PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 349/2012
ze dne 16. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 130/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) v rozmezí od 0 % do 34,9 %. Je třeba připomenout, že sazba konečného antidumpingového cla uloženého v případě kyseliny vinné, kterou vyrábí čínský vyvážející výrobce Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (dále jen „společnost Hangzhou Bioking“), činí 0 % a u ostatních čínských vyvážejících výrobků se pohybuje mezi 4,7 % a 34,9 %.
(2)
V návaznosti na přezkum, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada dne 22. února 2008 nařízením (ES) č. 150/2008 (3) rozsah působnosti výše uvedených opatření změnila.
(3)
V návaznosti na přezkum stávajících opatření vztahujících se na společnost Hangzhou Bioking, který byl zahájen podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1515/2001 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO nazvanou „Mexiko - konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži“ (4), která v odstavcích 305 a 306 stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být vyloučen z působnosti konečného opatření uloženého v důsledku takového šetření a nemůže být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností, Rada dne 16. dubna 2012 nařízením (EU) č. 332/2012 (5) změnila opatření týkající se společnosti Hangzhou Bioking.
(4)
Na šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (6) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 27. října 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tito výrobci (dále jen „žadatelé“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. a Comercial Química Sarasa SL, kteří představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby kyseliny vinné v Unii.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 26. ledna 2011 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Paralelní případy
(8)
Dne 29. července 2011 Komise rovněž informovala o zahájení antidumpingového řízení (8) podle článku 5 týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Číny, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking.
(9)
Týž den oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu (9) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který se týkal antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny a který se omezoval na posouzení dumpingu, pokud jde o dva čínské vyvážející výrobce, jmenovitě Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, a Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(10)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(12)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z Číny, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
S ohledem na obdržené odpovědi bylo rozhodnuto, že se v případě výrobců v Unii použije výběr vzorku. Dovozci v Unii, kteří nejsou s nikým ve spojení, v rámci tohoto šetření nespolupracovali. Pokud jde o vyvážející výrobce z Číny, ochotu spolupracovat na šetření projevili pouze dva vyvážející výrobci. Proto bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobků není výběr vzorku třeba provádět.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací, které tito výrobci v Unii poskytli, vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje obdobného výrobku v Unii. Celkový objem jejich prodeje představoval 61 % objemu prodeje na trhu Unie.
(16)
Odpovědi na dotazník zaslali čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva uživatelé v Unii a dva vyvážející výrobci z Číny. Dva spolupracující výrobci v Unii navíc poskytli požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(17)
Vývoz uskutečněný společností Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové, byl z analýzy újmy i dumpingu, jakož i z analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a rizika obnovení újmy v důsledku dumpingového dovozu vyloučen. Analýza v rámci tohoto přezkumu byla proto založena na vývozu dotčeného výrobku z Číny do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který je v tomto nařízení rovněž označován jako „vývoz podléhající opatřením“, avšak s vyloučením vývozu, který uskutečnil výrobce společnost Hangzhou Bioking.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Comercial Quimica Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
b)
vyvážející výrobci v Číně:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
uživatelé
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 150/2008, které v souladu s výše uvedeným vysvětlením mění oblasti působnosti opatření, která byla zavedena původním nařízením. Dotčeným výrobkem je kyselina vinná, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090) (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že dotčený výrobek dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné, že v případě, že stávající opatření pozbudou platnosti, dumping přetrvá nebo se obnoví.
(22)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců zahrnutých do tohoto přezkumu se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Z dvaceti známých vyvážejících výrobců se přihlásily a byly ochotné spolupracovat pouze dvě společnosti, které obě požívají zacházení jako v tržním hospodářství. Tyto dvě společnosti v průběhu období přezkumného šetření představují většinu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie, s vyloučením vývozu, který uskutečnila společnost Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(23)
Vzhledem k tomu, že Čína je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(24)
Stejně jako v původním šetření byla pro účely určení běžné hodnoty za srovnatelnou zemi navržena Argentina. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby.
(25)
Jeden velkoodběratel kyseliny vinné upozornil na určitá omezení, která volba Argentiny za srovnatelný trh představuje, a tvrdil, že by Argentina neměla být jediným měřítkem pro účely určení běžné hodnoty. Dotčená strana poukazovala zejména na údajné rozdíly ve výrobním procesu v Číně a Argentině, na omezený rozsah roční produkce v porovnání se světovou produkcí a na kolísání směnných kurzů. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo.
(26)
Rozdílnost výrobních procesů v Argentině a Číně a výsledný vliv na náklady a ocenění dotčeného výrobku byly každopádně zváženy již v rámci původního šetření a bylo zjištěno, že na srovnatelnost výrobků, které byly shledány obdobnými, nemají vliv. Vzhledem k tomu, že tvrzení velkoodběratele nezahrnovala žádný nový poznatek a nebyla nijak doložena, byl tento argument zamítnut. Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti tak potvrzují zjištění původního šetření, že rozdíly ve výrobních procesech neměly dopad na srovnatelnost výrobků.
(27)
Omezená velikost roční produkce v Argentině v porovnání s produkcí kyseliny vinné na světovém trhu není argument, který by byl při posuzování, zda je konkrétní trh vhodný pro učení běžné hodnoty na srovnatelném trhu, relevantní. Šetření ve skutečnosti potvrdilo, že Argentina disponuje otevřeným a konkurenčním trhem, na němž působí přinejmenším dva subjekty. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(28)
Argument značných kurzových výkyvů mezi regiony nebyl opodstatněný. Kromě toho nebylo v rámci šetření na místě zjištěno nic, co by poukazovalo na jakékoli narušení měnových kurzů mezi regiony. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení rovněž zamítnuto.
(29)
Stejně jako v původním šetření se tak dospělo k závěru, že Argentina je vhodnou srovnatelnou zemí, na jejímž základě se určí běžná hodnota.
(30)
Byly kontaktovány dvě známé argentinské společnosti, avšak pouze jedna souhlasila, že bude spolupracovat, že odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Při určování běžné hodnoty byly použity údaje týkající se této společnosti.
2.2 Běžná hodnota
(31)
V případě obou společností, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota určena na základě příslušných údajů týkajících se těchto společností. V souladu s článkem 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je prodej kyseliny vinné nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
Pro jednu společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, musela být běžná hodnota zjištěna početně, neboť její prodej na domácím trhu nebyl v souladu s vysvětlením ve 31. bodě odůvodnění dostatečný, aby jej bylo možné považovat za reprezentativní. Proto byla běžná hodnota vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů společnosti a zisku domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku.
(33)
Jelikož u druhé společnosti, které bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byl prodej na domácím trhu reprezentativní a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota této společnosti určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu.
(34)
Pokud jde o společnosti, kterým nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
(35)
Domácí prodej nezávislým odběratelům ve srovnatelné zemi byl proto rovněž posuzován v souladu s kritériem vymezeným v článku 2 základního nařízení. Komise mohla ověřit, že tento prodej byl proveden v dostatečných množstvích a v běžném obchodním styku, a bylo jej tedy možné použít pro určení běžné hodnoty u společností, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(36)
Všechny prodeje na vývoz do Unie, které uskutečnili spolupracující vyvážející výrobci, byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
(37)
V případě vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v Číně byly informace získány z dovozních statistik, které jsou k dispozici v databázi podle čl. 14 odst. 6.
2.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(39)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobků, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
(40)
Aby bylo srovnání běžné hodnoty ze závodu ve srovnatelné zemi a vývozní ceny v souladu s 37. bodem odůvodnění spravedlivé, byly vývozní ceny CIF upraveny na ceny ze závodu za použití údajů shromážděných během inspekcí na místě.
2.5 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(42)
V případě spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se při tomto srovnání zjistilo, že u uvedených společností dumping pokračuje, i když na mírně nižší úrovni.
(43)
Vypočítané zbytkové clo poukazovalo na významné dumpingové rozpětí, které dokonce převyšuje rozpětí zjištěné v původním šetření.
3. Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(44)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(45)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(46)
Poté, co byla v lednu 2006 uložena konečná opatření, se dumpingový dovoz z Číny i nadále zvyšoval, z 3 034 tun v roce 2007 na 3 649 tun v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o přibližně 20 %. Souběžně dosáhl podíl dumpingového dovozu z Číny na trhu za posuzované období 1,0 procentního bodu z 12,6 % v roce 2007 na 13,5 % v období přezkumného šetření.
(47)
Během téhož období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Číny relativně stabilní, mezi lety 2007 a 2008 došlo k jejich zvýšení o 12, 6 %, po kterém následoval v roce 2009 pokles, který pokračoval i v období přezkumného šetření, kdy ceny dosáhly úrovně z roku 2007.
3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(48)
Pokud jde o celkovou výrobní kapacitu kyseliny vinné v Číně, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací (10) patrné, že výrobní kapacita na čínském domácím trhu z velké části převyšuje poptávku.
(49)
Celková výrobní kapacita v Číně se při zohlednění informací, které byly získány na místě během šetření a při průzkumech trhu (11), odhaduje na přibližně 25 000 tun. Čínský trh je v porovnání s volnou kapacitou v Číně a s odhadovanou spotřebou 5 000 tun malý.
(50)
Kromě toho se objevují jasné náznaky, že kapacita v Číně je ještě vyšší než 25 000 tun. Porovnáme-li údaje za původní období šetření a stávající období přezkumného šetření, celková kapacita obou spolupracujících vyvážejících čínských vývozů se zvýšila o více než 200 %. Odpovídající volná kapacita byla přibližně 20 % celkové kapacity v období přezkumného šetření.
(51)
Z údajů získaných z výtahů ze zpráv uvedených ve 48. bodě odůvodnění a z veřejně dostupných informací vyplývá, že v roce 2007 byly založeny přinejmenším dvě nové společnosti zabývající se výrobou kyseliny vinné.
(52)
Z těchto důvodů je zřejmé, že je kapacita v Číně v porovnání s domácí spotřebou nepřiměřená, což potvrzuje, že čínští výrobci nutně potřebují posilnit své postavení na vývozních trzích.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí
(53)
Podle informací, které byly získány od spolupracujících čínských společností, je úroveň cen účtovaný do třetích zemí v souladu s úrovní cen, které by tyto společnosti mohly získat na trhu Unie. Jak je uvedeno výše, existuje na čínském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(54)
Trh Unie je největším trhem na světě s přibližně 40 % světové spotřeby kyseliny vinné a nadále se rozvíjí, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že čínské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na největším světovém trhu a udržet si významný podíl na trhu Unie.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Na základě výše uvedených zjištění lze dospět k závěru, že významný objem dovozu z Číny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k potenciální volné kapacitě v Číně, k novým výrobcům, kteří se objevili na čínském trhu, a ke skutečnosti, že trh Unie je největším trhem na světě s atraktivní úrovní cen lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzivnili.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(56)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek devět výrobců v Unii. Šest z těchto devíti výrobců při šetření plně spolupracovalo, odevzdalo formuláře a požádalo o zařazení do vzorku. Bylo zjištěno, že těchto šest výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 73 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jak je zmíněno v 57. bodě odůvodnění, všech devět výrobců, kteří poskytli údaje v žádosti o přezkum, je dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(57)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie na základě informací, jež byly shromážděny od výrobců, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (průměrné jednotkové ceny zásob, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(58)
Je třeba poznamenat, že pro trh Unie s kyselinou vinnou je charakteristický relativně malý počet výrobců, především malých a středních podniků, které se nacházejí v Itálii a Španělsku. S výjimkou jednoho výrobce, který je usazen ve Španělsku a který vyrábí pouze kyselinou vinnou, jsou všichni ostatní výrobci vertikálně integrováni a jejich hlavní činností je výroba alkoholu z vinných kalů, tedy proces, v němž kyselina vinná figuruje jako vedlejší produkt.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby na trhu Unie, databáze čínského vývozu a údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů vycházejících ze žádosti o přezkum.
(60)
Spotřeba kyseliny vinné v Unii mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o 11 %. Přesněji zřejmá poptávka klesla od roku 2007 do roku 2009 o 15 %. Spotřeba Unie v průběhu období přezkumného šetření však dosáhla 29 964 tun, což ve srovnání s předchozím rokem představuje významný nárůst o 26 procentních bodů. Toto zvýšení lze vysvětlit značnou pružností cen kyseliny vinné. Pokud jsou ceny nízké, jak tomu bylo v období přezkumného šetření, může být kyselina vinná používána i pro další účely jako náhrada za suroviny pro chemickou výrobu, jako je kyselina citronová a jablečná, čímž se vysvětluje zvýšení její celkové spotřeby v Unii.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
26 931
25 333
22 983
29 964
Index
100
94
85
111
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze čínského vývozu, Eurostat.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Číny
2.1 Objem a podíl na trhu
(61)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 45 %. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 8 495 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 28,4 %.
(62)
Objem dovozu kyseliny vinné pocházející od čínských vývozců, který je předmětem antidumpingových opatření, do Unie v období přezkumného šetření vzrostl o 20 % a dosáhl 3 649 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 12,2 % oproti 11,3 % na začátku posuzovaného období. Zbývající dovoz ve výši 4 846 tun uskutečnil čínský vývozce, na nějž se vztahuje nulová sazba a který rovněž zvýšil svůj podíl na celkovém čínském vývozu do Unie během posuzovaného období (+ 9 procentních bodů).
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z Číny, který podléhá opatřením, (v tunách)
3 035
3 042
2 945
3 649
Index = 100
100
100
97
120
Podíl dovozu z Číny, který podléhá opatřením
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Index = 100
100
106
113
107
2.2 Ceny a cenové podbízení
(63)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen CIF na hranici EU v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením, a příslušné průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu), který podléhá opatřením
1 834
2 060
1 966
1 819
Index = 100
100
112
107
99
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Průměrná jednotková prodejní cena čínského vývozu podléhajícího opatřením na úrovni cen CIF činila v období přezkumného šetření 1 819 EUR/t, což v rámci posuzovaného období odpovídá nárůstu o 20 %.
(65)
Pokud jde o prodejní cenu kyseliny vinné na trhu Unie během období přezkumného šetření, bylo provedeno srovnání mezi cenami kyseliny vinné vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie a cenami v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením. Uvedenými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelů, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů. Tyto ceny byly srovnány s cenami, které účtují výše uvedení čínští vyvážející výrobci bez slev a rabatů, a podle potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, s dalším nutným očištěním o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Vážená průměrná prodejní cena v Unii během období přezkumného šetření činila 2 496 EUR/t.
(66)
Srovnání podle jednotlivých typů ukázalo, že v průběhu období přezkumného šetření byl dovoz zboží z Číny, který podléhá opatřením, v Unii prodáván za ceny, které se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie, a to průměrně o 32,6 %.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(67)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
590
135
156
845
Index = 100
100
23
26
143
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Index = 100
100
24
31
129
Cena dovozu (EUR/t)
2 503
2 874
2 300
2 413
Zdroj: Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(68)
Objem dovozu kyseliny vinné z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období zvýšil o 43 % a v období přezkumného šetření dosáhl výše 845 tun. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou významně vyšší než ceny uplatňované v případě Číny a pouze mírně nižší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie. Vývoz z jiných třetích zemí však lze považovat za okrajový, neboť během období přezkumného šetření představoval navzdory prudkému procentnímu nárůstu na konci posuzovaného období pouze 2,8 % podílu na trhu.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny příslušné hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(70)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, byly vzhledem ke skutečnosti, že pro účely analýzy újmy byl v případě výrobního odvětví Unie použit výběr vzorku, ukazatele újmy stanoveny na dvou úrovních.
4.2 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(71)
Výroba v Unii klesla o 5 % mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně došlo v daném případě ke zvýšení o 19 procentních bodů mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření na zhruba 30,5 tisíc tun, které následovalo po prudkém poklesu ve výši 14 % mezi rokem 2007 a 2009. Zvýšená úroveň výroby umožnila výrobnímu odvětví Unie udržet zvýšení výrobních nákladů na určité úrovni a měla pozitivní dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
29 000
27 500
25 000
30 588
Index = 100
100
95
86
105
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(72)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 2 %.
(73)
Míra využití kapacity činila v roce 200763 %, v roce 2009 poklesla na 56 % a v období přezkumného šetření dosáhla 68 %. Nižší míra využití v roce 2009 odráží negativní dopady krize. Celkové využití kapacity během posuzovaného období vzrostlo o 8 %, což přispělo k dalšímu snížení fixních nákladů.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
46 000
46 000
45 000
45 000
Index = 100
100
100
98
98
Využití kapacity
63 %
60 %
56 %
68 %
Index = 100
100
95
88
108
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
c) Objem prodeje
(74)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření mírně vzrostl o 1 %. Nejprve došlo mezi rokem 2007 a 2008 ke snížení o 11 %, po kterém následoval další pokles o 9 % v roce 2009 a na konci na konci posuzovaného období bylo dosaženo téměř stejné úrovně jako na začátku posuzovaného období, což ukazuje na velké rozdíly především v důsledku hospodářské krize z let 2008 a 2009.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
20 489
18 165
16 709
20 623
Index = 100
100
89
82
101
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(75)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 7,3 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl ze 76,1 % v roce 2007 na 68,8 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby nebyl prodej výrobního odvětví Unie v posuzovaném období s to dosáhnout stejného tempa, nicméně zůstával stabilní.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobců v Unii na trhu
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Index = 100
100
94
95
90
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(76)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zůstal objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie navzdory poklesu spotřeby Unie o 11 % stabilní a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 %. Z toho lze vyvodit, že výrobci v Unii nebyli s to využít případného růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(77)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 28 %. Počet zaměstnaných osob přesněji výrazně poklesl z 320 v roce 2007 a 2008 na 280 v roce 2009 a 230 v období přezkumného šetření. Propad v roce 2009 je odrazem restrukturalizačních snah řady výrobců v Unii.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
320
320
280
230
Index = 100
100
100
88
72
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
g) Produktivita
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 47 %. To odráží skutečnost, že výroba vzrostla o 5 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 28 %, a svědčí o vyšší efektivitě výrobního odvětví Unie. Je to obzvláště patrné v období přezkumného šetření, kdy výroba rostla a úroveň zaměstnanosti se i nadále snižovala a produktivita byla o 48 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
90
85
89
132
Index = 100
100
94
99
147
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
h) Činitele ovlivňující prodejní ceny
(79)
Roční průměrné prodejní ceny na trhu Unie, za které výrobci zařazení do vzorku prodávají odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vzrostly mezi rokem 2007 a 2009 o 8 %, avšak během posuzovaného období poklesly o 6 %, neboť v období přezkumného šetření dosáhla roční průměrná prodejní cena, která v roce 2007 činila 2 667 EUR/tunu, 2 496 EUR/t. Dostupnost vinanu vápenatého, který se vyrábí z vinných kalů a představuje 66 % celkových výrobních nákladů kyseliny vinné, se liší podle jakosti sklizených hroznů. Příznivé nebo nevhodné klimatické podmínky tak mohou mít vliv na celkovou nabídku vinanu vápenatého, což má zase vliv na roční průměrnou prodejní cenu. Je třeba poznamenat, že roky 2007 a 2008 nebyly pro sklizeň hroznů příznivé, což následně vedlo ke zvýšení nákladů surovin a prodejních cen po skončení období produkce (vzhledem k tomu, že se jedná o sezónní produkt, vliv se projeví teprve několik měsíců po sklizni). Rok 2009 byl pro sklizeň hroznů naopak dobrým rokem a roční průměrné prodejní ceny v období přezkumného šetření byly ve srovnání s předchozím rokem o 14 % nižší.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
2 667
2 946
2 881
2 496
Index = 100
100
110
108
94
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
i) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(80)
Vzhledem k výši dumpingu, která bylo zjištěna v tomto šetření, nebylo možné počítat s překonáním všech účinků dřívějšího dumpingu a mělo se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie. Je třeba připomenout, že v původním šetření bylo u dvou spolupracujících čínských výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši 4,7 % a 10,1 %. Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti je 34,9 %. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, bylo zahájeno antidumpingové řízení omezené na pouze jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking, na níž se opatření nevztahují, a nelze vyloučit, že by u tohoto vyvážejícího výrobce mohlo být zjištěn dumping. Kromě toho, jak je uvedeno ve 48. až 54. bodě odůvodnění, byla pravděpodobnost pokračování dumpingu stanovena především na základě dostupné volné výrobní kapacity v Číně a poměrně malé velikosti domácího čínského trhu. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingového dovozu z Číny, je třeba připomenout, že po uložení konečných opatření v lednu 2006 se dovoz z Číny, který podléhá opatřením, i nadále zvyšoval, jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
j) Zásoby
(81)
Množství zásob zůstalo během posuzovaného období stabilní a vykázalo mírné zvýšení o 2 %. Výroba se přesněji v roce 2008 v přímé souvislosti s vývojem prodeje, jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění, prudce zvýšila o 65 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se objem zásob snížil, neboť prodej nezávislým odběratelům se ve stejném období zvýšil.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
863
1 428
933
879
Index = 100
100
165
108
102
Zdroj: odpovědi na dotazník.
k) Mzdy
(82)
Průměrné mzdové náklady vzrostly během posuzovaného období o 19 %, a to navzdory snahám o snížení nákladů práce ze strany výrobců zařazených do vzorku, zejména v případě nekvalifikovaných pracovníků, což se projevilo i celkovým snížením pracovní síly, jak je uvedeno v 77. bodě odůvodnění.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdy (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Index = 100
100
111
110
119
Zdroj: odpovědi na dotazník.
l) Ziskovost a návratnost investic
(83)
Během posuzovaného období se ziskovost obdobného výrobku v případě prodejů, které uskutečnili výrobci zařazení do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, zvýšila o více než 6 procentních bodů. Konkrétněji ziskovost výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a 2008 klesla o 3,7 procentního bodu na úroveň 7,7 %, což bylo považováno za nesplnění cílového zisku, v roce 2009 vzrostla a v období přezkumného šetření dosáhla 17,6 %.
(84)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Klesla z úrovně 36,4 % v roce 2007 na 21,9 % v roce 2008. Poté vzrostla na 44,4 % v roce 2009 a v období přezkumného šetření opět vzrostla na 142,9 %. Celkově zůstala návratnost investic během posuzovaného období velmi pozitivní.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Index = 100
100
67
109
153
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Zdroj: odpovědi na dotazník.
m) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(85)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2007 kladný ve výši 4,6 milionu EUR. V roce 2008 poklesl na 1,8 milionu EUR a do konce posuzovaného období se značně zlepšoval, až dosáhl v období přezkumného šetření úrovně 6,8 milionů EUR. Celkově byl peněžní tok v posuzovaném období neustále kladný.
(86)
Z údajů nevyplývá, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména s ohledem na skutečnost, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, že většina výrobců zařazených do vzorku jsou integrované společnosti.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Index = 100
100
39
100
145
Zdroj: odpovědi na dotazník.
n) Investice
(87)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížily o 23 %. Mezi rokem 2007 a 2008 přesněji vzrostla o 5 % a v roce 2009 se zvýšila o dalších 32 procentních bodů. Prudký pokles investic mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření (- 60 procentních bodů) lze částečně vysvětlit skutečností, že společnosti, jež byly předmětem šetření, již v průběhu posuzovaného období uskutečnily hlavní nezbytné investice, které si naplánovaly.
Tabulka 16
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Index = 100
100
105
137
77
Zdroj: odpovědi na dotazník.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(88)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je však třeba pohlížet v kontextu vyšší poptávky mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, jež měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 7,3 procentního bodu na 68,8 %.
(89)
Relevantní mikroekonomické ukazatele vykazovaly ve stejnou dobu zlepšení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Ziskovost a návratnost investic byly i nadále kladné a peněžní tok v období přezkumného šetření rovněž zůstal kladný.
(90)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Neexistence podstatné újmy během období přezkumného šetření by však měla být posouzena ve světle dalších důležitých ukazatelů újmy, které se v průběhu posuzovaného období vyvíjely negativně, zejména ve světle prodejních cen, ztráty podílu na trhu a zaměstnanosti. Výrobní odvětví Unie je proto stále považováno za zranitelné a v některých ohledech nedosahuje úrovní, které by bylo možné očekávat, pokud by se plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci původního šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(91)
Jak je uvedeno ve 48. až 52. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Číně disponují značnou volnou kapacitou a zjevným potenciálem významně navýšit objem vývozu na trh Unie i přesměrovat vývoz z jiných trhů.
(92)
Ceny CIF kyseliny vinné při vývozu do Unie, které uplatňují čínští vývozci, kteří v současné době podléhají opatřením, byly v období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie a při porovnání jednotlivých typů bylo zjištěno cenové podbízení ve výši 32,6 %.
(93)
Z analýzy vývozu kyseliny vinné z Číny (12) do zbytku světa po období přezkumného šetření vyplývá, že objem tohoto vývozu výrazně klesl z 10 862 tun v období přezkumného šetření na 8 118 tun na konci července 2011 (- 25 %). Tento pokles objemu vývozu z Číny na jiné trhy ve výši 2 744 tun by mohl vést ke vzniku dalšího toku čínského vývozu na trh Unie.
(94)
Vzhledem k existujícím volným kapacitám pro kyselinu vinnou v Číně a k přitažlivosti trhu Unie, jak bylo uvedeno výše, by se vývozci z Číny s největší pravděpodobností pokusili svůj podíl na trhu v Unii zvýšit, čímž by výrobnímu odvětví Unie způsobili podstatnou újmu. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny by jakýkoli větší objem dumpingového dovozu z Číny vyvolal u výrobního odvětví Unie ještě silnější tlak na ceny a způsobil podstatnou újmu.
(95)
Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění, je celková finanční situace výrobního odvětví Unie částečně ovlivněna klimatickými podmínkami a sklizní. Je třeba připomenout, že kyselinu vinnou, kterou používají i výrobci vína, lze získat buď z vedlejších produktů vinifikace, nebo, jako je tomu v případě čínských vývozců, chemickou syntézou z petrochemických sloučenin nebo derivátů uhlí, jako je benzen.
(96)
Dále je tudíž třeba připomenout, že čínská výroba není co do objemu nijak omezena, neboť na rozdíl od výrobců ve výrobním odvětví Unie, kteří používají přírodní suroviny, tj. vinné kaly, využívá syntetické výrobní metody.
(97)
Vzhledem k tomu, že ziskovost výrobního odvětví Unie je částečně závislá na klimatických podmínkách, nelze vyšší ziskovost, která byla dosažena v období přezkumného šetření, považovat za trvalou. Dokonce i během posuzovaného období nebylo výrobní odvětví Unie vždy schopno docílit plánovaného zisku ve výši 8 %. Ziskovost výrobního odvětví Unie navíc v období šesti měsíců po ukončení období přezkumného šetření již značně poklesla na přibližně 3 %, čímž se odvětví opět ocitlo ve zranitelném postavení.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(98)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k nárůstu dumpingového vývozu z Číny, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Proto se dospělo k závěru, že případné zrušení opatření vůči Číně by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(99)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(100)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(101)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie opatření proti dovozu z Číny zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(102)
Výrobní odvětví Unie se obecně ukázalo jako životaschopné odvětví. To bylo potvrzeno pozitivním vývojem jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o restrukturalizaci a zavedeným opatřením. Výrobní odvětví Unie v posuzovaném období zejména zlepšilo svou nákladovou strukturu a ziskovost.
(103)
Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z Číny nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie opět utrpělo podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z Číny, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace. Existuje totiž značná pravděpodobnost, že dojde k dumpingu působícímu újmu v rozsahu, kterému by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících antidumpingových opatření.
(104)
Proto se dospělo k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně bude jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(105)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uloženého opatření významný. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(106)
Kyselina vinná se používá především ve vinařském a potravinářském průmyslu jako přídatná látka v potravinách a nápojích a ve stavebnictví jako zpomalovač do sádry.
(107)
V rámci tohoto šetření byli kontaktováni všichni známí uživatelé.
(108)
Uživatelé z oblasti stavebnictví nespolupracovali. Jak bylo zjištěno v původním šetření, představuje kyselina vinná méně než 2 % nákladů výrobků ze sádry, je-li použita. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření bude mít na náklady a konkurenceschopnost odvětví stavebnictví zanedbatelný vliv.
(109)
V rámci řízení spolupracovali dva hlavní dovozci/uživatelé z potravinářského odvětví. Mohlo být stanoveno, že obě společnosti jsou vysoce ziskové, a to i pokud jde o jejich sortiment, ve kterém dotčený výrobek figuruje jako jedna ze surovin. Kromě toho prodej výrobků vyráběných za použití dotčeného výrobku představoval pouze malý podíl jejich celkového obratu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření by nemělo na uživatele potravinářského průmyslu přehnaný vliv. Pro tyto uživatele byla navíc existence různých zdrojů dotčeného výrobku velmi důležitá.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(110)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(111)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstala zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním.
(112)
Uživatel z odvětví stavebnictví tvrdil, že prodloužení platných opatření způsobí nedostatek dotčeného výrobku, zvýší jeho výrobní náklady, a povede tak ke zvýšení cen jeho konečných výrobků. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy. Vzhledem k chybějícímu odůvodnění uvedených tvrzení a nedostatečné spolupráci ze strany uživatelů z odvětví stavebnictví však tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(113)
Oba uživatelé z odvětví potravinářství, kteří spolupracovali v rámci šetření, tvrdili, že nebyl dostatečně zohledněn vliv zachování opatření na potravinářský průmysl, a jeden z nich požádal o slyšení u úředníka pro slyšení.
(114)
Během slyšení uživatel nezpochybnil závěr, že zachování opatření nebude mít celkově negativní vliv na ziskovost společnosti jako celku, avšak tvrdil, že z jeho pohledu bude mít značný dopad na ziskovost konkrétního sortimentu využívající dotčený výrobek a představující pouze minimální podíl na celkovém obratu. Rovněž tvrdil, že po období přezkumného šetření se ceny kyseliny vinné na domácím trhu značně zvýšily a že tyto úrovně cen opětovně značně sníží ziskovost jeho výroby. Tento uživatel nicméně nepopíral, že nárůst cen byl způsoben nedostatečnou nabídkou surovin na trhu Unie, jejíž úroveň se pravidelně mění podle sklizně hroznů, a nelze jí tudíž považovat za stálou nebo ovlivněnou platnými antidumpingovými opatřeními.
(115)
Druhý uživatel se během slyšení s osobami pověřenými šetřením vyslovil proti prodloužení opatření a použil podobné argumenty. Tyto argumenty byly tudíž rovněž zamítnuty (viz předchozí bod odůvodnění).
(116)
Spolupracující vyvážející čínský výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Unie nelze stále považovat za zranitelné, že hlavní důvod situace výrobního odvětví Unie je úzce spojen s klimatickými podmínkami a v důsledku toho se vyslovil proti zachování opatření. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy, a nebylo je proto možné přijmout. Jejich povaha navíc nebyla s to změnit výše uvedené závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Výrobní odvětví Unie s ohledem na své výsledky v oblasti ziskovosti v posuzovaném období uvedlo, že ukončení výroby jediného francouzského výrobce, ke kterému došlo v polovině roku 2008, vedlo krátkodobě ke snížení množství dotčeného výrobku, které je k dispozici na domácím trhu, a dočasně tak ke zvýšení prodejních cen a s tím souvisejícímu zvýšení jejich ziskovosti. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že s ohledem na uvedené okolnosti by tyto změny v žádném případě neměly být chápány jako trvalé. Závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie tedy zůstávají nezměněné.
(118)
Po zvážení všech připomínek, které zúčastněné strany vznesly poté, co se seznámily se závěry šetření, se dospělo k závěru, že žádná připomínka není s to změnit závěry dosažené v rámci šetření.
(119)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná pro dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny vinné, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090), a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Čínská lidová republika
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Čínská lidová republika
4,7 %
A689
Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Čínská lidová republika - doplňkový kód TARIC A687).
34,9 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. dubna 2012.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 349/2012,
annettu 16 päivänä huhtikuuta 2012,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 130/2006 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan viinihapon tuonnissa lopullisen polkumyyntitullin, joka on suuruudeltaan 0-34,9 prosenttia. Kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd:n, jäljempänä ’Hangzhou Bioking’, tuottamalle viinihapolle asetettu lopullinen polkumyyntitulli oli nolla prosenttia, kun se muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta vaihteli 4,7 prosentista 34,9 prosenttiin.
(2)
Neuvosto antoi 22 päivänä helmikuuta 2008 asetuksen (EY) N:o 150/2008 (3), jolla se muutti edellä mainittujen toimenpiteiden soveltamisalaa perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla vireille pannun tarkastelun perusteella.
(3)
Asetuksen (EY) N:o 1515/2001 2 artiklan 3 kohdan perusteella vireille pannun, Hangzhou Biokingiin kohdistuvien voimassa olevien toimenpiteiden tarkastelun jälkeen neuvosto antoi 16 päivänä huhtikuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 332/2012 (4), jolla se muutti Hangzhou Biokingiä koskevia toimenpiteitä WTO:n valituselimen raportin ”Mexico - Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice” (5) perusteella; raportin 305 ja 306 kappaleessa todetaan, että jos vientiä harjoittavan tuottajan ei alkuperäisessä tutkimuksessa ole havaittu harjoittaneen polkumyyntiä, se on jätettävä kyseisen tutkimuksen perusteella käyttöön otettavan lopullisen toimenpiteen soveltamisalan ulkopuolelle eikä siihen voida kohdistaa hallinnollista tarkastelua eikä muuttuneista olosuhteista johtuvaa tarkastelua.
(4)
Tutkimuksesta, johon alkuperäisessä asetuksessa käyttöön otetut toimenpiteet perustuvat, käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäinen tutkimus’.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(5)
Nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (6) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 27 päivänä lokakuuta 2009 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esittivät seuraavat tuottajat, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’: Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. ja Comercial Química Sarasa SL, joiden tuotanto muodostaa merkittävän osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia viinihapon kokonaistuotannosta unionissa.
(6)
Pyyntö perustui siihen, että Kiinasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa käyttöön otettujen toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen.
3. Voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(7)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti kyseisen tarkastelun aloittamisesta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla 26 päivänä tammikuuta 2011Euroopan unionin virallisessa lehdessä asiaa koskevan ilmoituksen (7), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.
4. Rinnakkaiset tapaukset
(8)
Lisäksi komissio ilmoitti 29 päivänä heinäkuuta 2011 aloittavansa Kiinasta peräisin olevan viinihapon tuontia koskevan, 5 artiklaan perustuvan polkumyynnin vastaisen menettelyn (8), joka rajoittuu yhteen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan eli Hangzhou Biokingiin.
(9)
Samana päivänä komissio ilmoitti aloittavansa perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla Kiinasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun (9), jossa tarkastellaan polkumyyntiä ainoastaan kahden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, jotka ovat Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, ja Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Tutkimus
5.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(10)
Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
5.2 Tutkimuksen osapuolet
(11)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille unionissa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden järjestöille sekä asianomaisen viejämaan edustajille.
(12)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(13)
Koska tutkimuksessa oli osallisena ilmeisen suuri määrä kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia, unionin etuyhteydettömiä tuojia sekä unionin tuottajia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi perusasetuksen 17 artiklan nojalla edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(14)
Saatujen vastausten perusteella otantaa päätettiin soveltaa unionin tuottajien osalta. Yksikään unionin etuyhteydetön tuoja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista vain kaksi ilmaisi halukkuutensa toimia yhteistyössä tutkimuksessa. Näin ollen päätettiin, ettei otanta ollut tarpeen vientiä harjoittavien tuottajien osalta.
(15)
Kuusi unionin tuottajaa toimitti vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot ja suostui otokseen sisällyttämiseen. Kyseisiltä unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen neljä unionin tuottajaa, joiden todettiin edustavan hyvin unionin tuotannonalaa, kun otetaan huomioon samankaltaisen tuotteen myyntimäärät unionissa. Niiden yhteenlaskettu myyntimäärä oli 61 prosenttia unionin markkinoilla myydystä määrästä.
(16)
Kyselyyn saatiin vastauksia otokseen kuuluvilta neljältä unionin tuottajalta, kahdelta käyttäjältä unionissa ja kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta Kiinasta. Lisäksi kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa toimitti pyydettyjä yleisiä tietoja vahinkoa koskevaa tarkastelua varten.
(17)
Hangzhou Biokingin, jonka yksilöllinen polkumyyntimarginaali oli nolla prosenttia alkuperäisessä tutkimuksessa, harjoittamaa vientiä ei ole otettu huomioon polkumyyntiä eikä vahinkoa koskevassa analyysissä eikä arvioitaessa polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä ja polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvan vahingon toistumisen riskiä. Tämän tarkastelun analyysi perustuu näin ollen tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, lukuun ottamatta tuottajan Hangzhou Bioking harjoittamaa vientiä, ja siitä käytetään tässä asetuksessa myös nimitystä ”toimenpiteiden kohteena oleva vienti”.
(18)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat
-
Comercial Química Sarasa SL;
-
Alcoholera Vinícola Europea SA;
-
Distillerie Mazzari S.p.a.;
-
Distillerie Bonollo S.p.a.;
b)
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd;
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
Käyttäjät
-
Danisco A/S;
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
Vertailumaassa toimiva tuottaja
-
Tarcol SA, Argentiina.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(19)
Tämän tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin se, joka määritellään asetuksessa (EY) N:o 150/2008, jolla muutettiin alkuperäisellä asetuksella käyttöön otettujen toimenpiteiden soveltamisalaa edellä selitetyllä tavalla. Tarkastelun kohteena on siis nykyisin CN-koodiin ex 2918 12 00 (Taric-koodi 2918120090) kuuluva Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva viinihappo, lukuun ottamatta D-(-)-viinihappoa, jonka negatiivinen tasopolaroidun valon kierto on vähintään 12,0 astetta mitattuna vesiliuoksessa eurooppalaisen farmakopean menetelmän mukaan, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(20)
Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistui alkuperäisessä tutkimuksessa tehty havainto, jonka mukaan unionin markkinoille tuodulla tarkasteltavana olevalla tuotteella ja vientiä harjoittavien tuottajien kotimaan markkinoilla tuottamilla ja myymillä tuotteilla sekä unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä tuotteilla, jäljempänä ’samankaltainen tuote’, on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomautukset
(21)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
(22)
Kuten johdanto-osan 13 kappaleessa mainitaan, vireillepanoilmoituksessa ennakoitiin otannan käyttöä tarkastelussa osallisina olevien vientiä harjoittavien tuottajien oletettavasti suuren lukumäärän vuoksi. Tiedossa olevista 20:stä vientiä harjoittavasta tuottajasta ilmoittautui ja suostui toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa vain kaksi yritystä, joista kummallekin oli myönnetty markkinatalouskohtelu. Kyseiset yritykset vastasivat suurimmasta osasta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun jätetään pois laskuista Hangzhou Bioking -yrityksen, jonka yksilöllinen polkumyyntimarginaali alkuperäisessä tutkimuksessa oli nolla prosenttia, harjoittama vienti.
2. Polkumyyntituonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
2.1 Vertailumaa
(23)
Koska Kiina on siirtymätalousmaa, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan säännösten mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on määritettävä markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettujen hintojen tai niiden laskennallisen arvon perusteella.
(24)
Vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin, että vertailumaana normaaliarvon määritystä varten käytettäisiin Argentiinaa, kuten oli tehty alkuperäisessä tutkimuksessakin. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää näkökantansa tämän vertailumaan sopivuudesta.
(25)
Yksi viinihapon teollinen kuluttaja toi esiin eräitä rajoituksia, jotka liittyvät Argentiinan valintaan vertailumarkkinoiksi, ja väitti, että maata ei pitäisi käyttää ainoana vertailukohtana normaaliarvoa määritettäessä. Kyseinen osapuoli viittasi erityisesti väitettyihin eroihin Kiinan ja Argentiinan tuotantoprosessien välillä, vuosituotannon pieneen määrään verrattuna tuotantoon koko maailmassa sekä valuuttakurssien vaihteluihin. Yhdenkään väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty asiakirjanäyttöä.
(26)
Argentiinan ja Kiinan erilaisia tuotantoprosesseja ja niistä johtuvaa vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen kustannusten laskentaan ja hinnanmääritykseen tarkasteltiin joka tapauksessa perusteellisesti jo alkuperäisessä tutkimuksessa, jolloin pääteltiin, että ne eivät muuttaneet samankaltaisiksi todettujen tuotteiden vertailtavuutta. Koska teollisen kuluttajan väite ei sisältänyt mitään uutta ja koska sen olettamia ei osoitettu oikeiksi, väite hylätään. Tämän voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun havainnot vahvistavat näin ollen alkuperäisen tutkimuksen havainnot eli sen, että tuotantoprosessien eroilla ei ollut vaikutusta tuotteiden vertailtavuuteen.
(27)
Argentiinan vuosituotannon vähäinen määrä verrattuna viinihapon maailmanmarkkinoihin ei ole relevantti seikka arvioitaessa, sopivatko jotkin tietyt markkinat normaaliarvon määrittämiseen vertailumarkkinoilla. Tutkimus osoittikin, että Argentiinan markkinat ovat avoimet ja niillä on ainakin kaksi kilpailevaa toimijaa. Tällä perusteella väite hylätään.
(28)
Merkittäviä valuuttakurssien heilahteluja koskevan väitteen tueksi ei esitetty näyttöä. Lisäksi paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa ei tullut esiin tekijöitä, jotka olisivat viitanneet vaihtokurssien vääristymiseen alueiden välillä. Tällä perusteella myös tämä väite hylätään.
(29)
Näin ollen pääteltiin, kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin, että Argentiina sopii vertailumaaksi, jonka perusteella normaaliarvo määritetään.
(30)
Kahteen tiedossa olleeseen argentiinalaisyritykseen otettiin yhteyttä, mutta vain toinen niistä suostui toimimaan yhteistyössä ja vastaamaan kyselyyn ja hyväksyi tarkastuskäynnin. Normaaliarvon määrittämiseen on käytetty kyseistä yritystä koskevia lukuja.
2.2 Normaaliarvo
(31)
Niille kahdelle yritykselle, joille myönnettiin alkuperäisessä tutkimuksessa markkinatalouskohtelu, on määritetty normaaliarvo niitä koskevien tietojen perusteella. Perusasetuksen 2 artiklan mukaisesti komissio tutki, oliko viinihapon kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille edustavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli oliko kotimaan kulutukseen tarkoitetun tuotteen myyntimäärä vähintään viisi prosenttia yrityksen unioniin viemän tarkasteltavana olevan tuotteen määrästä.
(32)
Yhtä markkinatalouskohtelun saanutta yritystä koskeva normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti, koska sen kotimarkkinamyynti ei ollut riittävää, jotta sitä olisi voitu pitää edustavana johdanto-osan 31 kappaleessa selvitetyllä tavalla. Määritetyn normaaliarvon laskemiseen käytettiin näin ollen yrityksen tuotantokustannuksia, joihin lisättiin myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä saavutettu voitto.
(33)
Koska toisen markkinatalouskohtelun saaneen yrityksen kotimarkkinamyynti oli edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, sille määritettiin normaaliarvo viejämaan riippumattomien asiakkaiden maksamien hintojen perusteella.
(34)
Niille yrityksille, joille ei alkuperäisessä tutkimuksessa myönnetty markkinatalouskohtelua, määritettiin normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti yhteistyössä toimineelta vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen perusteella.
(35)
Sen vuoksi myös kotimaan myynti riippumattomille asiakkaille vertailumaassa arvioitiin perusasetuksen 2 artiklan arviointiperusteen mukaisesti. Komissio pystyi varmentamaan, että kyseinen myynti oli määrältään riittävää ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, joten sitä voitiin käyttää normaaliarvon määrittämiseen niille yrityksille, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua.
2.3 Vientihinta
(36)
Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisvienti unioniin myytiin suoraan unioniin sijoittautuneille riippumattomille asiakkaille. Perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti vientihinta määritettiin tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(37)
Kaikkien muiden Kiinaan sijoittautuneiden tuottajien vientihintoja varten käytettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tuontitilastoja.
2.4 Vertailu
(38)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(39)
Yhteistyössä toimineita vientiä harjoittavia tuottajia koskevan normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa tietyt kuljetus-, vakuutus-, vero- ja luottokustannusten erot, jotka vaikuttivat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen.
(40)
Jotta vertailumaata koskevaa normaaliarvoa noudettuna lähettäjältä -tasolla ja johdanto-osan 37 kappaleessa mainittua vientihintaa voitiin verrata tasapuolisesti, cif-vientihinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle käyttäen tarkastuskäynneillä saatuja tietoja.
2.5 Polkumyyntimarginaali
(41)
Polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään.
(42)
Vertailu osoitti, että ne vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa, jatkoivat polkumyyntiä, joskin hieman alemmalla tasolla.
(43)
Laskettu jäännöstulli osoitti, että polkumyynnin taso oli huomattava, jopa korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa.
3. Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys
(44)
Sen lisäksi, että analysoitiin, esiintyikö polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, tutkittiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys.
(45)
Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja hinnat, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa sekä unionin ja muiden kolmansien markkinoiden houkuttelevuus.
3.1 Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat
(46)
Sen jälkeen, kun lopulliset toimenpiteet otettiin käyttöön tammikuussa 2006, polkumyyntituonti Kiinasta lisääntyi edelleen: vuonna 2007 määrä oli 3 034 metristä tonnia ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 3 649 metristä tonnia, eli lisäystä oli 20 prosenttia. Samaan aikaan Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 1,0 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana eli 12,6 prosentista vuonna 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 13,5 prosenttiin.
(47)
Saman ajanjakson kuluessa Kiinasta tapahtuvan polkumyyntituonnin hinnat pysyivät melko vakaina ja nousivat 12,6 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008, minkä jälkeen ne laskivat jatkuvasti vuonna 2009 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jonka aikana hinnat päätyivät vuoden 2007 tasolle.
3.2 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa
(48)
Kiinan viinihapontuotannon kokonaiskapasiteetin osalta erilaisista julkisista lähteistä saatavilla olevat tiedot (10) viittaavat siihen, että tuotantokapasiteetti ylittää reilusti Kiinan kotimaanmarkkinoiden kysynnän.
(49)
Tutkimuksen aikana paikan päällä kerätyt tiedot huomioon ottaen ja markkinatutkimusten (11) perusteella kokonaistuotantokapasiteetin Kiinassa arvioidaan olevan noin 25 000 metristä tonnia. Kiinan markkinat ovat pienet verrattuna Kiinassa käytettävissä olevaan kapasiteettiin, sillä kulutukseksi arvioidaan 5 000 metristä tonnia.
(50)
Lisäksi on selkeitä viitteitä siitä, että kapasiteetti Kiinassa on vieläkin suurempi kuin 25 000 metristä tonnia. Kahden kiinalaisen yhteistyössä toimineen viejän kokonaiskapasiteetti onkin kasvanut yli 200 prosenttia, kun alkuperäisen tutkimusajanjakson tietoja verrataan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson tietoihin. Vastaava käyttämätön kapasiteetti oli noin 20 prosenttia kokonaiskapasiteetista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(51)
Lisäksi johdanto-osan 48 kappaleessa mainittuihin raportteihin sisältyvistä otteista saadut sekä julkisesti saatavilla olevat tiedot osoittavat, että vuonna 2007 perustettiin ainakin kaksi uutta viinihappoa tuottavaa yritystä.
(52)
Näillä perusteilla on selvää, että Kiinassa on suhteettoman paljon tuotantokapasiteettia kotimaan kulutukseen nähden, minkä vuoksi kiinalaisilla tuottajilla on selkeästi tarve vahvistaa asemaansa vientimarkkinoilla.
3.3 Unionin markkinoiden ja muiden kolmansien markkinoiden houkuttelevuus
(53)
Kiinalaisilta yhteistyössä toimineilta yrityksiltä koottujen tietojen perusteella kolmansiin maihin suuntautuvan myynnin hinnat vastaavat hintatasoa, jonka yritykset voisivat saada unionin markkinoilla. Kuten edellä mainitaan, Kiinan kotimarkkinoilla on huomattavaa tuotannon ylikapasiteettia, mikä viittaa siihen, että ylimääräisen tuotantokapasiteetin vastaanottamiseen on luonnollisesti suuri tarve löytää vaihtoehtoisia markkinoita.
(54)
Unionin markkinat ovat selkeästi maailman suurimmat, sillä unionin osuus viinihapon kulutuksesta koko maailmassa on noin 40 prosenttia, ja osuus kasvaa edelleen, kuten johdanto-osan 60 kappaleessa todetaan. Tutkimuksen kuluessa koottujen tietojen perusteella on myös selvää, että kiinalaisyritykset ovat osoittaneet suurta mielenkiintoa asemansa vahvistamiseen maailman suurimmilla markkinoilla ja merkittävän markkinaosuuden säilyttämiseen unionin markkinoilla.
4. Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(55)
Edellä kuvattujen havaintojen perusteella voidaan päätellä, että Kiinasta tuodaan edelleen merkittäviä määriä viinihappoa polkumyynnillä ja että polkumyynnin jatkuminen on hyvin todennäköistä. Kun otetaan huomioon potentiaalinen käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, mukaan lukien Kiinan markkinoille ilmaantuneet uudet tuottajat, sekä se, että unionin markkinat ovat maailman suurimmat ja hintataso niillä on houkutteleva, voidaan päätellä, että kiinalaiset viejät todennäköisesti lisäävät entisestään polkumyyntihinnoin tapahtuvaa vientiä unioniin, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(56)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta tuotti yhdeksän tuottajaa unionissa. Näistä yhdeksästä tuottajasta kuusi toimi tutkimuksessa täydessä yhteistyössä ja toimitti lomakkeet otantaa varten sekä pyysi tulla sisällytetyksi otokseen. Kyseisten kuuden tuottajan todettiin vastaavan suurimmasta osasta eli tässä tapauksessa yli 73 prosentista samankaltaisen tuotteen tuotannosta unionissa. Niistä yhdeksästä tuottajasta, joita tarkoitetaan johdanto-osan 57 kappaleessa ja joilta saatiin tarkastelupyynnön mukaiset tiedot, käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’ perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisessa merkityksessä.
(57)
Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:
-
makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, tuottavuus, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys ja polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla niiltä tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella, jotka ilmoittautuivat otantamenettelyn yhteydessä, ja kolmen muun unionin tuottajan osalta tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin perustuvien arvioiden perusteella,
-
mikrotaloudelliset tekijät (keskimääräiset yksikköhinnat, varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) analysoitiin otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella.
(58)
On huomattava, että unionin viinihappomarkkinoilla on suhteellisen pieni määrä tuottajia, joista suurin osa on Italiassa ja Espanjassa sijaitsevia pk-yrityksiä. Lukuun ottamatta yhtä Espanjaan sijoittautunutta tuottajaa, joka tuottaa ainoastaan viinihappoa, kaikki muut tuottajat ovat vertikaalisesti integroituneita, ja niiden päätoimintaa on alkoholin valmistaminen viinisakasta; viinihappoa syntyy kyseisen prosessin sivutuotteena.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Kulutus unionin markkinoilla
(59)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien määrien, Kiinan vientitietokannan ja Eurostatilta saatujen unionin markkinoita koskevien tuontimäärätilastojen sekä muiden unionin tuottajien osalta tarkastelupyynnössä esitettyjen arvioiden perusteella.
(60)
Viinihapon kulutus unionissa kasvoi vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia. Tarkemmin sanottuna todettavissa oleva kysyntä pieneni 15 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2009. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin kulutus kuitenkin ylsi 29 964 tonniin, eli kasvua edellisvuodesta oli huomattavat 26 prosenttiyksikköä. Selityksenä kasvulle on viinihapon suuri hintajousto. Kun hinnat ovat alhaiset, kuten ne tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat, viinihappoa voidaan käyttää useammissa sovelluksissa korvaamaan muita kemiallisia raaka-aineita, kuten sitruuna- ja omenahappoa, mikä selittää unionin kokonaiskulutuksen kasvun.
Taulukko 1
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
EU:n kokonaiskulutus (tonnia)
26 931
25 333
22 983
29 964
Indeksi
100
94
85
111
Lähde: Kyselyvastaukset, Kiinan vientitietokanta ja Eurostat.
2. Kiinasta tapahtuvan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta
2.1 Määrä ja markkinaosuus
(61)
Kiinasta unioniin tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuontimäärä kasvoi tarkastelujakson aikana 45 prosenttia. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana määrä nousi 8 495 tonniin, joka vastaa 28,4 prosentin markkinaosuutta.
(62)
Kiinalaisilta viejiltä tulleen polkumyyntitoimenpiteiden alaisen viinihapon tuontimäärä unioniin kasvoi 20 prosenttia ja oli 3 649 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa 12,2 prosentin markkinaosuutta; osuus oli toisin sanoen kasvanut tarkastelujakson alun 11,3 prosentista. Muun tuonnin määrä oli 4 846 tonnia, ja se tuli kiinalaiselta viejältä, johon sovellettiin 0 prosentin tullia ja joka kasvatti osuuttaan Kiinasta unioniin tulevasta kokonaistuonnista tarkastelujakson aikana (lisäystä oli 9 prosenttiyksikköä).
Taulukko 2
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin määrä (tonnia)
3 035
3 042
2 945
3 649
Indeksi = 100
100
100
97
120
Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin markkinaosuus
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Indeksi = 100
100
106
113
107
2.2 Hinnat ja hinnan alittavuus
(63)
Seuraavasta taulukosta on nähtävissä, miten Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin keskimääräiset cif-hinnat EU:n rajalla ja unionin tuotannonalan asianomaiset keskimääräiset myyntihinnat kehittyivät.
Taulukko 3
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin hinta (EUR/tonni)
1 834
2 060
1 966
1 819
Indeksi = 100
100
112
107
99
Lähde: Kyselyvastaukset, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.
(64)
Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin keskimääräinen cif-tason yksikkömyyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 1 819 euroa/metrinen tonni eli se nousi tarkastelujakson aikana 20 prosenttia.
(65)
Viinihapon myyntihintaa unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltiin vertaamalla unionin tuotannonalan tuottaman ja myymän viinihapon hintoja ja Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin hintoja. Unionin tuotannonalan huomioon otettavat myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja oikaistuina tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli ilman unionissa syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen. Näitä hintoja verrattiin edellä mainittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamiin myyntihintoihin, joista oli vähennetty alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa cif-hinta EU:n rajalla -tasolle, jolloin tehtiin asianmukaiset tulliselvityskustannuksia ja tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevat oikaisut. Unionin painotettu keskimääräinen myyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 2 496 euroa/metrinen tonni.
(66)
Tuotelajeittain tehty vertailu osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen toimenpiteiden alainen tuonti Kiinasta myytiin unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat huomattavasti eli 32,6 prosentilla.
3. Tuonti muista kolmansista maista
(67)
Muista kolmansista maista tarkastelujaksolla tulleen tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehitys sekä keskimääräiset tuontihinnat esitetään seuraavassa taulukossa.
Taulukko 4
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)
590
135
156
845
Indeksi = 100
100
23
26
143
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Indeksi = 100
100
24
31
129
Tuontihinta (euroa/tonni)
2 503
2 874
2 300
2 413
Lähde: Eurostat, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.
(68)
Muista kolmansista maista peräisin olevan viinihapon tuonnin määrä EU:hun kasvoi tarkastelujaksolla 43 prosenttia ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 845 tonnia. Kyseisen tuonnin hinnat olivat suhteellisen korkeat ja ylittivät merkittävästi Kiinan vastaavat hinnat, ja ne olivat vain hieman unionin tuotannonalan keskimääräistä hintatasoa alemmat. Muista kolmansista maista tullutta tuontia voidaan kuitenkin pitää vähäpätöisenä, sillä sen markkinaosuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vain 2,8 prosenttia, vaikka se prosenttiyksikköinä tarkasteltuna kasvoi voimakkaasti tarkastelujakson lopulla.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(69)
Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti on tarkasteltu kaikkia asiaankuuluvia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, joilla oli vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson aikana.
4.1 Alustavat huomautukset
(70)
Koska unionin tuotannonalan osalta käytettiin otantaa, vahinkoanalyysiä varten vahvistettiin vahinkoindikaattorit kahdella tasolla, kuten johdanto-osan 57 kappaleessa todetaan.
4.2 Makrotaloudelliset tekijät
a) Tuotanto
(71)
Unionin tuotanto kasvoi 5 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin sanottuna se kasvoi vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 19 prosenttiyksikköä eli noin 30,5 tuhanteen metriseen tonniin laskettuaan sitä ennen jyrkästi, 14 prosentilla, vuodesta 2007 vuoteen 2009. Tuotannon kasvu teki unionin tuotannonalalle mahdolliseksi pitää tuotantokustannusten nousu kurissa, ja se vaikutti myönteisesti unionin tuotannonalan yleiseen kannattavuuteen.
Taulukko 5
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia)
29 000
27 500
25 000
30 588
Indeksi = 100
100
95
86
105
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.
b) Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(72)
Unionin tuottajien tuotantokapasiteetti pieneni 2 prosenttia tarkastelujaksolla.
(73)
Kapasiteetin käyttöaste oli 63 prosenttia vuonna 2007, vuonna 2009 se putosi 56 prosenttiin ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se ylsi 68 prosenttiin. Vuoden 2009 alempi käyttöaste oli seurausta talouskriisin kielteisistä vaikutuksista. Kapasiteetin käyttöaste yhteensä nousi tarkastelujaksolla 8 prosenttia, mikä osaltaan pienensi edelleen kiinteitä kuluja.
Taulukko 6
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
46 000
46 000
45 000
45 000
Indeksi = 100
100
100
98
98
Kapasiteetin käyttöaste
63 %
60 %
56 %
68 %
Indeksi = 100
100
95
88
108
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.
c) Myyntimäärä
(74)
Unionin tuottajien myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi hiukan eli yhden prosentin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ensin myynti väheni 11 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008 ja 9 prosenttia lisää vuonna 2009, ja tarkastelujakson lopussa määrä oli lähes sama kuin tarkastelujakson alussa, mikä osoittaa vaihtelun olleen suurta pääasiassa vuosien 2008 ja 2009 talouskriisin vuoksi.
Taulukko 7
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionissa (tonnia)
20 489
18 165
16 709
20 623
Indeksi = 100
100
89
82
101
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.
d) Markkinaosuus
(75)
Unionin tuottajat menettivät tarkastelujaksolla markkinaosuudestaan 7,3 prosenttiyksikköä; se supistui vuoden 2007 tasolta 76,1 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 68,8 prosenttiin. Markkinaosuuden menetys tarkoittaa sitä, että kulutuksen lisääntymisestä huolimatta unionin tuotannonalan myynti ei kohentunut vastaavasti tarkastelujaksolla vaan pysyi kutakuinkin muuttumattomana.
Taulukko 8
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuottajien markkinaosuus
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Indeksi = 100
100
94
95
90
Lähde: Kyselyvastaukset, tarkastelupyyntö ja Eurostat.
e) Kasvu
(76)
Unionin kulutus kasvoi vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla pysyi muuttumattomana, ja sen markkinaosuus pieneni 10 prosenttia. Näin ollen päätellään, että unionin tuottajat eivät hyötyneet markkinoiden kasvusta lainkaan.
f) Työllisyys
(77)
Unionin tuotannonalan työllisyystaso laski 28 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Työntekijöiden määrä pieneni merkittävästi: työntekijöitä oli 320 vuosina 2007 ja 2008, 280 vuonna 2009 ja 230 tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Määrän lasku vuonna 2009 johtui rakenteellisista muutoksista, joita monet unionin tuottajat tekivät.
Taulukko 9
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys (henkilöä)
320
320
280
230
Indeksi = 100
100
100
88
72
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.
g) Tuottavuus
(78)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus, ilmaistuna tuotantomääränä (tonnia) työntekijää kohti vuodessa, kasvoi tarkastelujaksolla 47 prosenttia. Vaikka tuotanto kasvoi 5 prosenttia, työllisyystaso laski 28 prosenttia, mikä on osoitus unionin tuottajien tehokkuuden lisääntymisestä. Tämä oli erityisen ilmeistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin tuotanto kasvoi vaikka työllisyystaso jatkoi laskua ja tuottavuus oli 48 prosenttiyksikköä korkeampi kuin vuonna 2009.
Taulukko 10
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
90
85
89
132
Indeksi = 100
100
94
99
147
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.
4.3 Otokseen valittuihin unionin tuottajiin liittyvät tiedot
h) Myyntihintoihin vaikuttavat tekijät
(79)
Otokseen valittujen tuottajien vuotuiset keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla nousivat 8 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2009 mutta laskivat 6 prosenttia tarkastelujaksolla; tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vuotuinen keskimääräinen myyntihinta oli 2 496 euroa/tonni, kun se vuonna 2007 oli 2 667 euroa/tonni. Kalsiumtartraatin, jota valmistetaan viinisakasta ja jonka osuus viinihapon kokonaistuotantokustannuksista on 66 prosenttia, saatavuus vaihtelee viinirypälesadon laadun mukaan. Sen vuoksi suotuisat tai kehnot sääolosuhteet vaikuttavat kalsiumtartraatin kokonaistarjontaan, mikä puolestaan vaikuttaa vuotuisiin keskimääräisiin myyntihintoihin. Olisi huomattava, että vuodet 2007 ja 2008 eivät olleet viinirypälesadon kannalta suotuisia, mikä johti raaka-ainekustannusten ja myyntihintojen nousuun tuotantokauden jälkeen (koska on kyse kausituotteesta, vaikutukset realisoituvat vasta useita kuukausia sadonkorjuukauden jälkeen). Vuosi 2009 sen sijaan oli hyvä viininkorjuuvuosi, mistä syystä vuotuinen keskimääräinen myyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 14 prosenttia alempi kuin edellisvuonna.
Taulukko 11
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Yksikköhinta EU:n markkinoilla (euroa/tonni)
2 667
2 946
2 881
2 496
Indeksi = 100
100
110
108
94
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.
i) Polkumyyntimarginaalin suuruus ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä
(80)
Tässä tutkimuksessa todettu polkumyynnin taso huomioon ottaen unionin tuotannonalan ei voitu katsoa toipuneen täysin aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä mahdollisesti tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille. On muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa niiden kahden yhteistyössä toimineen kiinalaisen tuottajan, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu, polkumyyntimarginaaleiksi todettiin 4,7 prosenttia ja 10,1 prosenttia. Kaikkia muita yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali on 34,9 prosenttia. Lisäksi pantiin vireille yhteen toimenpiteiden ulkopuoliseen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, Hangzhou Biokingiin, rajoittuva polkumyynnin vastainen menettely, kuten johdanto-osan 7 kappaleessa todetaan, eikä voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan todetaan harjoittavan polkumyyntiä. Myös polkumyynnin jatkumisen todettiin olevan todennäköistä, kuten johdanto-osan 48-54 kappaleessa todetaan, pääasiassa sillä perusteella, että Kiinassa on paljon ylimääräistä tuotantokapasiteettia ja Kiinan kotimarkkinat ovat melko pienet. Mitä tulee toipumiseen Kiinasta aikaisemmin tulleesta polkumyyntituonnista, on tärkeää muistaa, että tammikuussa 2006 tapahtuneen lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen toimenpiteiden alainen tuonti Kiinasta lisääntyi edelleen, kuten johdanto-osan 46 kappaleessa mainitaan. Näin ollen unionin tuotannonalan ei voitu katsoa varsinaisesti toipuneen aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.
j) Varastot
(81)
Varastojen määrä pysyi tarkastelujakson ajan vakaana, sillä ne kasvoivat vaatimattomasti 2 prosenttia. Tarkkaan ottaen kasvu oli nopeaa vuonna 2008 (65 prosenttia) johdanto-osan 74 kappaleessa kuvatun myynnin kehittymisen välittömänä seurauksena. Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä varastojen määrä pieneni, kun myynti etuyhteydettömille osapuolille lisääntyi samalla ajanjaksolla.
Taulukko 12
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
863
1 428
933
879
Indeksi = 100
100
165
108
102
Lähde: Kyselyvastaukset.
k) Palkat
(82)
Keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat 19 prosenttia tarkastelujakson aikana huolimatta otokseen valittujen tuottajien pyrkimyksistä pienentää työvoimakustannuksia erityisesti kouluttamattomien työntekijöiden osalta, mikä näkyy edellä olevassa johdanto-osan 77 kappaleessa mainittuna kokonaistyövoiman vähenemisenä.
Taulukko 13
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskipalkka (euroa)
28 686
31 871
31 574
34 245
Indeksi = 100
100
111
110
119
Lähde: Kyselyvastaukset.
l) Kannattavuus ja investointien tuotto
(83)
Otokseen valittujen tuottajien unionin markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan samankaltaisen tuotteen myynnin kannattavuus (ilmaistuna prosentteina nettomyynnistä) nousi yli 6 prosenttiyksikköä. Tarkemmin sanottuna otokseen valittujen tuottajien kannattavuustilanne huononi 3,7 prosenttiyksikköä vuosien 2007 ja 2008 välillä pudoten 7,7 prosenttiin eli tasolle, jonka katsottiin olevan alle voittotavoitteen, ja vuonna 2009 sekä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kannattavuus nousi 17,6 prosenttiin.
(84)
Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) noudatteli suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se huononi vuosien 2007 ja 2008 välillä 36,4 prosentista 21,9 prosenttiin. Vuonna 2009 se nousi 44,4 prosenttiin ja parantui taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 142,9 prosenttiin. Kokonaisuutena investointien tuotto pysyi hyvin positiivisena koko tarkastelujakson.
Taulukko 14
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
EU:n kannattavuus (% nettomyynnistä)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Indeksi = 100
100
67
109
153
Investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Indeksi = 100
100
60
122
393
Lähde: Kyselyvastaukset.
m) Kassavirta ja pääoman saanti
(85)
Liiketoiminnan nettokassavirta oli 4,6 miljoonaa euroa positiivinen vuonna 2007. Se putosi 1,8 miljoonaan euroon vuonna 2008, minkä jälkeen se koheni huomattavasti tarkastelujakson loppuun asti ja nousi 6,8 miljoonan euron tasolle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kokonaisuutena kassavirta pysyi positiivisena tarkastelujakson ajan.
(86)
Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa, mikä johtuu lähinnä siitä, että suurin osa otokseen valituista tuottajista on integroituneita yrityksiä, kuten johdanto-osan 58 kappaleessa todetaan.
Taulukko 15
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (euroa)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Indeksi = 100
100
39
100
145
Lähde: Kyselyvastaukset.
n) Investoinnit
(87)
Otokseen valittujen tuottajien vuosi-investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon vähenivät 23 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tarkemmin sanottuna investoinnit kasvoivat 5 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008 ja vielä 32 prosenttiyksikköä lisää vuonna 2009. Investointien jyrkkä väheneminen vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (- 60 prosenttiyksikköä) selittyy osittain sillä, että tutkitut yritykset olivat jo tarkastelujakson aikana tehneet tarvittavat suunnitellut investointinsa.
Taulukko 16
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (euroa)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Indeksi = 100
100
105
137
77
Lähde: Kyselyvastaukset.
5. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(88)
Makrotaloudellisten tietojen analyysistä käy ilmi, että unionin tuotannonalan tuotanto ja myynti laskivat tarkastelujaksolla. Vaikka havaittu lasku ei ollut sinänsä merkittävä, on syytä huomata, että samalla kysyntä kasvoi vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, minkä vuoksi unionin tuottajien markkinaosuus laski 7,3 prosenttiyksikköä eli 68,8 prosenttiin.
(89)
Samaan aikaan merkitykselliset mikrotaloudelliset indikaattorit osoittavat, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne parani. Kannattavuus ja investointien tuotto samoin kuin kassavirta pysyivät positiivisena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(90)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle ei ole aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. Vaikka merkittävää vahinkoa ei tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yleisesti aiheutunut, olisi otettava huomioon muut tärkeät vahinkoa osoittavat tekijät, joiden kehitys tarkastelujaksolla oli kielteinen, erityisesti myyntihinnat sekä markkinaosuuden ja työpaikkojen menetys. Näin ollen unionin tuotannonalan tilanteen katsotaan olevan edelleen haavoittuva ja tietyissä suhteissa kaukana siitä tasosta, jonka sen olisi voinut odottaa saavuttavan, jos unionin tuotannonala olisi kokonaan toipunut alkuperäisessä tutkimuksessa todetusta vahingosta.
F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Arvioitujen tuontimäärien ja -hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan
(91)
Kuten edellä johdanto-osan 48-52 kappaleessa todetaan, vientiä harjoittavilla tuottajilla Kiinassa on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia ja selvästi mahdollisuuksia kasvattaa vientimääriään unionin markkinoille merkittävästi, myös suuntaamalla uudelleen vientiä muilta markkinoilta.
(92)
Niiden kiinalaisten viejien, joihin tällä hetkellä kohdistuu toimenpiteitä, unioniin viemästä viinihaposta veloittamat cif-hinnat olivat huomattavasti alempia kuin unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja tuotelajikohtaisesti vertailtuna hinnan alittavuus oli 32,6 prosenttia.
(93)
Viinihapon vientiä Kiinasta muihin maihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen koskeva analyysi (12) osoittaa, että kyseisen viennin määrä väheni huomattavasti: tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määrä oli 10 862 metristä tonnia ja vuoden 2011 heinäkuun lopussa 8 118 metristä tonnia (- 25 prosenttia). Kiinan muille markkinoille viemä määrä pieneni 2 744 tonnilla, minkä vuoksi se pystyi kasvattamaan vientimääräänsä unionin markkinoille.
(94)
Kun otetaan huomioon viinihapon tuotannon olemassa oleva varakapasiteetti Kiinassa sekä edellä mainittu unionin markkinoiden houkuttelevuus, Kiinassa toimivat viejät hyvin todennäköisesti yrittäisivät lisätä osuuttaan unionin markkinoista ja aiheuttaisivat siten merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Jos Kiinasta peräisin olevalle viinihapon tuonnille ei olisi polkumyyntitulleja, Kiinasta polkumyynnillä tuotavan määrän mahdollinen kasvu aiheuttaisi entistä voimakkaampia hintapaineita unionin tuotannonalalle ja aiheuttaisi merkittävää vahinkoa.
(95)
Kuten johdanto-osan 79 kappaleessa todetaan, sääolosuhteisiin ja satoon liittyvät tekijät vaikuttavat osaltaan unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. On muistettava, että viinihappoa, jota myös viinintuottajat käyttävät, saadaan joko viininvalmistuksen sivutuotteena tai, kuten kiinalaisten viejien tapauksessa, kemiallisella synteesillä petrokemiallisista yhdisteistä tai hiiliyhdisteistä kuten bentseenistä.
(96)
Näin ollen olisi huomattava myös, että synteettisten tuotantomenetelmien vuoksi kiinalaisilla tuottajilla ei ole merkittäviä tuotantomääriä rajoittavia tekijöitä päinvastoin kuin unionin tuotannonalaan kuuluvilla tuottajilla, jotka käyttävät luonnon raaka-aineita eli viinisakkaa.
(97)
Koska unionin tuotannonalan kannattavuus riippuu osittain sääolosuhteista, on ilmeistä, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson hyvää kannattavuutta ei voida pitää pysyvänä. On syytä huomata, että tarkastelujaksollakaan unionin tuotannonala ei aina päässyt tavoitevoittoonsa, joka on 8 prosenttia. Lisäksi jo tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa seuranneiden kuuden kuukauden aikana unionin tuotannonalan kannattavuus heikkeni huomattavasti, noin 3 prosenttiin, eli tuotannonala oli jälleen alttiina vahingolle.
2. Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(98)
Edellä kuvatuilla perusteilla päätellään, että toimenpiteiden kumoaminen hyvin todennäköisesti johtaisi Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan viennin lisääntymiseen, mikä aiheuttaisi unionin tuotannonalalle hintojen alentamispainetta ja huonontaisi unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. Sen vuoksi päätellään, että Kiinaan kohdistuvien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
G. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(99)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten Kiinalle asetettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(100)
On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus lisäksi on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa; sen avulla voidaan siis myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(101)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.
2. Unionin tuotannonalan ja muiden unionin tuottajien etu
(102)
Unionin tuotannonala on osoittautunut yleisesti ottaen elinkelpoiseksi. Tämän vahvisti tarkastelujakson ajalta todettu tuotannonalan taloudellisen tilanteen myönteinen kehitys, joka johtui osittain alalla toteutetuista uudelleenorganisoinneista ja voimassa olevista toimenpiteistä. Erityisesti unionin tuotannonalan kustannusrakenne ja voittotilanne paranivat ja tuotantomäärät kasvoivat tarkastelujaksolla.
(103)
Voidaan kohtuudella olettaa, että unionin tuotannonala hyötyy jatkossakin voimassa pidettävistä toimenpiteistä. Jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavia toimenpiteitä ei pidetä voimassa, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin huomattava määrä todennäköisesti aiheuttaa unionin tuotannonalalle jälleen merkittävää vahinkoa ja heikentää vakavalla tavalla sen rahoitustilannetta. Onkin erittäin todennäköistä, että vahingollisen polkumyynnin määrät olisivat merkittäviä, ja sitä unionin tuotannonala ei kestäisi. Näin ollen unionin tuotannonala hyötyisi edelleen nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisestä.
(104)
Sen vuoksi päätellään, että Kiinan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa olisi selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.
3. Tuojien etu
(105)
On syytä muistaa, että edellisessä tutkimuksessa havaittiin, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi huomattavaa vaikutusta tuojiin. Yksikään kauppias tai tuoja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Koska ei ole näyttöä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet olisivat merkittävästi vaikuttaneet tuojiin, päätellään, että toimenpiteiden jatkaminen ei vaikuta unionin tuojiin merkittävästi.
4. Käyttäjien etu
(106)
Viinihappoa käytetään pääasiassa viinintuotannossa ja elintarviketeollisuudessa juomien ja elintarvikkeiden lisäaineena sekä rakennusteollisuudessa kipsinvalmistuksessa palamista hidastavana aineena.
(107)
Kaikkiin tiedossa oleviin käyttäjiin on otettu yhteyttä tässä tutkimuksessa.
(108)
Rakennusteollisuuden käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä. Jos viinihappoa käytetään kipsituotteiden valmistukseen, sen osuus kustannuksista on alle 2 prosenttia, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin. Näin ollen pääteltiin, että toimenpiteiden jatkamisella olisi häviävän pieni vaikutus rakennusteollisuuden kustannuksiin ja kilpailuasemaan.
(109)
Kaksi suurta tuojaa/käyttäjää elintarvikesektorilta toimi menettelyssä täydessä yhteistyössä. Kumpikin yritys sekä niiden tuotantolinjat, jotka käyttävät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhtenä raaka-aineista, pystyttiin määrittämään kannattaviksi. Lisäksi tarkasteltavana olevaa tuotetta käyttämällä valmistettujen tuotteiden myynti edusti vain pientä osuutta yritysten koko liikevaihdosta. Näin ollen voidaan päätellä, että toimenpiteiden jatkamisella ei olisi kohtuutonta vaikutusta käyttäjiin elintarviketeollisuudessa. Kyseisille käyttäjille oli myös melko tärkeää, että tarkasteltavana olevaa tuotetta voitiin hankkia monista eri lähteistä.
5. Unionin etua koskevat päätelmät
(110)
Edellä mainitut tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen.
H. POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(111)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella, että Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin nykyisin sovellettavat toimenpiteet pidetään voimassa. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta.
(112)
Yksi rakennussektoria edustava käyttäjä väitti, että voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen aiheuttaisi pulan tarkasteltavana olevasta tuotteesta, lisäisi mahdollisesti alan tuotantokustannuksia ja nostaisi siten sen lopputuotteiden hintoja. Näiden väitteiden tueksi ei esitetty näyttöä. Koska väitteille ei esitetty perusteluja eivätkä rakennussektorin käyttäjät toimineet yhteistyössä, väitteitä ei voitu osoittaa todeksi.
(113)
Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet kaksi elintarvikesektorin käyttäjää väittivät, että toimenpiteiden jatkamisen vaikutusta elintarviketeollisuuteen ei ollut otettu riittävästi huomioon, ja toinen niistä pyysi kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettävää kuulemista.
(114)
Kuulemisessa kyseinen käyttäjä ei esittänyt vastaväitteitä päätelmälle, jonka mukaan toimenpiteiden jatkamisella ei kaiken kaikkiaan olisi kielteistä vaikutusta koko yrityksen kannattavuuteen, mutta käyttäjän väittämän mukaan vaikutus tarkasteltavana olevaa tuotetta käyttävän tuotantolinjan, jonka osuus kokonaisliikevaihdosta on hyvin pieni, kannattavuuteen olisi merkittävä. Lisäksi se väitti, että viinihapon kotimarkkinahinnat olivat nousseet huomattavasti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen ja että kyseinen hintataso heikentäisi jälleen merkittävästi niiden tuotteiden kannattavuutta. Käyttäjä ei kuitenkaan kieltänyt, että hinnannousu johtui puutteellisista raaka-ainevarannoista unionin markkinoilla; raaka-aineen määrä vaihtelee säännönmukaisesti viinirypälesadon mukaan, joten raaka-ainepulaa ei voida pitää jatkuvana eikä voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä johtuvana.
(115)
Toinen yhteistyössä toiminut käyttäjä esitti tutkimusryhmän kuulemisessa vastaavanalaisia perusteluja toimenpiteiden jatkamista vastaan. Näin ollen myös kyseiset väitteet hylättiin (ks. edellinen johdanto-osan kappale).
(116)
Yksi yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalaa ei voitu pitää edelleen haavoittuvana, että olennainen syy unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyi tiiviisti sääoloihin ja että siitä syystä se vastusti toimenpiteiden jatkamista. Näiden väitteiden tueksi ei esitetty näyttöä, minkä vuoksi niitä ei voitu hyväksyä. Väitteet eivät myöskään antaneet aihetta muuttaa unionin tuotannonalan tilannetta koskevia päätelmiä.
(117)
Unionin tuotannonala perusteli tarkastelujakson aikaisia kannattavuuslukujaan sillä, että ainoan ranskalaisen tuottajan toiminnan lopettaminen vuoden 2008 puolivälissä vähensi lyhyellä aikavälillä kotimarkkinoilla saatavilla olevan tarkasteltavana olevan tuotteen määrää, mikä nosti väliaikaisesti myyntihintoja, mikä puolestaan paransi unionin tuotannonalan kannattavuutta. Unionin tuotannonala väitti, että kyseisten olosuhteiden vuoksi muutoksia ei missään tapauksessa voitu pitää pysyvinä. Näin ollen unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät pysyvät muuttumattomina.
(118)
Kun oli tarkasteltu kaikki ne huomautukset, joita asianomaiset osapuolet esittivät sen jälkeen, kun niille oli ilmoitettu tutkimuksen päätelmistä, pääteltiin, että yksikään huomautus ei antanut aihetta muuttaa tutkimuksen kuluessa tehtyjä päätelmiä.
(119)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevan viinihapon tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava viidellä vuodella,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa nykyisin CN-koodiin ex 2918 12 00 (Taric-koodi 2918120090) kuuluvaa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa viinihappoa, lukuun ottamatta D-(-)-viinihappoa, jonka negatiivinen tasopolaroidun valon kierto on vähintään 12,0 astetta mitattuna vesiliuoksessa eurooppalaisen farmakopean menetelmän mukaan.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Kiinan kansantasavalta
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Kiinan kansantasavalta
4,7 %
A689
Kaikki muut yritykset (paitsi Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Kiinan kansantasavalta - Taric-lisäkoodi A687)
34,9 %
A999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritettyjen yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä huhtikuuta 2012.