on yleinen käsitys yrityksen oman pääoman arvosta, ja sitä voitaisiin käyttää osoituksena yleisestä käsityksestä yrityksen nettovarallisuudesta.
130)
Oltchimin pörssiarvon laskenta perustui sen osakehintaan Bukarestin pörssissä (36) 44 kuukauden aikana (vuodesta 2008 elokuuhun 2011). Tämä ajanjakso on riittävän pitkä ollakseen merkityksellinen, ja pörssiarvo sen aikana on hyvä osoitus siitä, mitä markkinat ovat valmiit maksamaan yrityksestä.
131)
Tältä osin komissio panee myönteisenä seikkana merkille sen, että osakkeen viimeaikainen hinta ajanjaksolla toukokuusta 2011 elokuuhun 2011 oli korkeampi kuin 44 kuukauden keskiarvo. Tarkemmin sanottuna 44 kuukauden painotettu keskiarvo on 0,53 Romanian leuta osaketta kohden, kun taas heinäkuussa 2011 osakehinta nousi jopa 2,05:een Romanian leuhun (37). Näin ollen markkina-arvon määrittämisessä käytettyjen tietojen voidaan katsoa olevan varovaisia.
132)
Lisäksi komissio toteaa osakehinnan kehityksestä syyskuusta 2011 alkaen (viimeisimmät Raiffeisenin tutkimuksessa käytetyt tiedot) myönteisenä seikkana, että viime aikoina (lokakuun puolivälistä 2011 alkaen) osakehinta on noussut merkittävästi ja ollut jatkuvasti korkeampi kuin pörssiarvolaskelmassa käytetty 0,53 Romanian leun painotettu keskiarvo.
Kuvio 1
Oltchimin osakehinnan kehitys Bukarestin pörssissä 23.2.2011-23.2.2012
133)
Ennen suunniteltua velan muuntamista Oltchimin pörssiarvo tarkasteluajanjaksolla (tammikuusta 2008 elokuuhun 2011) oli painotettuna keskimäärin (38) 45 miljoonaa euroa ja tarkastelujakson viimeisten kolmen kuukauden aikana (vuoden 2011 kesäkuusta elokuuhun) se oli jatkuvasti yli 100 miljoonaa euroa. Sen vuoksi pörssiarvo ylittää selvästi Oltchimin likvidaatioarvon ([10]-[40] miljoonaa euroa). Tämä on ensimmäinen osoitus siitä, että valtion omistusosuuden myyminen yksityistämisessä olisi yrityksen selvitystilaa parempi vaihtoehto.
134)
Toinen menetelmä, jota voidaan käyttää, on yritysarvo. Yritysarvo on yrityksen arvon mitta, jota käytetään usein vaihtoehtona yksinkertaiselle pörssiarvolle, sillä sen katsotaan antavan tarkemman kuvan yrityksen arvosta. Yritysarvo määritellään yrityksen pörssiarvon ja nettorahoitusvelan summaksi. Raiffeisen Capital käytti tätä menetelmää.
135)
Pörssiarvon laskemisen jälkeen yritysarvon toinen osatekijä, nettovelka, laskettiin yrityksen kaikkien rahoitusvelkojen summana (yrityksen kaikki korolliset velat eli pankkilainat ja erääntyneet/uudelleenjärjestetyt velat) (39).
136)
Seuraavaksi on mahdollista laskea yritysarvon sekä osakekohtaisen yritysarvon mediaani, keskiarvo ja painotettu keskiarvo 44 kuukauden jaksolla. Raportissa se tehtiin kahdessa skenaariossa: sopimuksen nojalla velasta perityn koron kanssa ja ilman sitä.
137)
Tältä osin komissio on sitä mieltä, että sopimuksen nojalla perittyä korkoa ei pitäisi ottaa huomioon laskettaessa yritysarvoa seuraavista syistä: jos velka lisääntyy, oma pääoma vähenee, ceteris paribus. Nämä vaikutukset ovat vastakkaisia eikä niiden pitäisi periaatteessa johtaa muutokseen yritysarvossa. Jos markkinat tietäisivät korosta, ne laskisivat osakkeiden hintaa vastaavasti. Tässä tapauksessa korko kuitenkin lisättiin jälkikäteen eivätkä markkinat voineet ennakoida sitä. Sen vuoksi merkityksellisiä ovat ne tiedot, jotka olivat markkinoiden käytössä arvonmäärityksen aikaan.
138)
Näiden seikkojen perusteella on tarkasteluajanjaksolle laskettu seuraavat osakekohtaiset yritysarvot.
Taulukko 3
Oltchimin osakekohtaisen yritysarvon laskeminen tarkasteluajanjaksolla
Ajanjakso
Osakkeiden lukumäärä
Keskimääräinen osakehinta
Pörssiarvo (osakehinta x osakemäärä)
Nettovelka, tuhatta
Romanian leuta
Yritysarvo (pörssiarvo + nettovelka),
tuhatta Romanian leuta
Osakekohtainen yritysarvo
Tammi -08
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Helmi -08
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Maalis -08
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Huhti -08
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Touko -08
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Kesä -08
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Heinä -08
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Elo -08
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Syys -08
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
Loka -08
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
Marras -08
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
Joulu -08
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
Tammi -09
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Helmi -09
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Maalis -09
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Huhti -09
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Touko -09
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Kesä -09
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Heinä-09
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Elo -09
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Syys -09
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Loka -09
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Marras -09
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Joulu -09
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Tammi -10
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Helmi -10
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Maalis -10
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Huhti -10
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
Touko -10
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
Kesä -10
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Heinä -10
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Elo -10
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Syys -10
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Loka -10
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Marras -10
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
Joulu -10
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Tammi -11
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Helmi -11
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Maalis -11
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Huhti -11
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
Touko -11
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
Kesä -11
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
Heinä -11
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
Elo -11
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
139)
Tämän taulukon perusteella laskettiin osakekohtaisen yritysarvon mediaani, keskiarvo ja painotettu keskiarvo.
Taulukko 4
Oltchimin osakekohtaisen yritysarvon mediaani, keskiarvo ja painotettu keskiarvo
Osakehinta
Osakekohtainen yritysarvo
Mediaani
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Keskiarvo
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Painotettu keskiarvo
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
140)
Edellä kuvaillulla tavalla laskettua yritysarvoa (mediaani, keskiarvo, painotettu keskiarvo) voidaan käyttää valtion omistusosuuden arvon määrittämiseksi ’velan muuntamisen jälkeen’ vähentämällä tästä yritysarvosta muuntamisen jälkeen jäljellä oleva yrityksen velka; tämä velka yrityksen on edelleen maksettava takaisin.
141)
Tulokseksi saadaan oman pääoman kokonaismäärän markkina-arvo, kuten taulukossa 5 osoitetaan.
Taulukko 5
Oman pääoman markkina-arvon laskeminen yritysarvoa käyttämällä
Velan muuntamisen jälkeisen oman pääoman kokonaismäärän arvon laskeminen
Skenaariot
Yritysarvo, joka perustuu 44 kuukauden osakehintojen mediaaniin
Yritysarvo, joka perustuu 44 kuukauden osakehintojen keskiarvoon
Yritysarvo, joka perustuu 44 kuukauden osakehintojen painotettuun keskiarvoon
Osakekohtainen yritysarvo (Romanian leuta)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Osakkeiden lukumäärä ennen muuntamista
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Yritysarvo (milj. Romanian leuta)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Nettovelka velan muuntamisen jälkeen (milj. Romanian leuta)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Oman pääoman markkina-arvo (milj. Romanian leuta)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Oman pääoman markkina-arvo (milj. euroa)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
142)
Edellä kuvaillussa laskennassa käytetyn nettorahoitusvelan osalta on todettava, että laskennan molemmissa vaiheissa, eli i) yritysarvon laskennassa ja ii) sen jälkeisessä vähennyslaskussa, jolla päästään oman pääoman markkina-arvoon, olisi periaatteessa käytettävä perustana yrityksen velan markkina-arvoa.
143)
Komissio toteaa kuitenkin ensiksi, että Oltchimin velkaa ei myydä eikä velkakaupalle ole paikallisia markkinoita, minkä vuoksi kyseiselle velalle on erittäin vaikeaa määrittää markkinahinta. Sen sijaan olisi mahdollista määrittää velan teoreettinen markkina-arvo selvittämällä yrityksen luokitus ennen velan muuntamista ja sen jälkeen. Tämän luokituksen avulla voitaisiin sitten arvioida maksukyvyttömyyden todennäköisyys, jota puolestaan voitaisiin käyttää velan markkina-arvon arvioimiseen. Ilman tällaisia luokituksia komissio ei pitänyt arviointia mahdollisena ja katsoi, että huonosti arvioidun markkina-arvon käyttämisestä aiheutuvat virheet olisivat merkittäviä.
144)
Toiseksi jos oletetaan, että nettovelka myydään samalla alennuksella suhteessa kirjanpitoarvoonsa ennen velan muuntamista ja sen jälkeen, laskelman tulokset eivät muutu ollenkaan riippumatta alennuksen suuruudesta. Mikä tahansa muutos nettorahoitusvelan arvossa johtaisi suhteelliseen, päinvastaiseen muutokseen pörssiarvossa. Sillä, lisätäänkö velan kirjanpitoarvo vai sen markkina-arvo, ei ole merkitystä, sillä velan arvo lisätään ensin yritysarvon määrittämiseksi ja sen jälkeen vähennetään osakkeiden uuden arvon saamiseksi.
145)
Kolmanneksi jos oletetaan, että muuntamisen jälkeen jäljellä oleva velka myydään eri alennuksella kuin ennen muuntamista, mielekkäässä laskentatavassa olisi otettava huomioon se, että velan osakkeiksi muuntamisen jälkeen jäljellä olevan velan markkina-arvo olisi todennäköisesti edelleen alhaisempi kuin sen kirjanpitoarvo, mutta joka tapauksessa korkeampi kuin velan markkina-arvo ennen muuntamista. Ilman perustaa näiden alennusten määrittämiseksi ei kuitenkaan ole mahdollista simuloida alennuksen muutoksen vaikutuksia, sillä samanaikaisesti olisi muutettava liian monia parametreja.
146)
Toisaalta komissio toteaa, että Oltchimin tilinpäätökset on laadittu IFRS-standardien mukaisesti ja ne on tarkastanut riippumaton tilintarkastaja KPMG. Rahoitusvelat on esitetty tilinpäätöksissä käypään arvoon IAS 39 -standardin määräysten mukaisesti. IAS 39 -standardissa määritellään käypä arvo rahamääräksi, johon omaisuuserä voitaisiin vaihtaa tai jolla velka voitaisiin suorittaa asiaa tuntevien, liiketoimeen halukkaiden osapuolten kesken tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Tämän perusteella KPMG todisti, että yrityksen pitkäaikaisen velan käypä arvo ei poikennut merkittävästi sen kirjanpitoarvosta.
147)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että on todellakin asianmukaista käyttää velan kirjanpitoarvoa laskettaessa oman pääoman markkina-arvoa.
148)
Laskelman kestävyyden varmentamiseksi komissio suoritti kuitenkin lisäksi herkkyysanalyysin, eli se määritti nettovelan muuntamista edeltävän kirjanpitoarvon ja markkina-arvon välisen prosenttimääräisen eron, joka tasoittaisi valtion omistusosuuden nykyarvon muuntamisen jälkeen ja likvidaatioarvon, olettaen, että velan markkina-arvo vastaa sen kirjanpitoarvoa velan osakkeiksi muuntamisen jälkeen. Tätä prosenttiarvoa voidaan pitää eräänlaisena ’virhemarginaalina’ velan markkina-arvon arvioinnissa.
149)
Komissio katsoo, että kaikista skenaarioista (mediaaniin, keskiarvoon ja painotettuun keskiarvoon perustuva yritysarvo) painotettu keskiarvo on tarkin skenaario, koska siinä arvot on painotettu myytyjen osakkeiden lukumäärän mukaan. Kyseisen skenaarion tapauksessa edellä mainittu marginaali on 15 prosenttia. Komissio päättelee, että tämän kokoinen marginaali on riittävän suuri sen päätelmän tekemiseksi, että yritysarvolaskelma perustuu luotettaviin tietoihin.
150)
Kun oman pääoman markkina-arvo on laskettu, voidaan laskea oman pääoman markkina-arvosta johtuva valtion omistusosuuden arvo julkisen osakeomistuksen perusteella, joka on velan muuntamisen jälkeen seuraavanlainen (40):
Taulukko 6
Romanian valtion omistusosuus Oltchimista ennen suunniteltua velan muuntamista ja sen jälkeen
Omistusosuus ennen velan muuntamista
Omistusosuus velan muuntamisen jälkeen
AVASin velka ja sille kertynyt korko muodostavat muunnetun velan
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Talousministeriö
54,81 %
[0]-[5] %
Valtio yhteensä
54,81 %
[80]-[100] %
151)
Sen jälkeen kun AVASin päävelka ja siitä sopimuksen nojalla peritty korko on muunnettu, Oltchimin osakkeiden markkina-arvo vaihtelee [20]-[30] miljoonan euron ja [90]-[100] miljoonan euron välillä. Tämän seurauksena yhteenlasketun valtion omistusosuuden ([80]-[100] %) nykyarvo (41) on [15]-[30] miljoonan ja [75]-[90] miljoonan euron välillä. Taulukossa 7 esitetään yritysarvot kaikissa skenaarioissa, ja niitä verrataan selvitystilan tapauksessa sovellettaviin arvoihin.
Taulukko 7
Velan muuntamista ja sen jälkeistä yksityistämistä koskevien skenaarioiden vertailu selvitystilaskenaarioon yritysarvomenetelmän perusteella
Odotetut valtion tulot,
miljoonaa euroa
Velan muuntaminen ja välitön yksityistäminen
Selvitystilan kautta saatujen tulojen nettonykyarvo
Vertailu
Yritysarvo, joka perustuu osakehinnan 44 kuukauden mediaaniin
Yritysarvo, joka perustuu osakehinnan 44 kuukauden keskiarvoon
Yritysarvo, joka perustuu osakehinnan 44 kuukauden painotettuun keskiarvoon
Osakkeiden markkina-arvo
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Yhteenlasketun julkisen omistusosuuden markkina-arvo
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Yhteenlasketun julkisen omistusosuuden (98,44 %) nettonykyarvo
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Selvitystila velan muuntaminen ja yksityistäminen
AVASin omistusosuuden (96,54 %) nettonykyarvo
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Selvitystila velan muuntaminen ja yksityistäminen
Talousministeriön omistusosuuden (1,9 %) nettonykyarvo
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Selvitystila velan muuntaminen ja yksityistäminen
152)
Kaikissa arvioiduissa yritysarvoskenaarioissa tulokset ovat sekä julkisen velkojan AVASin että julkisen osakkaan talousministeriön kannalta paremmat velan muuntamisen ja sen jälkeisen yksityistämisen kuin yrityksen selvitystilan tapauksessa. Nykyisen julkisen osakkaan, talousministeriön, omistusosuus pienenee velan muuntamisessa, jonka seurauksena velkojana olevalle AVASille syntyy [80]-[100] prosentin omistusosuus. Ministeriöllä ei kuitenkaan ole syytä vastustaa velan muuntamista, sillä selvitystilassa se ei saisi mitään omistusosuudestaan yrityksessä. Julkinen velkoja AVAS saisi selvitystilaa enemmän jopa siinä skenaariossa, jossa arvioitu yritysarvo on alhaisin ([10]-[30] miljoonaa euroa verrattuna [10]-[30] miljoonaan euroon).
153)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että jos yritys yksityistetään kokonaisuudessaan pian velan muuntamisen jälkeen, ilmoitettu toimenpide (velan muuntaminen ja sen jälkeinen täydellinen yksityistäminen) ei anna etua Oltchimille, koska toimenpiteen ansiosta julkinen velkoja AVAS pystyy saamaan takaisin enemmän kuin jos se päättäisi asettaa yrityksen selvitystilaan. Tältä osin komissio panee merkille Romanian viranomaisten antaman sitoumuksen (ks. johdanto-osan 17 ja 73 kappale) yksityistää yritys kokonaisuudessaan 31 päivään toukokuuta 2012 mennessä.
154)
Komissio katsoo, että pörssiarvomenetelmään ja yritysarvomenetelmään perustuvaa kvantitatiivista arviointia tukevat myös seuraavat kaksi seikkaa, joita riippumaton asiantuntija ei määrittänyt.
155)
Ensinnäkin arviointi perustuu osakemarkkinahintaan. Koska valtion omistusosuus Oltchimista kuitenkin myydään yhtenä kokonaisuutena, ostaja saa määräysvallan yrityksessä. Sen vuoksi ostaja on halukas maksamaan omistusosuudesta enemmän, mikä on normaalia vastaavissa kaupoissa.
156)
Toiseksi komissio panee merkille, että PCC oli vuonna 2007 valmis maksamaan 7,5 miljoonaa euroa 12 prosentin suuruisesta omistusosuudesta Oltchimissa ja vuonna 2011 2,6 miljoonaa euroa 3,6 prosentin omistusosuudesta. Tämä osoittaa, että yhden yksityisen sijoittajan mielestä Oltchimin arvo vuonna 2011 oli korkeampi kuin vuonna 2007 (koska se oli valmis maksamaan osakkeesta korkeamman hinnan) ja että vuoden 2011 kaupan perusteella kaikkien osakkeiden arvo olisi 73 miljoonaa euroa, mikä huomattavasti enemmän kuin likvidaatioarvo.
IX.4. Etua koskeva päätelmä
157)
Edellä esitetyn perusteella, toisin sanoen sen perusteella, että i) yritys ei saanut perusteetonta etua siitä tavasta, jolla viranomaiset pyrkivät perimään takaisin sen julkisen velan, jota ilmoitettu toimenpide koskee, ja ii) velan muuntaminen ei sinällään anna perusteetonta etua yritykselle, komissio päättelee, että tällä hetkellä ilmoitettu toimenpide (aikaisempien toimenpiteiden 1 ja 3 yhdistelmä) ei täytä etua koskevaa arviointiperustetta. Tämän toteamuksen vuoksi muita SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdasta aiheutuvia valtiontuen määritelmän kumulatiivisia arviointiperusteita ei tarvitse analysoida arvioitaessa tällä hetkellä ilmoitettua toimenpidettä.
X. PÄÄTELMÄT
158)
SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan nojalla aloitettu muodollinen tutkintamenettely, joka koskee toimenpidettä 2, on lopetettava tarpeettomana, sillä kyseistä toimenpidettä koskeva ilmoitus on peruttu.
159)
Tällä hetkellä ilmoitettu toimenpide (aikaisempien toimenpiteiden 1 ja 3 yhdistelmä) ei sisällä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
160)
Tämä päätelmä perustuu Romanian vakaaseen aikomukseen myydä Oltchimista omistamansa osuus kokonaisuudessaan, kuten pääministeri Emil Bocin 21 päivänä lokakuuta 2011 päivätyssä kirjeessä todetaan ja pääministeri Ungureanun 16 päivänä helmikuuta 2012 päivätyssä kirjeessä vahvistetaan uudelleen,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Komissio on päättänyt lopettaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn ilmoitetusta valtion takauksesta Oltchimille (toimenpide 2), koska Romania on peruuttanut ilmoituksensa eikä jatka kyseistä toimenpidettä.
2 artikla
Toimenpide 1, josta Romania ilmoitti 17 päivänä heinäkuuta 2009 ja jota se muutti 22 päivänä kesäkuuta 2011, 9 päivänä syyskuuta 2011, 21 päivänä lokakuuta 2011 ja 16 päivänä helmikuuta 2012, ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
3 artikla
Toimenpide 3, jonka Romania aloitti vuonna 2007, ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Romanialle.
Tehty Brysselissä 7 päivänä maaliskuuta 2012.