ROZHODNUTÍ PŘEDSEDY EVROPSKÉ KOMISE
ze dne 13. října 2011
o mandátu úředníka pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže
(Text s významem pro EHP)
(2011/695/EU)
PŘEDSEDA EVROPSKÉ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru,
s ohledem na jednací řád Komise (1), a zejména na článek 22 uvedeného řádu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V rámci systému pro prosazování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže vytvořeném podle Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) Komise zkoumá a rozhoduje o případech správním rozhodnutím, jež podléhá soudnímu přezkoumání ze strany Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“).
(2)
Komise je povinna provádět svá řízení ve věcech hospodářské soutěže spravedlivě, nestranně a objektivně a musí zajistit dodržování procesních práv dotyčných stran, jak jsou stanovena v nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (2), nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování) (3), nařízení Komise (ES) č. 773/2004 ze dne 7. dubna 2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES (4) a v nařízení Komise (ES) č. 802/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků (5), jakož i v judikatuře Soudního dvora. Zejména právo dotyčných stran být vyslechnuty před přijetím jim určeného individuálního rozhodnutí, které by se jich mohlo nepříznivě dotknout, je základním právem práva Evropské unie uznaným Listinou základních práv, a zejména článkem 41 této listiny (6).
(3)
V zájmu zajištění účinného uplatňování procesních práv dotyčných stran, jiných zúčastněných stran ve smyslu čl. 11 písm. b) nařízení (ES) č. 802/2004 (jiné zúčastněné strany), stěžovatelů ve smyslu čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 (stěžovatelé) a osoby jiné než osoby uvedené v článcích 5 a 11 (ES) č. 773/2004 a třetí osoby ve smyslu článku 11 nařízení (ES) č. 802/2004 („třetí osoby“) účastnících se řízení ve věcech hospodářské soutěže by odpovědnost za dohled nad dodržováním těchto práv měla být svěřena nezávislé osobě, která má zkušenosti v oblasti hospodářské soutěže a jejíž bezúhonnost přispívá k objektivitě, průhlednosti a účinnosti těchto řízení.
(4)
Komise v roce 1982 pro tyto účely zřídila funkci úředníka pro slyšení, provedla její revizi v rozhodnutí Komise 94/810/ESUO, ES ze dne 12. prosince 1994 o mandátu úředníků pro slyšení v řízeních před Komisí ve věcech hospodářské soutěže (7) a v rozhodnutí Komise 2001/462/ES, ESUO ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže (8). V současnosti je nezbytné vyjasnit a dále posílit úlohu úředníka pro slyšení a přizpůsobit mandát úředníka pro slyšení s ohledem na vývoj, k němuž došlo v právních předpisech Unie v oblasti hospodářské soutěže.
(5)
Funkce úředníka pro slyšení byla obecně vnímána jako důležitý příspěvek k řízením před Komisí ve věcech hospodářské soutěže z důvodu nezávislosti a odbornosti, jež úředník pro slyšení do těchto řízení vnesl. Aby se zajistila trvalá nezávislost úředníka pro slyšení na generálním ředitelství pro hospodářskou soutěž, měl by být ze správních důvodů přiřazen ke členu Komise se zvláštní odpovědností za hospodářskou soutěž.
(6)
Úředník pro slyšení by měl být jmenován podle pravidel stanovených ve služebním řádu úředníků a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie. Podle těchto pravidel lze uvažovat i o kandidátech, kteří nejsou úředníky Komise. Jmenování, odvolávání a přeložení úředníků pro slyšení by mělo být zajištěno transparentním způsobem.
(7)
Komise může jmenovat jednoho či více úředníků pro slyšení a měla by jim zajistit jejich podpůrný tým. Pokud úředník pro slyšení při výkonu svých funkcí zjistí střet zájmů, měl by se v daném případě zdržet konání. Pokud úředník pro slyšení nemůže konat, měl by jeho úlohu převzít jiný úředník pro slyšení.
(8)
Úředník pro slyšení by měl postupovat jako nezávislý rozhodčí, jenž usiluje o vyřešení problémů ovlivňujících účinný výkon procesních práv dotyčných stran, jiných zúčastněných stran, stěžovatelů či zúčastněných třetích osob v případě, že tyto problémy nelze vyřešit předchozími kontakty se službami Komise, které jsou odpovědné za vedení řízení ve věcech hospodářské soutěže, jež tato procesní práva musí dodržovat.
(9)
Mandát úředníka pro slyšení v řízení ve věcech hospodářské soutěže by měl být stanoven takovým způsobem, aby byl v průběhu celého řízení zaručen účinný výkon procesních práv v průběhu celého řízení před Komisí podle článků 101 a 102 Smlouvy a nařízení (ES) č. 139/2004, zvláště práva na slyšení.
(10)
V zájmu posílení této úlohy by úředníku pro slyšení měla být přidělena funkce zaručující účinný výkon procesních práv podniků a sdružení podniků v souvislosti s vyšetřovacími pravomocemi Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003, jakož i podle článku 14 nařízení (ES) č. 139/2004, jež zmocňuje Komisi k ukládání pokut podnikům a sdružením podniků. Úředníku pro slyšení by měly být přiděleny rovněž zvláštní funkce během této vyšetřovací fáze v souvislosti s žádostmi o zachování profesního tajemství, s právem odmítnout výpověď, s lhůtami pro odpověď na rozhodnutí vyžadující informace podle čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1/2003, jakož i s ohledem na právo podniků a sdružení podniků, na které se vztahují vyšetřovací opatření Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003, obdržet informace o svém procesním postavení, zejména o tom, zda se jich vyšetřování týká, a pokud se jich vyšetřování týká, o předmětu a účelu tohoto vyšetřování. Při posuzování požadavků činěných ve spojitosti s právem odmítnout výpověď může úředník pro slyšení zvážit, zda podniky nevznášejí jasně nepodložené žádosti o ochranu pouze z taktických důvodů oddalování.
(11)
Úředník pro slyšení by měl být schopen usnadnit vyřešení otázky, zda se na určitý dokument vztahuje profesní tajemství. Pokud podnik či sdružení podniků, jež žádost o zachování profesního tajemství podalo, souhlasí, bude úředníku pro slyšení za tímto účelem dovoleno prověřit dotyčný dokument a učinit vhodné doporučení s odkazem na použitelnou judikaturu Soudního dvora.
(12)
K odpovědnosti úředníka pro slyšení by mělo náležet rozhodnutí, zda třetí osoba prokazuje dostatečný zájem o slyšení. U sdružení spotřebitelů, která žádají o slyšení, by se měl obecně předpokládat dostatečný zájem, jestliže se řízení týká výrobků nebo služeb užívaných konečnými spotřebiteli nebo výrobků nebo služeb, které představují přímé vstupy pro tyto výrobky nebo služby.
(13)
Úředník pro slyšení by měl rozhodnout, zda připustit stěžovatele nebo třetí zúčastněné osoby k ústnímu slyšení, a to na základě zvážení jejich možného příspěvku k objasnění důležitých skutečností případu.
(14)
Právo dotyčných stran na slyšení před vynesením konečného rozhodnutí, které se jich nepříznivě dotkne, je jim zaručeno jejich právem na písemnou odpověď na předběžné stanovisko Komise, jak je stanoveno v prohlášení o námitkách, a jejich právem přednést své důvody při ústním slyšení, pokud o to požádají. V zájmu účinného výkonu těchto práv mají strany, kterým bylo prohlášení o námitkách určeno, právo na přístup k vyšetřovacímu spisu Komise.
(15)
V zájmu zaručení účinného výkonu práv na obhajobu stran, jimž bylo určeno prohlášení o námitkách, by k odpovědnosti úředníka pro slyšení mělo náležet zajistit vyřešení sporů týkajících se přístupu ke spisu či ochrany obchodních tajemství a dalších důvěrných informací mezi těmito stranami a generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž. Ve výjimečných případech může úředník pro slyšení přerušit lhůtu, ve které by měl určitý adresát prohlášení o námitkách na toto prohlášení odpovědět, až do vyřešení sporu o přístup ke spisu, pokud by adresát nebyl s to odpovědět v dané lhůtě a její prodloužení by v daném okamžiku nepředstavovalo odpovídající řešení.
(16)
V zájmu zaručení účinného výkonu procesních práv při současném respektování zájmů důvěrnosti by úředník pro slyšení měl být případně schopen nařídit zvláštní opatření upravující přístup ke spisu Komise. Úředník pro slyšení by měl mít zejména pravomoc rozhodnout, že části spisu budou straně požadující přístup zpřístupněny omezeným způsobem, například tím, že omezí množství či kategorie osob disponujících přístupem a použití zpřístupněných informací.
(17)
Úředník pro slyšení by měl být odpovědný za rozhodování o žádostech o prodloužení lhůt stanovených pro odpověď na prohlášení o námitkách, dodatečné prohlášení o námitkách či dopis o skutečnostech nebo lhůtu, během níž jiné zúčastněné strany, stěžovatelé nebo třetí zúčastněné osoby mohou vznášet připomínky v případě neshody mezi některou z těchto osob a generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž.
(18)
Úředník pro slyšení by měl podporovat efektivitu ústního slyšení mezi jiným pomocí všech vhodných přípravných opatření, včetně včasného rozeslání předběžného seznamu účastníků a předběžného programu.
(19)
Ústní slyšení umožňuje stranám, jimž Komise zaslala prohlášení o námitkách, a jiným zúčastněným stranám další výkon jejich práva na slyšení tím, že ústně přednesou své důvody před Komisí, která by měla být zastoupena generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž, jakož i jinými službami, jež přispívají k další přípravě rozhodnutí, jež má Komise přijmout. Ústní slyšení by mělo poskytnout další příležitost zajistit, že dojde k co největšímu objasnění všech relevantních skutečností - ať jsou, nebo nejsou pro dotyčné strany příznivé, včetně skutkových okolností souvisejících se závažností a trváním údajného protiprávního jednání. Ústní slyšení by mělo stranám rovněž umožnit přednést jejich důvody týkající se skutečností, jež mohou být důležité v souvislosti s možným uložení pokut.
(20)
Za účelem zlepšení efektivity ústního slyšení může úředník pro slyšení povolit stranám, jimž bylo určeno prohlášení o námitkách, jiným zúčastněným stranám, stěžovatelům, dalším osobám pozvaným ke slyšení, službám Komise a orgánům členských států klást během slyšení otázky. Ústní slyšení by nemělo být veřejné, aby se zaručilo, že se všichni účastníci mohou vyjadřovat svobodně. Informace sdělené během ústního slyšení by se proto měly použít výhradně k účelu soudních a/nebo správních řízení, kterými se provádí články 101 a 102 Smlouvy. V případě oprávněnosti ochrany obchodního tajemství či jiných důvěrných informací by úředník pro slyšení měl mít možnost vyslechnout osoby na uzavřeném zasedání.
(21)
Strany řízení, jež nabídnou závazky podle článku 9 nařízení (ES) č. 1/2003, jakož i strany, jež se účastní postupu při narovnání v případech kartelů podle článku 10a nařízení (ES) č. 773/2004, by měly mít možnost obrátit se na úředníka pro slyšení v souvislosti s účinným výkonem svých procesních práv.
(22)
Úředník pro slyšení by měl informovat o dodržování účinného výkonu procesních práv během celého řízení ve věcech hospodářské soutěže. Úředník pro slyšení by měl kromě toho a vedle své zpravodajské funkce být schopen vznášet připomínky k dalšímu postupu a objektivitě řízení, a tím přispívat k zajištění toho, aby řízení ve věcech hospodářské soutěže byla uzavřena na základě věcného posouzení všech relevantních skutečností.
(23)
Při sdělování informací o fyzických osobách by úředník pro slyšení měl věnovat zvláště pozornost nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (9).
(24)
Rozhodnutí 2001/462/ES, ESUO by mělo být zrušeno,
ROZHODL TAKTO:
KAPITOLA 1
ÚLOHA, JMENOVÁNÍ A POVINNOSTI ÚŘEDNÍKA PRO SLYŠENÍ
Článek 1
Úředník pro slyšení
1. U řízení ve věcech hospodářské soutěže je jmenován jeden či více úředníků pro slyšení, jejichž pravomoci a funkce jsou stanoveny v tomto rozhodnutí.
2. Úředník pro slyšení zaručí účinný výkon procesních práv během celého řízení před Komisí ve věcech hospodářské soutěže pro provádění článků 101 a 102 Smlouvy a podle nařízení (ES) č. 139/2004 (dále jen „řízení ve věcech hospodářské soutěže“).
Článek 2
Jmenování, odvolání a zastupování
1. Úředníka pro slyšení jmenuje Komise. Toto jmenování se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie. Každé přerušení, odvolání nebo přeložení úředníka pro slyšení je předmětem odůvodněného rozhodnutí Komise. Toto rozhodnutí se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Úředník pro slyšení se přiřazuje z administrativních důvodů ke členu Komise se zvláštní odpovědností za otázky hospodářské soutěže (dále jen „příslušný člen Komise“).
3. Pokud není úředník pro slyšení schopen konat, převezme jeho úlohu jiný úředník pro slyšení. Pokud žádný úředník pro slyšení není schopen konat, jmenuje příslušný člen Komise po konzultaci úředníka pro slyšení případně jiného příslušného úředníka Komise, který se neúčastní v daném případě, aby vykonával povinnosti úředníka pro slyšení.
4. V případě skutečného či možného střetu zájmů se úředník pro slyšení zdrží konání v daném případě. Odstavec 3 se použije.
Článek 3
Způsob fungování
1. Při výkonu svých funkcí koná úředník pro slyšení nezávisle.
2. Při výkonu svých funkcí dbá úředník pro slyšení na nutnost účinného uplatňování pravidel hospodářské soutěže v souladu s platnými právními předpisy Unie a zásadami stanovenými Soudním dvorem.
3. Při výkonu svých funkcí má úředník pro slyšení přístup k jakýmkoli spisům souvisejícím s řízením před Komisí ve věcech hospodářské soutěže podle článků 101 a 102 Smlouvy a podle nařízení (ES) č. 139/2004.
4. Úředník pro slyšení je informován ředitelem, který na generálním ředitelství pro hospodářskou soutěž odpovídá za vyšetřování případu (dále jen „odpovědný ředitel“), o vývoji řízení.
5. Úředník pro slyšení může příslušnému členu Komise předkládat své připomínky k jakékoli otázce vyplývající z jakéhokoli řízení Komise ve věcech hospodářské soutěže.
6. Pokud úředník pro slyšení předloží příslušnému členu Komise odůvodněná doporučení nebo učiní rozhodnutí stanovená v tomto rozhodnutí, poskytne úředník pro slyšení kopii těchto dokumentů odpovědnému řediteli a právní službě Komise.
7. S každým problémem týkajícím se účinného výkonu procesních práv dotyčných stran, jiných zúčastněných stran ve smyslu čl. 11 písm. b) nařízení (ES) č. 802/2004 (dále jen „jiné zúčastněné strany“), stěžovatelů ve smyslu čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 (dále jen „stěžovatel“) a zúčastněných třetích osob ve smyslu článku 5 tohoto rozhodnutí, jež se účastní v těchto řízeních, se tyto osoby obrátí nejprve na Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž. Pokud nedojde k vyřešení daného problému, je možné jej předložit úředníku pro slyšení k nezávislému přezkumu. Žádosti týkající se opatření, na něž se vztahuje lhůta, musí být vzneseny včas v původní lhůtě.
KAPITOLA 2
VYŠETŘOVÁNÍ
Článek 4
Procesní práva během vyšetřovací fáze
1. Úředník pro slyšení zaručí účinný výkon procesních práv, jež vznikají v souvislosti s výkonem vyšetřovacích pravomocí Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003 a v řízeních, která mohou vyústit v uložení pokut podle článku 14 nařízení (ES) č. 139/2004.
2. S výhradou čl. 3 odst. 7 má úředník pro slyšení tyto funkce:
a)
Podniky či sdružení podniků mohou požádat úředníka o slyšení o prozkoumání žádostí, aby dokument, který si Komise vyžádala při výkonu pravomocí jí svěřených podle článků 18, 20 nebo 21 nařízení (ES) č. 1/2003, při inspekcích podle článku 13 nařízení (ES) č. 139/2004 nebo v rámci vyšetřovacích opatření v řízeních, jež mohou vyústit v uložení pokut podle článku 14 nařízení (ES) č. 139/2004, a který byl Komisi odepřen, byl chráněn profesním tajemstvím ve smyslu judikatury Soudního dvora. Úředník pro slyšení může záležitost přezkoumat, pouze pokud mu podnik či sdružení podniků, jež předkládá žádost, dovolí nahlédnout do informací, u nichž požaduje ochranu profesního tajemství, jakož i do souvisejících dokumentů, jež úředník pro slyšení považuje ke svému přezkumu za nezbytné. Aniž by odhalil obsah potencionálně důvěrného dokumentu, sdělí úředník pro slyšení odpovědnému řediteli a dotyčnému podniku či sdružení podniků svůj předběžný názor a může podniknout vhodné kroky vedoucí ke vzájemně přijatelnému řešení. Pokud se nedospěje k žádnému řešení, může úředník pro slyšení zformulovat odůvodněné doporučení příslušnému členu Komise, aniž by odhalil potencionálně důvěrný obsah dokumentu. Strana, jež žádost předložila, obdrží kopii tohoto doporučení.
b)
Pokud adresát žádosti o informace podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 odmítne odpovědět na dotaz obsažený v takové žádosti a odvolá se přitom na právo odmítnout výpověď stanovené judikaturou Soudního dvora, je možné se po přijetí žádosti ve stanovené lhůtě obrátit v této věci na úředníka pro slyšení. Ve vhodných případech a s ohledem na nutnost vyhnout se zbytečnému prodlužování řízení může úředník pro slyšení učinit odůvodněné doporučení týkající se uplatnitelnosti práva odmítnout výpověď a informovat odpovědného ředitele o svých závěrech, jež je třeba zohlednit v případě každého následného rozhodnutí podle čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1/2003. Adresát žádosti obdrží kopii odůvodněného doporučení.
c)
Pokud adresát rozhodnutí, kterým jsou požadovány informace podle čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1/2003, má zato, že lhůta stanovená pro jeho odpověď je příliš krátká, může se včas před vypršením původně stanovené lhůty obrátit na úředníka pro slyšení. S přihlédnutím k délce a složitosti žádosti o informace a nárokům vyšetřování rozhodne úředník pro slyšení o případném prodloužení lhůty.
d)
Podniky či sdružení podniků, na něž se vztahují vyšetřovací opatření Komise podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003, mají právo na informace o svém procesním postavení, zejména o tom, zda se jich vyšetřování týká, a pokud se jich vyšetřování týká, o předmětu a účelu tohoto vyšetřování. Pokud se takový podnik či sdružení podniků domnívá, že je generální ředitelství pro hospodářskou soutěž o jeho procesním postavení patřičně neinformovalo, mohou se obrátit na úředníka pro slyšení, aby záležitost vyřešil. Úředník pro slyšení rozhodne, že generální ředitelství pro hospodářskou soutěž podniku či sdružení podniků, jež podaly žádost, sdělí jeho procesní postavení. Toto rozhodnutí se sdělí podniku či sdružení podniků, jež žádost podalo.
KAPITOLA 3
ŽÁDOSTI O SLYŠENÍ
Článek 5
Třetí zúčastněné osoby
1. Žádosti o slyšení jiných osob než osob uvedených v článcích 5 a 11 (ES) č. 773/2004 a třetích osob ve smyslu článku 11 nařízení (ES) č. 802/2004 („třetí osoby“) se podávají v souladu s čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004 a článkem 16 nařízení (ES) č. 802/2004. Žádosti se podávají písemnou formou a obsahují vysvětlení žadatelova zájmu na výsledku řízení.
2. Po konzultaci odpovědného ředitele úředník pro slyšení rozhodne, zda mají být slyšeny třetí strany. Při posuzování, zda třetí osoba prokázala dostatečný zájem, dbá úředník pro slyšení na to, zda a v jaké míře je žadatel dostatečně dotčen postupem, který je předmětem řízení ve věcech hospodářské soutěže, nebo zda žadatel splňuje požadavky čl. 18 odst. 4 nařízení (ES) č. 139/2004.
3. Pokud úředník pro slyšení dospěl k názoru, že žadatel neprojevil dostatečný zájem o slyšení, sdělí žadateli písemně důvody svého názoru. Stanoví se lhůta, během které žadatel může písemně vyjádřit své názory. Pokud žadatel vyjádří písemně své názory ve lhůtě stanovené úředníkem pro slyšení a předložené písemné vyjádření nebude mít za následek odlišné posouzení, uvede se nález v odůvodněném rozhodnutí, které se žadateli oznámí.
4. Úředník pro slyšení informuje strany řízení ve věcech hospodářské soutěže o identitě zúčastněných třetích osob, jež projevily zájem o slyšení, od okamžiku zahájení řízení podle čl. 11 odst. 6 nařízení (ES) č. 1/2003 nebo podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 139/2004 s výjimkou případů, v nichž by takový krok způsobil osobě nebo podniku značnou újmu.
Článek 6
Právo na ústní slyšení; účast stěžovatelů a třetích osob na ústním slyšení
1. Na žádost stran, jimž Komise zaslala prohlášení o námitkách, nebo jiných zúčastněných stran provede úředník pro slyšení ústní slyšení tak, aby tyto strany mohly dále rozvinout své písemné připomínky.
2. Úředník pro slyšení může případně a po konzultaci odpovědného ředitele rozhodnout, že stěžovatelům a třetím zúčastněným osobám ve smyslu článku 5 dá příležitost k vyjádření jejich stanoviska při ústním slyšení stran, pro něž bylo vydáno prohlášení o námitkách, za podmínky, že o to požádají ve svých písemných připomínkách. Úředník pro slyšení může také přizvat zástupce orgánů pro hospodářskou soutěž z třetích zemí, aby se zúčastnili ústního slyšení jako pozorovatelé v souladu s dohodami uzavřenými mezi Unií a třetími zeměmi.
KAPITOLA 4
PŘÍSTUP KE SPISU, DŮVĚRNOST A OBCHODNÍ TAJEMSTVÍ
Článek 7
Přístup ke spisu a přístup k dokumentům a informacím
1. Pokud strana, jež uplatnila své právo na přístup ke spisu, má důvod se domnívat, že Komise má ve svém držení dokumenty, které jí nebyly zpřístupněné, a že uvedené dokumenty jsou nezbytné pro řádný výkon práva na slyšení, může úředníku pro slyšení podat odůvodněnou žádost o přístup k těmto dokumentům, s výhradou čl. 3 odst. 7.
2. S výhradou čl. 3 odst. 7 mohou jiné zúčastněné strany, stěžovatelé a třetí zúčastněné osoby ve smyslu článku 5 podat odůvodněnou žádost úředníku pro slyšení za těchto okolností:
a)
Jiné zúčastněné strany, jež mají důvod se domnívat, že nebyly informovány o námitkách určených oznamujícím stranám v souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 802/2004.
b)
Stěžovatel, jemuž Komise oznámila svůj záměr zamítnout stížnost podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004, a který má důvod se domnívat, že Komise má ve svém držení dokumenty, které mu nebyly zpřístupněné, a že uvedené dokumenty jsou nezbytné pro řádný výkon jeho práv v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004.
c)
Stěžovatel, který má za to, že neobdržel kopii nedůvěrného znění prohlášení o námitkách v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004 nebo že kopie nedůvěrného znění prohlášení o námitkách nebyla vytvořena způsobem, který umožňuje účinný výkon jeho práv, s výjimkou případů, na které se vztahuje postup při narovnání.
d)
Třetí zúčastněná osoba ve smyslu článku 5 tohoto rozhodnutí, jež má důvod se domnívat, že nebyla informována o povaze a předmětu řízení v souladu s čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004 a čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 802/2004. Totéž platí pro stěžovatele v případě, na který se vztahuje postup při narovnání, jenž má důvod se domnívat, že nebyl informován o povaze a předmětu řízení v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 773/2004.
3. Úředník pro slyšení přijme odůvodněné rozhodnutí ohledně jemu adresované žádosti podle odstavce 1 nebo 2 a toto rozhodnutí sdělí osobě, která žádost podala, a každé další osobě, jíž se řízení týká.
Článek 8
Obchodní tajemství a jiné důvěrné informace
1. Pokud má Komise v úmyslu zveřejnit informace, jež mohou představovat obchodní tajemství, nebo jiné důvěrné informace týkající se jakéhokoli podniku či osoby, musí prostřednictvím Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž tento podnik či osoby písemně informovat o svém úmyslu a jeho důvodech. Bude stanovena lhůta, v níž dotyčný podnik či osoba mohou předložit jakékoli písemné připomínky.
2. Pokud dotyčný podnik či osoba nesouhlasí se zveřejněním informací, může se v této věci obrátit na úředníka pro slyšení. Pokud úředník pro slyšení shledá, že informace zveřejněna být může, neboť nepředstavuje obchodní tajemství či jinou důvěrnou informaci, nebo protože existuje převládající zájem na jejím zveřejnění, uvede toto zjištění v odůvodněném rozhodnutí, jež oznámí dotyčnému podniku či osobě. V rozhodnutí se stanoví den, po němž bude informace zveřejněna. Tento den nesmí být stanoven na dříve než jeden týden ode dne oznámení.
3. Odstavce 1 a 2 se použijí obdobně i na sdělení informací jejich zveřejněním v Úředním věstníku Evropské unie.
4. V zájmu vyvážení účinného výkonu práv stran na obhajobu s oprávněným zájmem na důvěrnosti může úředník pro slyšení případně rozhodnout, že části spisu, které jsou nezbytné pro výkon práv stran na obhajobu, budou zpřístupněny straně dožadující se přístupu omezeným způsobem, jehož podrobnosti určí úředník pro slyšení.
KAPITOLA 5
PRODLOUŽENÍ LHŮT
Článek 9
Žádosti o prodloužení lhůt
1. Pokud se adresát prohlášení o námitkách domnívá, že lhůta stanovená pro jeho odpověď na prohlášení o námitkách je příliš krátká, může požádat o prodloužení této lhůty prostřednictvím odůvodněné žádosti adresované odpovědnému řediteli. Tato žádost musí být podána včas před uplynutím původní lhůty v řízeních podle článků 101 a 102 Smlouvy a nejméně pět dní před uplynutím původní lhůty v řízeních podle nařízení (ES) č. 139/2004. Pokud dané žádosti není vyhověno nebo adresát prohlášení o námitkách, který podal žádost, nesouhlasí s délkou poskytnutého prodloužení, může se před uplynutím původní lhůty v této věci obrátit na úředníka pro slyšení s žádostí o přezkum. Po konzultaci odpovědného ředitele rozhodne úředník pro slyšení, zda prodloužení lhůty je nezbytné pro to, aby adresát prohlášení o námitkách mohl účinně vykonávat své právo na slyšení, přičemž také zohlední nutnost vyhnout se zbytečnému prodlužování řízení. V řízeních podle článků 101 a 102 Smlouvy zohlední úředník pro slyšení mimo jiné toto:
a)
rozsah a náročnost spisu;
b)
zda měl adresát prohlášení o námitkách, který podal žádost, předem přístup k informacím;
c)
každou další objektivní překážku, s níž se může setkat adresát prohlášení o námitkách, který podal žádost, při vznášení svých připomínek.
Pro účely posuzování prvního pododstavce písm. a) může být vzato v úvahu množství protiprávního jednání, údajné trvání protiprávního jednání, rozsah a počet dokumentů a rozsah a složitost odborných studií.
2. Pokud se jiné zúčastněné strany, stěžovatel či třetí zúčastněná osoba ve smyslu článku 5 domnívá, že lhůta pro vyjádření svých názorů je příliš krátká, může usilovat o prodloužení této lhůty prostřednictvím odůvodněné žádosti adresované včas před uplynutím původní lhůty odpovědnému řediteli. Pokud žádosti není vyhověno, nebo jiná zúčastněná strana, stěžovatel nebo třetí zúčastněná osoba s tímto rozhodnutím nesouhlasí, může se v této věci obrátit na úředníka pro slyšení se žádostí o přezkum. Po konzultaci odpovědného ředitele rozhodne úředník pro slyšení, zda poskytne prodloužení lhůty.
KAPITOLA 6
ÚSTNÍ SLYŠENÍ
Článek 10
Organizace a fungování
1. Úředník pro slyšení organizuje a vede slyšení upravená v ustanoveních provádějících články 101 a 102 Smlouvy a nařízení Rady (ES) č. 139/2004.
2. Ústní slyšení jsou vedena úředníkem pro slyšení zcela nezávisle.
3. Úředník pro slyšení zajišťuje řádné provádění slyšení a přispívá k objektivitě samotného slyšení a jakéhokoli následně přijatého rozhodnutí.
4. Úředník pro slyšení zajistí, aby ústní slyšení poskytlo adresátům prohlášení o námitkách, jiným zúčastněným stranám, jakož i stěžovatelům a třetím zúčastněným osobám ve smyslu článku 5, jež byly připuštěny k ústnímu slyšení, dostatečnou příležitost k rozvinutí jejich názorů k předběžným zjištěním Komise.
Článek 11
Příprava ústního slyšení
1. Úředník pro slyšení zodpovídá za přípravu ústního slyšení a za tímto účelem podnikne veškerá nezbytná opatření. V zájmu zajištění řádné přípravy ústního slyšení může úředník pro slyšení po konzultaci odpovědného ředitele osobám pozvaným ke slyšení předem rozeslat seznam otázek, k nimž se mohou vyjádřit. Úředník pro slyšení může osobám pozvaným ke slyšení rovněž naznačit hlavní oblasti diskuze se zvláštním ohledem na skutečnosti a otázky, na které si adresát prohlášení o námitkách, který požádal o ústní slyšení, přeje upozornit.
2. Za tímto účelem a v zájmu přípravy samotného slyšení se úředník pro slyšení po konzultaci odpovědného ředitele může setkat s osobami pozvanými ke slyšení a popřípadě se službami Komise.
3. Úředník pro slyšení může také předem požádat o písemné oznámení klíčového obsahu zamýšlených prohlášení osob pozvaných ke slyšení.
4. Úředník pro slyšení může všem osobám pozvaným ke slyšení stanovit lhůtu k předložení seznamu účastníků, kteří se zúčastní jejich jménem. Úředník pro slyšení zpřístupní tento seznam všem osobám pozvaným k ústnímu slyšení včas přede dnem konání slyšení.
Článek 12
Harmonogram a postup
1. Po konzultaci odpovědného ředitele stanoví úředník pro slyšení den, trvání a místo slyšení. Pokud je požadováno odročení, rozhodne úředník pro slyšení, zda je povolí, nebo ne.
2. Úředník pro slyšení rozhodne, zda by měly být během slyšení připuštěny nové dokumenty a které osoby by měly být slyšeny jménem určité strany.
3. Úředník pro slyšení může stranám, jimž bylo určeno prohlášení o námitkách, jiným zúčastněným stranám, stěžovatelům, jiným osobám pozvaným ke slyšení, službám Komise a orgánům členských států povolit, aby během slyšení kladly otázky. V případě, že výjimečně zůstane určitá otázka při ústním slyšení zcela nebo částečně nezodpovězena, může úředník pro slyšení povolit její zodpovězení písemnou formou ve stanovené lhůtě. Tuto písemnou odpověď obdrží všichni účastníci ústního slyšení, pokud úředník pro slyšení nerozhodne jinak v zájmu ochrany práva na obhajobu určitého adresáta prohlášení o námitkách nebo obchodního tajemství nebo jiné důvěrné informace jakékoli osoby.
4. V případech, ve kterých si to vyžaduje nutnost zajistit právo na slyšení, může úředník pro slyšení po konzultaci odpovědného ředitele poskytnout dotyčným stranám, jiným zúčastněným stranám, stěžovatelům nebo třetím zúčastněným osobám ve smyslu článku 5 příležitost předložit další písemné připomínky po ukončení ústního slyšení. Úředník pro slyšení stanoví den, do kterého mohou být podání předkládána. Komise není povinna brát v úvahu písemné připomínky obdržené po tomto dni.
Článek 13
Ochrana obchodních tajemství a důvěrnost při ústním slyšení
Za normálních okolností probíhá slyšení každé osoby za přítomnosti všech dalších osob pozvaných k účasti na ústním slyšení. S ohledem na oprávněný zájem dotyčných osob chránit svá obchodní tajemství a jiné důvěrné informace se úředník pro slyšení může také rozhodnout provést slyšení jednotlivých osob odděleně na uzavřeném zasedání.
KAPITOLA 7
PROZATÍMNÍ ZPRÁVA A PRÁVO VZNÉST PŘIPOMÍNKY
Článek 14
Prozatímní zpráva a připomínky
1. Úředník pro slyšení podá o slyšení a o závěrech, které ze slyšení vyvozuje, s ohledem na dodržování účinného výkonu procesních práv prozatímní zprávu příslušnému členu Komise. Připomínky v této zprávě se týkají procesních otázek, včetně:
a)
zpřístupnění dokumentů a přístupu ke spisu;
b)
lhůty pro odpověď na prohlášení o námitkách;
c)
dodržování práva na slyšení;
d)
řádného provádění ústního slyšení.
Kopie zprávy se předává generálnímu řediteli pro otázky hospodářské soutěže, odpovědnému řediteli a dalším příslušným službám Komise.
2. Kromě zprávy uvedené v odstavci 1 a mimo ni může úředník pro slyšení uvádět poznámky k dalšímu pokroku a nestrannosti řízení. Úředník pro slyšení tím usiluje zejména o zajištění toho, aby při přípravě návrhu rozhodnutí Komise byla věnována řádná pozornost všem významným skutečnostem, ať již příznivým nebo nepříznivým pro dotyčné strany, včetně skutkových okolností vztahujících se k závažnosti a trvání jakéhokoli protiprávního jednání. Tyto připomínky se mimo jiné mohou týkat nutnosti dalších informací, stažení určitých námitek, formulace dalších námitek nebo návrhů na další vyšetřovací opatření podle kapitoly V nařízení (ES) č. 1/2003.
Generální ředitel pro hospodářskou soutěž, odpovědný ředitel a právní služba obdrží informace o těchto připomínkách.
KAPITOLA 8
ZÁVAZKY A NAROVNÁNÍ
Článek 15
Závazky a narovnání
1. Strany řízení, jež nabídnou Komisi závazky takové povahy, že reagují na její výhrady vyjádřené v jejím předběžném posouzení podle článku 9 nařízení (ES) č. 1/2003, se v zájmu zajištění účinného výkonu svých procesních práv mohou obrátit na úředníka pro slyšení v kterékoli fázi řízení podle článku 9.
2. Účastníci řízení v případech kartelů, kteří vstupují do jednání o narovnání podle článku 10a nařízení (ES) č. 773/2004, se mohou obrátit na úředníka pro slyšení v kterékoli fázi postupu při narovnání v zájmu zajištění účinného výkonu svých procesních práv.
KAPITOLA 9
ZÁVĚREČNÁ ZPRÁVA
Článek 16
Obsah a předání před přijetím rozhodnutí
1. Na základě návrhu rozhodnutí, který je třeba v příslušném případě předložit poradnímu výboru, připraví úředník pro slyšení závěrečnou písemnou zprávu o dodržování práva na účinný výkon procesních práv uvedených v čl. 14 odst. 1 v kterékoli fázi řízení. V této zprávě rovněž zváží, zda se návrh rozhodnutí zabývá pouze těmi námitkami, u nichž byla stranám poskytnuta příležitost vyjádřit své názory.
2. Závěrečná zpráva se předloží příslušnému členu Komise, generálnímu řediteli pro hospodářskou soutěž, odpovědnému řediteli a dalším příslušným službám Komise. Zpráva se sdělí příslušným orgánům členských států a podle ustanovení o spolupráci stanovených v protokolu 23 a protokolu 24 k Dohodě o EHP také Kontrolnímu úřadu ESVO.
Článek 17
Předložení Komisi a zveřejnění
1. Aby se zajistilo, že při přijímání rozhodnutí v jednotlivém případě je Komise plně informována o všech důležitých informacích, které se týkají průběhu řízení a dodržování práva na účinný výkon procesních práv během celého řízení, předloží se závěrečná zpráva úředníka pro slyšení Komisi spolu s návrhem rozhodnutí, jenž jí byl předložen.
2. Úředník pro slyšení může závěrečnou zprávu upravit ve světle jakýchkoli pozměňovacích návrhů k návrhu rozhodnutí před jeho přijetím Komisí.
3. Společně s rozhodnutím sdělí Komise adresátům rozhodnutí závěrečnou zprávu úředníka pro slyšení. Komise zveřejní závěrečnou zprávu úředníka pro slyšení v Úředním věstníku Evropské unie společně s rozhodnutím, přičemž dbá na oprávněný zájem podniků na ochraně obchodních tajemství.
KAPITOLA 10
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Zrušení a přechodné ustanovení
1. Rozhodnutí 2001/462/ES, ESUO se zrušuje.
2. Procesní kroky již učiněné podle rozhodnutí 2001/462/ES, ESUO jsou nadále účinné. Ve vztahu k vyšetřovacím opatřením, která byla přijata před vstupem v platnost tohoto rozhodnutí, může úředník pro slyšení odmítnout výkon svých pravomocí podle článku 4.
V případech, u kterých došlo k zahájení řízení podle čl. 11 odst. 6 nařízení (ES) č. 1/2003 nebo podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 139/2004 před vstupem v platnost tohoto rozhodnutí, se prozatímní zpráva podle článku 14 tohoto rozhodnutí a závěrečná zpráva podle článku 16 netýká vyšetřovací fáze, nerozhodne-li úředník pro slyšení jinak.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 13. října 2011.
EUROOPAN KOMISSION PUHEENJOHTAJAN PÄÄTÖS,
annettu 13 päivänä lokakuuta 2011,
kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävästä ja toimivaltuuksista tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2011/695/EU)
EUROOPAN KOMISSION PUHEENJOHTAJA, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon komission työjärjestyksen (1) ja erityisesti sen 22 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, nojalla vahvistetun kilpailulainsäädännön täytäntöönpanojärjestelmän mukaan komissio tekee tutkimistaan asioista hallinnollisen päätöksen, joka voidaan saattaa Euroopan unionin tuomioistuimen, jäljempänä ’unionin tuomioistuin’, tutkittavaksi.
(2)
Komission on noudatettava kilpailuasioita koskevissa menettelyissään oikeudenmukaisuutta, puolueettomuutta ja objektiivisuutta ja sen on varmistettava asianomaisten osapuolten menettelyllisten oikeuksien kunnioittaminen; nämä menettelylliset oikeudet vahvistetaan perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16 päivänä joulukuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1/2003 (2), yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 139/2004 (EY:n sulautuma-asetus) (3), EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisten komission menettelyjen kulusta 7 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 773/2004 (4) ja yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 täytäntöönpanosta 7 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 802/2004 (5) sekä unionin tuomioistuimen asiaa koskevassa oikeuskäytännössä. Erityisesti asianomaisten osapuolten oikeus tulla kuulluksi ennen niiden vastaisen päätöksen antamista on Euroopan unionin oikeuteen sisältyvä perusoikeus, joka tunnustetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa (6) ja erityisesti sen 41 artiklassa.
(3)
Jotta asianomaisten osapuolten, asetuksen (EY) N:o 802/2004 11 artiklan b alakohdassa tarkoitettujen muiden osapuolten, jäljempänä ’muut osapuolet’, asetuksen (EY) N:o 1/2003 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kantelijoiden, jäljempänä ’kantelijat’, ja kilpailuasioita koskeviin menettelyihin osallistuvien muiden kuin asetuksen (EY) N:o 773/2004 5 ja 11 artiklassa sekä asetuksen (EY) N:o 802/2004 11 artiklassa tarkoitettujen kolmansien henkilöiden, jäljempänä ’kolmannet henkilöt’, menettelylliset oikeudet toteutuisivat tosiasiallisesti, näiden oikeuksien turvaaminen olisi annettava sellaisen riippumattoman henkilön vastuulle, jolla on kokemusta kilpailuasioista ja jonka on oltava luotettava, jotta hän voi omalta osaltaan vaikuttaa menettelyjen objektiivisuuteen, avoimuuteen ja tehokkuuteen.
(4)
Komissio perusti tätä varten kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävän vuonna 1982 ja tarkisti sitä komissiossa kilpailun alalla pidettävistä kuulemismenettelyistä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 12 päivänä joulukuuta 1994 tehdyssä komission päätöksessä 94/810/EHTY, EY (7) ja tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyssä komission päätöksessä 2001/462/EY, EHTY (8). Nyt on tarpeen selventää ja vahvistaa kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan asemaa ja mukauttaa kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksia ottaen huomioon unionin kilpailuoikeuden kehitys.
(5)
Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävää on yleisesti pidetty tärkeänä osana komission kilpailuasioita koskevia menettelyjä kuulemismenettelystä vastaavien neuvonantajien riippumattomuuden ja heidän menettelyihin tuomansa asiantuntemuksen johdosta. Sen varmistamiseksi, että kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja on jatkossakin kilpailun pääosastosta riippumaton, hänet olisi hallinnollisesti liitettävä kilpailusta vastaavan komission jäsenen alaisuuteen.
(6)
Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja olisi nimitettävä Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä ja muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelusuhteen ehdoissa asetettujen sääntöjen mukaisesti. Kyseisten sääntöjen mukaan huomioon voidaan ottaa myös ehdokkaat, jotka eivät ole komission virkamiehiä. Olisi varmistettava avoimuus kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan nimityksen, nimityksen päättymisen ja siirron suhteen.
(7)
Komissio voi nimittää yhden tai useamman kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan, ja sen olisi annettava heidän käyttöönsä avustavaa henkilökuntaa. Havaitessaan tehtäviensä hoitamiseen liittyvän eturistiriidan kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi luovuttava asian käsittelystä. Jos kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja on esteellinen, toisen kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi hoidettava hänen tehtävänsä.
(8)
Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi toimittava riippumattomana sovittelijana, joka pyrkii ratkaisemaan asianomaisten osapuolten, muiden osapuolten, kantelijoiden tai kolmansien henkilöiden, joiden etua asia koskee, menettelyllisten oikeuksien tosiasialliseen toteutumiseen vaikuttavia ongelmia, jos tällaisia ongelmia ei pystytty ratkaisemaan aiemmassa yhteydenpidossa kilpailuasioita koskevasta menettelystä vastaavien komission yksiköiden kanssa, joiden on kunnioitettava menettelyllisiä oikeuksia.
(9)
Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuudet kilpailuasioita koskevissa menettelyissä olisi määritettävä siten, että turvataan menettelyllisten oikeuksien tosiasiallinen toteutuminen perussopimuksen 101 ja 102 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 139/2004 mukaisten komission menettelyjen aikana, erityisesti oikeus tulla kuulluksi.
(10)
Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan aseman vahvistamiseksi hänen tehtäväkseen olisi osoitettava yritysten ja yritysten yhteenliittymien menettelyllisten oikeuksien tosiasiallisen toteutumisen turvaaminen, kun komissio käyttää tutkintavaltuuksiaan asetuksen (EY) N:o 1/2003 V luvun ja asetuksen (EY) N:o 139/2004 14 artiklan mukaisesti, joilla komissiolle annetaan valtuudet määrätä sakkoja yrityksille ja yritysten yhteenliittymille. Kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle olisi myös osoitettava tutkintavaiheen aikana erityisiä tehtäviä, jotka liittyvät luottamuksellisuuden suojaa koskeviin väitteisiin, oikeuteen olla antamatta tietoja, jotka voivat olla vahingoksi itselle, määräaikoihin vastata asetuksen (EY) N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohdan mukaisiin päätöksiin, joilla määrätään antamaan tietoja, sekä asetuksen (EY) N:o 1/2003 V luvun mukaisen komission tutkinnan kohteena olevien yritysten ja yritysten yhteenliittymien oikeuteen saada tietää, millainen asema niillä on menettelyssä, toisin sanoen ovatko ne tutkimuksen kohteena ja jos ovat, mikä kyseisen tutkimuksen aihe ja tarkoitus on. Arvioidessaan väitteitä, jotka koskevat oikeutta olla antamatta tietoja, jotka voivat olla vahingoksi itselle, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi pohtia sitä, esittävätkö yritykset selvästi perusteettomia väitteitä pelkästään viivytystaktiikkana.
(11)
Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi voitava helpottaa ratkaisuun pääsyä tapauksissa, joissa asiakirjan väitetään kuuluvan luottamuksellisuuden suojan piiriin. Jos väitteen esittävä yritys tai yritysten yhteenliittymä antaa suostumuksensa, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi tätä tarkoitusta varten tutkia kyseessä olevan asiakirjan ja antaa tarkoituksenmukaisen suosituksen viitaten sovellettavaan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön.
(12)
Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi tehtävä päätös siitä, onko kolmannella henkilöllä asiassa riittävä etu tullakseen kuulluksi. Kuluttajayhdistyksillä, jotka pyytävät tulla kuulluksi, olisi katsottava olevan riittävä etu silloin, kun menettelyt koskevat lopullisten kuluttajien käyttämiä tuotteita tai palveluja taikka tuotteita tai palveluja, jotka liittyvät suoraan tällaisiin tuotteisiin tai palveluihin.
(13)
Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi tehtävä päätös siitä, sallitaanko kantelijoiden ja kolmansien henkilöiden, joiden etua asia koskee, osallistua suulliseen kuulemiseen, ottaen huomioon se, missä määrin he voivat selventää asiaan liittyviä tosiseikkoja.
(14)
Asianomaisten osapuolten oikeus tulla kuulluksi ennen niiden etujen vastaisen lopullisen päätöksen tekemistä taataan niiden oikeudella vastata kirjallisesti väitetiedoksiannossa esitettyyn komission alustavaan kantaan ja oikeudella tarkentaa halutessaan väitteitään suullisessa kuulemisessa. Näiden oikeuksien tosiasiallisen toteutumisen varmistamiseksi osapuolilla, joille väitetiedoksianto on osoitettu, on oikeus tutustua komission tutkinta-aineistoon.
(15)
Jotta osapuolet, joille väitetiedoksianto on osoitettu, voisivat tosiasiallisesti käyttää puolustautumisoikeuksiaan, kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan vastuulla olisi oltava varmistaa, että asiakirja-aineistoon tutustumista tai liikesalaisuuksien ja muiden luottamuksellisten tietojen suojelua koskevat kiistat osapuolten ja komission kilpailun pääosaston välillä ratkaistaan. Poikkeustapauksissa kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi keskeyttää sen määräajan kulumisen, jonka aikana osapuolen, jolle väitetiedoksianto on osoitettu, on vastattava väitetiedoksiantoon, siihen asti kunnes asiakirja-aineistoon tutustumista koskeva kiista on ratkaistu, jos kyseinen osapuoli ei pystyisi vastaamaan asetetun määräajan kuluessa ja määräajan pidentäminen ei kyseisenä ajankohtana olisi riittävä ratkaisu.
(16)
Menettelyllisten oikeuksien tosiasiallisen toteutumisen turvaamiseksi ottaen samalla huomioon oikeutetun luottamuksellisuuden kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi tarvittaessa voitava määrätä erityisistä toimenpiteistä komission asiakirja-aineistoon tutustumisen osalta. Erityisesti kuulemismenettelystä vastaavalla neuvonantajalla olisi oltava valtuudet päättää, että osa asiakirjoista annetaan pyynnön esittäneen osapuolen käyttöön tietyin rajoituksin, esimerkiksi rajoittamalla niiden henkilöiden lukumäärää tai luokkaa, jotka voivat tutustua asiakirjoihin, ja asiakirjojen sisältämien tietojen käyttöä.
(17)
Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan vastuulla olisi oltava päätöksen tekeminen pyynnöistä pidentää määräaikoja, joiden kuluessa on vastattava väitetiedoksiantoon, täydentävään väitetiedoksiantoon tai tosiseikkoja koskevaan kirjeeseen tai niitä määräaikoja koskevaan kirjeeseen, joiden kuluessa muut osapuolet, kantelijat tai kolmannet henkilöt, joiden etua asia koskee, voivat esittää huomautuksia, jos tällaisten henkilöiden ja kilpailun pääosaston välillä on erimielisyyttä.
(18)
Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi edistettävä suullisen kuulemisen tehokkuutta muun muassa toteuttamalla kaikki tarkoituksenmukaiset valmistelutoimenpiteet, kuten alustavan osanottajaluettelon ja alustavan esityslistan toimittaminen.
(19)
Suullinen kuuleminen tarjoaa niille osapuolille, joille komissio on osoittanut väitetiedoksiannon, ja muille osapuolille lisätilaisuuden käyttää oikeuttaan tulla kuulluksi tarkentamalla väitteitään suullisesti komissiolle, jonka edustajana olisi oltava kilpailun pääosasto ja muut yksiköt, jotka osallistuvat komission tekemän päätöksen valmisteluun. Sen olisi tarjottava lisämahdollisuus varmistaa, että kaikki merkitykselliset tosiseikat riippumatta siitä, ovatko ne osapuolten kannalta myönteisiä vai kielteisiä, myös väitetyn rikkomisen vakavuutta ja kestoa koskevat tosiseikat, selvennetään mahdollisimman hyvin. Suullisen kuulemisen pitäisi myös antaa osapuolille mahdollisuus esittää väitteensä seikoista, joilla voi olla merkitystä sakkojen mahdollisen määräämisen kannalta.
(20)
Suullisten kuulemisten tehokkuuden varmistamiseksi kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi antaa osapuolten, joille väitetiedoksianto on osoitettu, muiden osapuolten, kantelijoiden, muiden kuulemiseen kutsuttujen henkilöiden, komission yksiköiden ja jäsenvaltioiden viranomaisten esittää kysymyksiä kuulemisen aikana. Suullisen kuulemisen ei pitäisi olla julkinen, jotta voidaan taata, että kaikki osallistujat voivat ilmaista itseään vapaasti. Sen vuoksi suullisen kuulemisen aikana paljastuneita tietoja ei pitäisi käyttää muuhun tarkoitukseen kuin oikeudellinen ja/tai hallinnollinen menettely perussopimuksen 101 ja 102 artiklan soveltamiseksi. Jos liikesalaisuuksien ja muiden luottamuksellisten tietojen suojelu sitä edellyttää, kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi voitava kuulla henkilöitä suljetuin ovin pidetyssä kokouksessa.
(21)
Menettelyn osapuolten, jotka tarjoavat sitoumuksia asetuksen (EY) N:o 1/2003 9 artiklan mukaisesti, sekä osapuolten, jotka osallistuvat sovintomenettelyihin kartelleja koskevissa asioissa asetuksen (EY) N:o 773/2004 10 a artiklan mukaisesti, olisi voitava kääntyä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan puoleen asioissa, joissa on kyse niillä olevien menettelyllisten oikeuksien tosiasiallisesta toteutumisesta.
(22)
Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi raportoitava siitä, kuinka menettelyllisten oikeuksien tosiasiallinen toteutuminen on varmistettu kilpailuasiaa koskevan menettelyn aikana. Raportointitehtävänsä lisäksi kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi myös voitava esittää havaintoja menettelyn edistymisestä ja objektiivisuudesta ja auttaa näin varmistamaan, että kilpailuasioita koskevat menettelyt saatetaan päätökseen kaikkien merkityksellisten seikkojen perinpohjaisen arvioinnin perusteella.
(23)
Luovutettaessa luonnollisia henkilöitä koskevia tietoja kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan olisi otettava erityisesti huomioon yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001 (9).
(24)
Päätös 2001/462/EY, EHTY olisi kumottava,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 LUKU
KUULEMISMENETTELYSTÄ VASTAAVAN NEUVONANTAJAN ASEMA, NIMITTÄMINEN JA TEHTÄVÄT
1 artikla
Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja
1. Kilpailuasioita koskevia menettelyjä varten nimitetään yksi tai useampi kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja, jonka toimivaltuudet ja tehtävät vahvistetaan tässä päätöksessä.
2. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja turvaa menettelyllisten oikeuksien tosiasiallisen toteutumisen perussopimuksen 101 ja 102 artiklan täytäntöönpanoon ja asetukseen (EY) N:o 139/2004 liittyvissä komission kilpailuasioita koskevissa menettelyissä, jäljempänä ’kilpailuasioita koskevat menettelyt’.
2 artikla
Nimittäminen, nimityksen päättyminen ja sijaisuudet
1. Komissio nimittää kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan. Nimitys julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimikauden keskeyttämisestä ja hänen irtisanomisestaan tai siirrostaan annetaan perusteltu komission päätös. Päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
2. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja liitetään hallinnollisesti kilpailuasioista vastaavan komission jäsenen, jäljempänä ’toimivaltainen komission jäsen’, alaisuuteen.
3. Kun kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja on esteellinen, toinen kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja hoitaa hänen tehtävänsä. Jos kaikki kuulemismenettelystä vastaavat neuvonantajat ovat esteellisiä, nimeää toimivaltainen komission jäsen, neuvoteltuaan tarvittaessa kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa, toisen pätevän komission virkamiehen, joka ei ole osallistunut kyseisen asian käsittelyyn, hoitamaan kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtäviä.
4. Todellisissa tai mahdollisissa eturistiriitatilanteissa kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan on pidättäydyttävä hoitamasta tiettyä asiaa. Sovelletaan 3 kohtaa.
3 artikla
Toimintatapa
1. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toimii riippumattomasti suorittaessaan tehtäviään.
2. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja ottaa tehtäviään suorittaessaan huomioon kilpailusääntöjen tehokkaan soveltamisen tarpeen voimassa olevan unionin lainsäädännön ja unionin tuomioistuimen vahvistamien periaatteiden mukaisesti.
3. Suorittaessaan tehtäviään kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan on saatava käyttöönsä koko asiakirja-aineisto, joka liittyy perussopimuksen 101 ja 102 artiklan sekä asetuksen (EY) N:o 139/2004 mukaisiin komission kilpailuasioita koskeviin menettelyihin.
4. Asian tutkinnasta kilpailun pääosastossa vastaava johtaja, jäljempänä ’vastaava johtaja’, tiedottaa kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle menettelyn kulusta.
5. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi esittää toimivaltaiselle komission jäsenelle havaintonsa mistä tahansa seikasta, joka tulee esiin komission kilpailuasioita koskevissa menettelyissä.
6. Jos kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja antaa toimivaltaiselle komission jäsenelle perusteltuja suosituksia tai tekee päätöksiä tämän päätöksen mukaisesti, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toimittaa jäljennöksen näistä asiakirjoista vastaavalle johtajalle ja komission oikeudelliselle yksikölle.
7. Kaikki asianomaisten osapuolten, asetuksen (EY) N:o 802/2004 11 artiklan b alakohdassa tarkoitettujen muiden osapuolten, jäljempänä ’muut osapuolet’, asetuksen (EY) N:o 1/2003 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kantelijoiden, jäljempänä ’kantelija’, ja tällaisissa menettelyissä mukana olevien tämän päätöksen 5 artiklassa tarkoitettujen kolmansien henkilöiden, joiden etua asia koskee, on otettava menettelyllisten oikeuksiensa tosiasiallista toteutumista koskevat kysymykset ensin esille kilpailun pääosaston kanssa. Jos asiaa ei saada ratkaistua, kuulemismenettelystä vastaavaa neuvonantajaa voidaan pyytää tarkastelemaan sitä riippumattomasti. Jos pyyntö koskee toimenpidettä, johon sovelletaan määräaikaa, se on tehtävä alkuperäisen määräajan kuluessa.
2 LUKU
TUTKINTA
4 artikla
Menettelylliset oikeudet tutkintavaiheessa
1. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja turvaa menettelyllisten oikeuksien tosiasiallisen toteutumisen komission käyttäessä asetuksen (EY) N:o 1/2003 V luvun mukaisia tutkintavaltuuksiaan ja menettelyissä, jotka voivat johtaa sakkojen määräämiseen asetuksen (EY) N:o 139/2004 14 artiklan nojalla.
2. Erityisesti kuulemismenettelystä vastaavalla neuvonantajalla on seuraavat tehtävät, jollei 3 artiklan 7 kohdan soveltamisesta muuta johdu:
a)
Yritykset ja yritysten yhteenliittymät voivat pyytää kuulemismenettelystä vastaavaa neuvonantajaa tutkimaan, koskeeko asiakirjaa, jota komissio vaatii käyttäessään asetuksen (EY) N:o 1/2003 18, 20 tai 21 artiklassa annettua toimivaltaa, asetuksen (EY) N:o 139/2004 13 artiklan mukaisissa tarkastuksissa tai sellaisissa menettelyissä suoritettujen tutkintatoimien yhteydessä, jotka voivat johtaa sakkojen määräämiseen asetuksen (EY) N:o 139/2004 14 artiklan nojalla, ja jota ei ole toimitettu komissiolle, unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tarkoitettu luottamuksellisuuden suoja. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi tarkastella asiaa ainoastaan silloin, jos pyynnön esittävä yritys tai yritysten yhteenliittymä suostuu siihen, että kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja tutustuu tietoihin, joiden väitetään kuuluvan luottamuksellisuuden suojan piiriin, sekä niihin liittyviin asiakirjoihin, joita kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja pitää tarpeellisina asian tarkastelua varten. Paljastamatta tietojen mahdollisesti luottamuksellista sisältöä kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja esittää vastaavalle johtajalle ja asianomaiselle yritykselle tai yritysten yhteenliittymälle alustavan kantansa ja voi ryhtyä tarkoituksenmukaisiin toimiin sellaisen ratkaisun edistämiseksi, jonka molemmat osapuolet voivat hyväksyä. Jos ratkaisua ei saavuteta, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi antaa perustellun suosituksen toimivaltaiselle komission jäsenelle paljastamatta asiakirjan mahdollisesti luottamuksellista sisältöä. Pyynnön esittävälle osapuolelle annetaan jäljennös tästä suosituksesta.
b)
Jos asetuksen (EY) N:o 1/2003 18 artiklan 2 kohdan mukaisen tietopyynnön vastaanottaja kieltäytyy vastaamasta tietopyynnön sisältämään kysymykseen vedoten unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä määritettyyn oikeuteen olla antamatta tietoja, jotka voivat olla vahingoksi itselle, se voi saattaa asian hyvissä ajoin tietopyynnön vastaanottamisen jälkeen kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tutkittavaksi. Soveltuvissa tapauksissa ja ottaen huomioon tarve välttää tarpeetonta viivytystä menettelyissä kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi esittää perustellun suosituksen siitä, voidaanko oikeutta olla antamatta tietoja, jotka voivat olla vahingoksi itselle, soveltaa, ja ilmoittaa vastaavalle johtajalle tekemistään päätelmistä, jotka olisi otettava huomioon, jos myöhemmin tehdään asetuksen (EY) N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohdan mukainen päätös. Pyynnön vastaanottaja saa jäljennöksen perustellusta suosituksesta.
c)
Jos asetuksen (EY) N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohdan mukaisen päätöksen, jossa vaaditaan toimittamaan tietoja, vastaanottaja katsoo, että vastaamiselle asetettu määräaika on liian lyhyt, se voi saattaa asian kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tutkittavaksi hyvissä ajoin ennen alkuperäisen määräajan päättymistä. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja päättää, olisiko määräaikaa jatkettava ottaen huomioon tietopyynnön pituus ja monimutkaisuus sekä tutkimukseen liittyvät vaatimukset.
d)
Asetuksen (EY) N:o 1/2003 V luvun mukaisen komission tutkinnan kohteena olevilla yrityksillä ja yritysten yhteenliittymillä on oikeus saada tietää, millainen asema niillä on menettelyssä, toisin sanoen ovatko ne tutkimuksen kohteena ja jos ovat, mikä kyseisen tutkimuksen aihe ja tarkoitus on. Jos tällainen yritys tai yritysten yhteenliittymä katsoo, ettei kilpailun pääosasto ole tiedottanut sille asianmukaisesti asemasta, joka sillä on menettelyssä, se voi saattaa asian kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan ratkaistavaksi. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja tekee päätöksen, jonka mukaan kilpailun pääosaston on ilmoitettava pyynnön esittäneelle yritykselle tai yritysten yhteenliittymälle, mikä asema sillä on menettelyssä. Päätös annetaan tiedoksi pyynnön esittäneelle yritykselle tai yritysten yhteenliittymälle.
3 LUKU
PYYNNÖT TULLA KUULLUKSI
5 artikla
Kolmannet henkilöt, joiden etua asia koskee
1. Muiden kuin asetuksen (EY) N:o 773/2004 5 ja 11 artiklassa sekä asetuksen (EY) N:o 802/2004 11 artiklassa tarkoitettujen kolmansien henkilöiden, jäljempänä ’kolmannet henkilöt’, pyynnöt tulla kuulluksi on esitettävä asetuksen (EY) N:o 773/2004 13 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 802/2004 16 artiklan mukaisesti. Pyynnöt on esitettävä kirjallisesti ja niissä on selitettävä, kuinka menettelyn tulos koskee pyynnön esittäjän etuja.
2. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja päättää kolmansien henkilöiden kuulemisesta neuvoteltuaan vastaavan johtajan kanssa. Arvioidessaan sitä, koskeeko asia riittävässä määrin kolmannen henkilön etua, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja ottaa huomioon, missä määrin kilpailuasiaa koskevan menettelyn kohteena oleva toiminta mahdollisesti vaikuttaa pyynnön esittäjään tai täyttääkö pyynnön esittäjä asetuksen (EY) N:o 139/2004 18 artiklan 4 kohdan vaatimukset.
3. Jos kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja katsoo, että pyynnön esittäjä ei ole osoittanut riittävää etua tulla kuulluksi, hän ilmoittaa hakijalle kirjallisesti syyt tähän. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja asettaa määräajan, jonka kuluessa pyynnön esittäjä voi esittää näkökantansa kirjallisesti. Jos pyynnön esittäjä esittää näkökantansa kirjallisesti kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan asettaman määräajan kuluessa ja kirjallinen vastaus ei johda arvioinnin muuttumiseen, tämä todetaan perustellussa päätöksessä, joka annetaan tiedoksi pyynnön esittäjälle.
4. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja ilmoittaa kilpailuasiaa koskevan menettelyn osapuolille asetuksen (EY) N:o 1/2003 11 artiklan 6 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisen tai asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn aloittamisen jälkeen kuultavien kolmansien henkilöiden, joiden etua asia koskee, henkilöllisyyden, ellei tällainen julkistaminen vahingoittaisi tuntuvasti kyseessä olevaa henkilöä tai yritystä.
6 artikla
Oikeus suulliseen kuulemiseen; kantelijoiden ja kolmansien henkilöiden osallistuminen suulliseen kuulemiseen
1. Niiden osapuolten, joille komissio on osoittanut väitetiedoksiannon, tai muiden osapuolten pyynnöstä kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toimittaa suullisen kuulemisen, jotta kyseiset osapuolet voivat tarkentaa kirjallisia lausuntojaan.
2. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi tarvittaessa ja vastaavan johtajan kanssa neuvoteltuaan päättää antaa kantelijoille ja 5 artiklassa tarkoitetuille kolmansille henkilöille, joiden etua asia koskee, mahdollisuuden ilmaista näkemyksensä niiden osapuolten, joille väitetiedoksianto on osoitettu, suullisessa kuulemisessa, jos ne pyytävät tätä kirjallisissa huomautuksissaan. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi myös kutsua kolmansien maiden kilpailuviranomaisten edustajia osallistumaan suulliseen kuulemiseen tarkkailijoina unionin ja kolmansien maiden välillä tehtyjen sopimusten mukaisesti.
4 LUKU
OIKEUS TUTUSTUA ASIAKIRJA-AINEISTOON, LUOTTAMUKSELLISUUS JA LIIKESALAISUUDET
7 artikla
Oikeus tutustua asiakirja-aineistoon ja asiakirjojen ja tietojen saatavuus
1. Jos osapuolella, joka on käyttänyt oikeuttaan tutustua asiakirja-aineistoon, on syytä uskoa, että komissiolla on hallussaan asiakirjoja joita ei ole luovutettu sille, ja että kyseiset asiakirjat ovat välttämättömiä, jotta se voisi käyttää asianmukaisesti oikeuttaan tulla kuulluksi, se voi esittää kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle perustellun pyynnön saada tutustua kyseisiin asiakirjoihin, jollei 3 artiklan 7 kohdan soveltamisesta muuta johdu.
2. Jollei 3 artiklan 7 kohdasta muuta johdu, muut osapuolet, kantelijat ja 5 artiklassa tarkoitetut kolmannet henkilöt, joiden etua asia koskee, voivat esittää perustellun pyynnön kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle seuraavissa olosuhteissa:
a)
Muut osapuolet, joilla on syytä uskoa, että niille ei ole annettu tiedoksi ilmoituksen tekijöille osoitettuja väitteitä asetuksen (EY) N:o 802/2004 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
b)
Kantelija, jolle komissio on ilmoittanut aikomuksestaan hylätä kantelu asetuksen (EY) N:o 773/2004 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja jolla on syytä uskoa, että komissiolla on hallussaan asiakirjoja, joita ei ole luovutettu sille, ja että kyseiset asiakirjat ovat välttämättömiä, jotta se voisi käyttää asianmukaisesti asetuksen (EY) N:o 773/2004 8 artiklan 1 kohdan mukaisia oikeuksiaan.
c)
Kantelija, joka katsoo, että se ei ole saanut jäljennöstä väitetiedoksiannon ei-luottamuksellisesta toisinnosta asetuksen (EY) N:o 773/2004 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti, tai että väitetiedoksiannon ei-luottamuksellista toisintoa ei ole laadittu tavalla, joka mahdollistaa sen oikeuksien tosiasiallisen toteutumisen, lukuun ottamatta tapauksia, joissa sovelletaan sovintomenettelyä.
d)
Tämän päätöksen 5 artiklassa tarkoitettu kolmas henkilö, jonka etua asia koskee ja jolla on syytä uskoa, että hänelle ei ole ilmoitettu menettelyn luonteesta ja kohteesta asetuksen (EY) N:o 773/2004 13 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 802/2004 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Sama koskee kantelijaa asiassa, johon sovelletaan sovintomenettelyä, jolla on syytä uskoa, että sille ei ole ilmoitettu menettelyn luonteesta ja kohteesta asetuksen (EY) N:o 773/2004 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
3. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja tekee perustellun päätöksen hänelle 1 tai 2 kohdan nojalla esitetystä pyynnöstä ja antaa kyseisen päätöksen tiedoksi pyynnön esittäneelle henkilölle sekä kaikille muille henkilölle, joita menettely koskee.
8 artikla
Liikesalaisuudet ja muut luottamukselliset tiedot
1. Jos komissio aikoo julkistaa tietoja, jotka saattavat sisältää liikesalaisuuksia tai muita jonkin yrityksen tai henkilön luottamuksellisia tietoja, kilpailun pääosasto ilmoittaa kyseiselle yritykselle tai henkilölle kirjallisesti tästä aikomuksesta ja sen syistä. Se asettaa määräajan, jonka kuluessa kyseinen yritys tai henkilö voi esittää kirjallisia huomautuksia.
2. Jos kyseinen yritys tai henkilö vastustaa tietojen julkistamista, se voi saattaa asian kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tutkittavaksi. Jos kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja katsoo, että tieto voidaan julkistaa, koska siinä ei kyse liikesalaisuudesta tai muista luottamuksellisista tiedoista tai koska ylivoimainen etu edellyttää tiedon julkistamista, tämä todetaan perustellussa päätöksessä, joka annetaan tiedoksi kyseiselle yritykselle tai henkilölle. Päätöksessä ilmoitetaan päivä, jonka jälkeen tieto julkistetaan. Tämä päivä voi olla aikaisintaan viikon kuluttua tiedoksiantopäivästä.
3. Edellä 1 ja 2 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin, kun tietoja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
4. Kun osapuolen puolustautumisoikeuksien tosiasiallisen toteutumisen ja oikeutetun luottamuksellisuuden tasapainottaminen sitä edellyttää, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi päättää, että asiakirja-aineiston ne osat, jotka ovat välttämättömiä osapuolen puolustautumisoikeuksien toteutumiseksi, asetetaan pyynnön esittävän osapuolen saataville rajoitetusti tavalla, jota koskevat yksityiskohdat kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja määrittää.
5 LUKU
MÄÄRÄAIKOJEN PIDENTÄMINEN
9 artikla
Määräaikojen pidentämistä koskevat pyynnöt
1. Jos osapuoli, jolle väitetiedoksianto on osoitettu, katsoo, että väitetiedoksiantoon vastaamiselle asetettu määräaika on liian lyhyt, se voi pyytää kyseisen määräajan pidentämistä vastaavalle johtajalle osoitetulla perustellulla pyynnöllä. Tällainen pyyntö on esitettävä hyvissä ajoin ennen alkuperäisen määräajan päättymistä perussopimuksen 101 ja 102 artiklan mukaisissa menettelyissä ja vähintään viisi työpäivää ennen alkuperäisen määräajan päättymistä asetuksen (EY) N:o 139/2004 mukaisissa menettelyissä. Jos pyyntöön ei suostuta tai pyynnön esittänyt osapuoli, jolle väitetiedoksianto on osoitettu, on eri mieltä myönnetystä määräajan pidennyksestä, se voi saattaa asian kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tutkittavaksi ennen alkuperäisen määräajan päättymistä. Kuultuaan vastaavaa johtajaa kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja päättää, onko määräajan jatkaminen tarpeen, jotta sellaisen osapuolen, jolle väitetiedoksianto on osoitettu, oikeus tulla kuulluksi toteutuisi tosiasiallisesti, ottaen samalla huomioon myös tarpeen välttää tarpeetonta viivytystä menettelystä. Perussopimuksen 101 ja 102 artiklan mukaisissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja ottaa huomioon muun muassa seuraavat tekijät:
a)
asiakirja-aineiston laajuus ja monimutkaisuus;
b)
onko pyynnön esittänyt osapuoli, jolle väitetiedoksianto on osoitettu, saanut aikaisemmin tilaisuuden tutustua tietoihin;
c)
muut objektiiviset esteet, joita pyynnön esittänyt osapuoli, jolle väitetiedoksianto on osoitettu, voi kohdata antaessaan huomautuksensa.
Ensimmäisen alakohdan a alakohdan arvioinnissa voidaan ottaa huomioon rikkomisten lukumäärä, rikkomisen väitetty kesto, asiakirjojen pituus ja lukumäärä ja asiantuntijaselvitysten pituus ja monimutkaisuus.
2. Jos muu osapuoli, kantelija tai 5 artiklassa tarkoitettu kolmas henkilö, jonka etua asia koskee, katsoo, että näkemysten esittämiselle asetettu määräaika on liian lyhyt, se voi pyytää kyseisen määräajan pidentämistä vastaavalle johtajalle osoitetulla perustellulla pyynnöllä hyvissä ajoin ennen alkuperäisen määräajan päättymistä. Jos pyyntöön ei suostuta tai muu osapuoli, kantelija tai kolmas henkilö, jonka etua asia koskee, ei yhdy tähän päätökseen, se voi saattaa asian kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tutkittavaksi. Kuultuaan vastaavaa johtajaa kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja päättää, olisiko määräajan pidennys myönnettävä.
6 LUKU
SUULLINEN KUULEMINEN
10 artikla
Järjestäminen ja tarkoitus
1. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja järjestää ja toimittaa perussopimuksen 101 ja 102 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamissäännöissä tarkoitetut kuulemiset.
2. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toimittaa suullisen kuulemisen täysin riippumattomana.
3. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja varmistaa, että kuuleminen toimitetaan moitteettomasti, ja edistää sekä itse kuulemisen että sitä seuraavan mahdollisen päätöksen objektiivisuutta.
4. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja varmistaa, että suullinen kuuleminen antaa osapuolille, joille väitetiedoksianto on osoitettu, muille osapuolille sekä suulliseen kuulemiseen hyväksytyille kantelijoille ja 5 artiklassa tarkoitetuille kolmansille henkilöille, joiden etua asia koskee, riittävän tilaisuuden tarkentaa näkemyksiään komission alustavista havainnoista.
11 artikla
Suullisen kuulemisen valmistelu
1. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja vastaa suullisen kuulemisen valmistelusta ja toteuttaa kaikki tarkoituksenmukaiset toimenpiteet. Suullisen kuulemisen asianmukaisen valmistelun varmistamiseksi kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi vastaavan johtajan kanssa neuvoteltuaan toimittaa kuulemiseen kutsutuille henkilöille etukäteen luettelon kysymyksistä, joista heitä pyydetään esittämään näkökantansa. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi myös ilmoittaa kuulemiseen kutsutuille henkilöille keskustelun painopistealueet, ottaen erityisesti huomioon ne tosiseikat ja kysymykset, jotka suullista kuulemista pyytäneet väitetiedoksiannon vastaanottajat haluavat ottaa esille.
2. Tätä varten kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi vastaavan johtajan kanssa neuvoteltuaan kutsua kuulemisen valmistelemiseksi koolle kuulemiseen kutsutut osapuolet sekä tarvittaessa komission yksiköt.
3. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi myös pyytää kirjallista ennakkoilmoitusta kuulemiseen kutsuttujen henkilöiden lausuntojen pääasiallisesta sisällöstä.
4. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi asettaa määräajan, jonka kuluessa kaikkien suulliseen kuulemiseen kutsuttujen on toimitettava luettelo henkilöistä, jotka osallistuvat heidän puolestaan. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toimittaa tämän luettelon kaikille suulliseen kuulemiseen kutsutuille henkilöille hyvissä ajoin ennen kuulemispäivää.
12 artikla
Kuulemisen ajoitus ja toimittaminen
1. Neuvoteltuaan vastaavan johtajan kanssa kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja määrää kuulemistilaisuuden päivämäärän, keston ja paikan. Jos on pyydetty kuulemisen lykkäystä, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja tekee siitä päätöksen.
2. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja päättää, olisiko uusia asiakirjoja voitava esittää kuulemisen aikana ja keitä olisi kuultava osapuolen puolesta.
3. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi antaa osapuolten, joille väitetiedoksianto on osoitettu, muiden osapuolten, kantelijoiden, muiden kuulemiseen kutsuttujen henkilöiden, komission yksiköiden ja jäsenvaltioiden viranomaisten esittää kysymyksiä kuulemisen aikana. Jos kysymykseen ei poikkeuksellisesti voida vastata kokonaan tai osittain suullisessa kuulemisessa, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi sallia vastauksen antamisen kirjallisesti tietyssä määräajassa. Tällainen kirjallinen vastaus jaetaan kaikille suullisen kuulemisen osanottajille, jollei kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toisin päätä sellaisen osapuolen, jolle väitetiedoksianto on osoitettu, puolustautumisoikeuksien tai kenen tahansa henkilön liikesalaisuuksien tai muiden luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi.
4. Jos kuulluksi tulemisen oikeuden varmistaminen sitä edellyttää, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi vastaavan johtajan kanssa neuvoteltuaan antaa asianomaisille osapuolille, muille osapuolille, kantelijoille tai 5 artiklassa tarkoitetuille kolmansille henkilöille, joiden etua asia koskee, mahdollisuuden toimittaa täydentäviä kirjallisia huomautuksia suullisen kuulemisen jälkeen. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja asettaa määräajan, jonka kuluessa tällaiset huomautukset on esitettävä. Komissio ei ole velvollinen ottamaan huomioon kyseisen päivän jälkeen saamiaan kirjallisia huomautuksia.
13 artikla
Liikesalaisuuksien suojelu ja suullisen kuulemisen luottamuksellisuus
Kutakin henkilöä kuullaan yleensä kaikkien muiden suulliseen kuulemiseen kutsuttujen henkilöiden ollessa läsnä. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi myös päättää kuulla henkilöitä erikseen suljetussa istunnossa ottaen huomioon heidän oikeutetut etunsa sen suhteen, ettei liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja paljasteta.
7 LUKU
VÄLIKERTOMUS JA OIKEUS ESITTÄÄ HAVAINTOJA
14 artikla
Välikertomus ja havainnot
1. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toimittaa toimivaltaiselle komission jäsenelle välikertomuksen kuulemisesta ja menettelyllisten oikeuksien tosiasiallista toteutumista koskevista päätelmistään. Tässä kertomuksessa esitetyt havainnot koskevat menettelyyn liittyviä kysymyksiä, mukaan lukien seuraavat:
a)
asiakirjojen julkistaminen ja oikeus tutustua asiakirja-aineistoon;
b)
määräajat väitetiedoksiantoon vastaamiselle;
c)
kuulluksi tulemisen oikeuden toteutuminen;
d)
suullisen kuulemisen asianmukainen toimittaminen.
Jäljennös kertomuksesta toimitetaan kilpailun pääosaston pääjohtajalle, vastaavalle johtajalle ja muille toimivaltaisille komission yksiköille.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen lisäksi ja siitä erillään kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi esittää havaintoja menettelyn edistymisestä ja puolueettomuudesta. Tällöin kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja pyrkii erityisesti varmistamaan, että kaikki asian kannalta merkitykselliset, myös osapuolten kannalta epäedulliset tosiseikat, rikkomisen vakavuuteen ja kestoon liittyvät tosiseikat mukaan lukien, otetaan asianmukaisesti huomioon laadittaessa komission päätösluonnoksia. Nämä havainnot voivat koskea muun muassa lisätietojen tarvetta, tiettyjen väitteiden peruuttamista ja täydentävien väitteiden esittämistä tai asetuksen (EY) N:o 1/2003 V luvun mukaisia lisätutkimuksia koskevia ehdotuksia.
Kilpailun pääosaston pääjohtajalle, vastaavalle johtajalle ja oikeudelliselle yksikölle annetaan tiedoksi tällaiset havainnot.
8 LUKU
SITOUMUKSET JA SOVINTOMENETTELYT
15 artikla
Sitoumukset ja sovintomenettelyt
1. Menettelyn osapuolet, jotka asetuksen (EY) N:o 1/2003 9 artiklan mukaisesti tarjoavat sitoumuksia komission alustavassa arvioinnissaan esittämien huolenaiheiden poistamiseksi, voivat saattaa asian kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tutkittavaksi missä tahansa 9 artiklan mukaisen menettelyn vaiheessa osapuolten menettelyllisten oikeuksien tosiasiallisen toteutumisen varmistamiseksi.
2. Kartelleja koskevissa asioissa menettelyn osapuolet, jotka aloittavat sovintoon tähtäävät neuvottelut asetuksen (EY) N:o 773/2004 10 a artiklan mukaisesti, voivat saattaa asian kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tutkittavaksi missä tahansa vaiheessa sovintomenettelyn aikana varmistaakseen menettelyllisten oikeuksiensa tosiasiallisen toteutumisen.
9 LUKU
LOPPUKERTOMUS
16 artikla
Sisältö ja toimittaminen ennen päätöksen antamista
1. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja laatii kyseistä asiaa koskevan, neuvoa-antavalle komitealle toimitettavan päätösluonnoksen perusteella kirjallisen loppukertomuksen 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen menettelyllisten oikeuksien tosiasiallisesta toteutumisesta menettelyn kaikissa vaiheissa. Kyseisessä kertomuksessa tarkastellaan myös sitä, käsitelläänkö päätösluonnoksessa ainoastaan sellaisia väitteitä, joista osapuolille on annettu mahdollisuus esittää näkemyksensä.
2. Loppukertomus toimitetaan toimivaltaiselle komission jäsenelle, kilpailun pääosaston pääjohtajalle sekä vastaavalle johtajalle ja muille toimivaltaisille komission yksiköille. Se annetaan tiedoksi jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja EFTAn valvontaviranomaiselle ETA-sopimukseen liitetyissä pöytäkirjoissa 23 ja 24 olevien yhteistyötä koskevien määräysten mukaisesti.
17 artikla
Toimittaminen komissiolle ja julkaisu
1. Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus esitetään komissiolle yhdessä sille toimitetun päätösluonnoksen kanssa, jotta voitaisiin varmistaa, että komission tehdessä päätöksen yksittäisessä asiassa sillä on tiedossaan kaikki merkitykselliset tiedot menettelyn kulusta ja siitä, että menettelyllisten oikeuksien tosiasiallinen toteutuminen on varmistettu koko menettelyn ajan.
2. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi muuttaa loppukertomustaan niiden muutosten perusteella, joita päätösluonnokseen tehdään ennen kuin komissio hyväksyy sen.
3. Komissio antaa kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomuksen päätöksen kanssa tiedoksi niille, joille päätös on osoitettu. Se julkaisee kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomuksen yhdessä päätöksen kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä ottaen huomioon yritysten oikeutetut edut suojella liikesalaisuuksiaan.
10 LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
18 artikla
Kumoaminen ja siirtymäsäännös
1. Kumotaan päätös 2001/462/EY, EHTY.
2. Päätöksen 2001/462/EY, EHTY mukaisesti jo aloitetut menettelyt ovat edelleen voimassa. Ennen tämän päätöksen voimaantuloa toteutettujen tutkintatoimenpiteiden osalta kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi kieltäytyä käyttämästä tämän päätöksen 4 artiklan mukaista toimivaltaansa.
Jos menettelyn aloittaminen asetuksen (EY) N:o 1/2003 11 artiklan 6 kohdan nojalla tai asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla tapahtuu ennen tämän päätöksen voimaantuloa, tämän päätöksen 14 artiklassa tarkoitettu välikertomus ja 16 artiklassa tarkoitettu loppukertomus eivät koske tutkintavaihetta, jollei kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toisin päätä.
19 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 13 päivänä lokakuuta 2011.