PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 270/2010
ze dne 29. března 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření mají formu valorického cla ve výši 38,1 %, s výjimkou pěti výslovně uvedených společností, na které se vztahují individuální sazby cla.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
V roce 2008 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost omezenou na přezkoumání dumpingu podal čínský vyvážející výrobce, společnost Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (dále jen „Power Team“ nebo „žadatel“). Sazba konečného antidumpingového cla z výrobků žadatele činí 36,5 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel tvrdil, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
(4)
Žadatel konkrétně tvrdí, že nyní podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Žadatel proto uvedl, že běžná hodnota by v jeho případě měla být stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Srovnání této běžné hodnoty a žadatelových vývozních cen do Evropské unie (EU) naznačuje dumpingové rozpětí výrazně nižší než současná úroveň opatření.
(5)
Žadatel proto uvedl, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření založenou na dříve stanovené úrovni dumpingu.
1.3 Zahájení přezkumu
(6)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení prozatímní přezkum omezený na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli (3).
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(7)
Výrobek, který je předmětem dočasného přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem šetření, jež vedlo k uložení platných opatření (dále jen „původní šetření“), tj. jedná se o žehlicí prkna pocházející z Čínské lidové republiky, opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a/nebo odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základními součástmi, tj. podpěrou, deskou a rampou na žehličku, v současné době kódů KN ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(8)
Výrobek vyráběný a prodávaný na čínském domácím trhu a výrobek vyvážený do EU, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný na Ukrajině (používané jako srovnatelná země) mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
Komise oficiálně informovala zástupce výrobního odvětví Unie, žadatele a zástupce vyvážející země o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(10)
Komise žadateli zaslala formulář žádosti o přiznání tržního zacházení (dále jen „tržní zacházení“) a dotazník a obdržela odpověď ve stanoveném termínu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, a u žadatele byla provedena inspekce na místě.
1.6 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Je třeba připomenout, že původní šetření, které vedlo k zavedení opatření, se týkalo období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období původního šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Tržní zacházení
(12)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch výrobců, kteří splnili kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud bylo prokázáno, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
obchodní rozhodnutí jsou přijímána na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty,
-
společnosti mají jednoznačné a jasné účetnictví, které je kontrolováno nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se pro všechny účely,
-
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(13)
Žadatel požádal o přiznání tržního zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a byl vyzván k vyplnění formuláře žádosti o přiznání tržního zacházení.
(14)
Šetřením bylo stanoveno, že žadatel nesplňuje kritérium tržního zacházení uvedené v první odrážce čl. 2 odst. 7 písm. c) (kritérium 1) základního nařízení, pokud jde o náklady nejdůležitějších vstupů. Bylo zjištěno, že po uplynutí období původního šetření, tj. po roce 2005, uložil stát vývozní omezení na několik výrobků z oceli, včetně základních surovin pro výrobu žehlicích prken, tj. ocelové desky, ocelových trubek a ocelového drátu. Je třeba poznamenat, že náklady na tyto suroviny představují značnou část celkových nákladů na suroviny. Zavedením vývozního cla se snížil podnět k vývozu, a tudíž se zvýšil objem výrobků k dispozici na domácím trhu, což naopak vedlo k nižším cenám. Rovněž bylo zjištěno, že čínští výrobci oceli měli k dispozici řadu subvenčních režimů (5); veřejně přístupná konta řady výrobců oceli rovněž potvrzují, že čínská vláda aktivně podporuje rozvoj odvětví výroby oceli v ČLR.
(15)
Domácí ceny oceli v ČLR byly tudíž v průběhu období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny na jiných velkých světových trzích, zejména ve srovnání s cenami oceli v Severní Americe a severní Evropě (6), a tyto cenové rozdíly nelze vysvětlit žádnou konkurenční výhodou ve výrobě oceli.
(16)
Vedle toho bylo z informací obsažených v dokumentaci zjištěno, že žadatel využíval výhod plynoucích z těchto uměle vytvořených nízkých a narušených cen oceli, jelikož kupoval suroviny na domácím čínském trhu.
(17)
Byl tedy vyvozen závěr, že nejdůležitější vstupy společnosti Power Team podstatně neodráží tržní hodnoty. V návaznosti se dospělo k závěru, že žadatel neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto nebylo možné mu přiznat tržní zacházení.
(18)
Žadatel, vyvážející země a příslušné výrobní odvětví Unie dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným zjištěním. Své připomínky zaslal žadatel i výrobní odvětví Unie.
(19)
Žadatel předložil před uplynutím stanovené lhůty tři hlavní argumenty. Za prvé uvedl, že ceny společnosti Power Team za suroviny, byly v souladu s domácími cenami a že toto zjištění postačovalo ke splnění kritéria 1 v původním šetření. Společnost tedy považovala srovnání cen na čínském domácím trhu s cenami na jiných mezinárodních trzích s ocelí za porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V této souvislosti společnost rovněž zpochybnila relevantnost cen na trhu s ocelí v severní Evropě a Severní Americe, na jejichž základě bylo srovnání provedeno. Žadatel uvedl, že jistě existují ceny na jiných mezinárodních trzích, jako například turecké vývozní ceny, které jsou nižší než domácí ceny v ČLR.
(20)
Je vskutku nesporné, že žadatel splnil kritérium 1 v původním šetření, avšak nesplnil kritérium 2. Má se však za to, že k porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení nedošlo, protože nedošlo k žádné metodologické změně při hodnocení skutečnosti, zda společnost provozuje svou činnost za podmínek tržního hospodářství, a zejména zda stále splňuje kritérium 1. V obou šetřeních - původním i přezkumném - bylo hodnoceno, zda suroviny odráží tržní hodnoty. Jedním ze zkoumaných ukazatelů v obou šetřeních byly domácí ceny oceli, avšak v původním šetření neexistovaly žádné jiné významné činitele, u kterých by byl patrný vliv na ceny surovin. Metodologie tak zůstala nezměněna, lišila se pouze zjištění.
(21)
Z přezkumného šetření vyplynulo, že po období původního šetření, tj. od roku 2006, se okolnosti změnily, jelikož čínská vláda zavedla několik opatření odrazujících vývoz ocelových desek, ocelových trubek a ocelového drátu, a to zavedením vývozního cla a zrušením vývozní náhrady DPH. To mělo společně s výše uvedenými subvenčními režimy narušující účinek na domácí ceny oceli v Číně, protože zjištěný rozdíl mezi domácími cenami v Číně a domácími cenami zveřejněnými pro Severní Ameriku a severní Evropu se výrazně zvýšil zhruba o 30 %. Po zveřejnění zjištění týkajících se tržního zacházení žadatel tento cenový rozdíl nenapadl.
(22)
Pokud jde o tvrzení, že domácí ceny oceli v Severní Americe a severní Evropě nejsou jedinými relevantními mezinárodními cenami, je třeba poznamenat, že oba trhy s ocelí byly zvoleny pro účely srovnání cen, jelikož se oba trhy vyznačují vysokou spotřebou oceli a jsou konkurenčními trhy s několika aktivními výrobci. Lze tak rozumně předpokládat, že tyto domácí ceny byly pro konkurenční tržní ceny reprezentativní. Mimoto nebylo tvrzení, že turecké vývozní ceny jsou nižší než domácí čínské ceny, v této fázi dále opodstatněno, tj. před uplynutím stanovené lhůty nebyly předloženy žádné konkrétní ceny. Dále nebylo podáno žádné vysvětlení ohledně skutečnosti, proč by měly být turecké vývozní ceny - vzhledem k tomu, že turecký vývozní trh je ve srovnání s domácími trhy v Severní Americe a severní Evropě zjevně poměrně malý - považovány za relevantnější.
(23)
Společnost dále tvrdila, že při použití právních předpisů EU byla diskriminována, jelikož se v řadě nedávných jiných případů, ve kterých ocel představovala nejdůležitější vstup, vyskytly některé čínské společnosti produkující ocel, které splňovaly kritérium 1. Všechny tyto případy byly přezkoumány a bylo zjištěno, že žádné ze společností nebylo v uvedených případech přiznáno tržní zacházení, jelikož nesplnily alespoň jedno další kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Z důvodů administrativních úspor nebylo tedy nutné se obsáhle zaobírat kritériem 1, bylo-li jasné, že společnost by stejně nesplnila podmínky z jiného důvodu. V každém případě nedospěla Komise v žádném z těchto nedávných případů k závěru, že nedochází k narušení na čínském domácím trhu s ocelí, naopak bylo v nedávných případech zamítnuto tržní zacházení, kdykoliv byla zjištěna narušení v oblasti surovin (7).
(24)
V neposlední řadě žadatel tvrdil, že přizpůsobení běžné hodnoty by bylo vhodnější než nepřiznání tržního zacházení. Je však patrné, že přizpůsobení běžné hodnotě není vhodné vzhledem k tomu, že jedním z kritérií, která jsou posuzována při přiznávání tržního zacházení, je kritérium, že náklady nejdůležitějších vstupů musí odrážet tržní hodnoty. Pokud tomu tak není, mělo by být spíše odepřeno tržní zacházení a běžná hodnota by měla být nahrazena běžnou hodnotou srovnatelné země, zejména pokud suroviny tvoří významnou součást nákladů na vstupy.
(25)
Závěrem lze tedy konstatovat, že žádný z argumentů vznesených společností Power Team nebyl přesvědčivý ani nevedl k odlišnému hodnocení zjištění.
(26)
Výrobní odvětví Unie poukázalo na to, že čínská vláda značně zasáhla do odvětví výroby oceli, což vedlo EU a USA k požadavku, aby WTO uspořádala za účelem vyřešení této otázky konzultace.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují příslušná zjištění i závěr, že by společnosti Power Team nemělo být přiznáno tržní zacházení.
(28)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení (ES) č. 452/2007, vyjádřil žadatel další připomínky ke zjištěním ohledně tržního zacházení.
(29)
Žadatel především znovu zdůraznil svůj argument, že jeho hlavní vstupy odrážejí tržní hodnoty v ČLR a že čínské ceny jsou ve všeobecném souladu s jinými mezinárodními trhy. Zatímco žadatel uznal skutečnost, že nárůst cen u hlavních vstupů byl v ČLR v roce 2008 ve srovnání s jinými mezinárodními trhy s ocelí nižší, trval na tom, že tomu tak nebylo z důvodů jakéhokoliv narušení, nýbrž z toho důvodu, že nižší ceny na čínském domácím trhu mohly být způsobeny ostatními čistě obchodními faktory. Žadatel poukázal na zvýšenou výrobu v roce 2008 a uvedl, že stávající antidumpingová či vyrovnávací cla uvalovaná na vývoz většiny ocelových vstupů vyrobených v ČLR vedla čínské výrobce k tomu, aby snížili své ceny na domácím trhu.
(30)
Je třeba poznamenat, že dodatečné informace o cenách předložené žadatelem podpořily zjištění, že hlavní suroviny pro výrobu žehlicích prken v roce 2008 byly v průměru výrazně levnější na čínském domácím trhu než na jiných velkých světových trzích.
(31)
Pokud jde o argument, že cenový rozdíl byl způsoben čistě obchodními faktory, tj. zvýšenou výrobou v ČLR, je třeba uvést, že tento argument nebyl dostatečně opodstatněn, zejména s ohledem na jakoukoliv možnou souvislost mezi údajným zvýšením výroby a situací ze strany poptávky. Žadatelův argument, že na dovoz řady ocelových výrobků z ČLR byla uvalována vyrovnávací cla, zároveň pouze dokazuje, že čínští výrobci oceli měli skutečně prospěch ze subvencí.
(32)
Žadatelův argument, že trh s ocelí v ČLR není narušen, nelze tedy podpořit a je třeba učinit definitivní závěr, že rozhodnutí ohledně tržního zacházení by nemělo být revidováno a že společnosti Power Team by nemělo být přiznáno tržní zacházení.
2.2 Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se stanoví případné celostátní clo pro země spadající pod uvedený článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro individuální zacházení stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státní intervenci,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů,
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(34)
Žadatel, vedle požadavku o přiznání tržního zacházení rovněž požádal o individuální zacházení v případě, že mu nebude přiznáno tržní zacházení.
(35)
Z šetření vyplynulo, že žadatel splnil všechna výše uvedená kritéria, a lze tedy učinit závěr, že společnosti Power Team by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2.3 Běžná hodnota
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání tržního zacházení pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(37)
V oznámení o zahájení uvedla Komise svůj záměr opět použít Turecko, které bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření, jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, avšak žádný turecký výrobce v tomto prozatímním přezkumu nespolupracoval. Ke spolupráci však přistoupil ukrajinský vyvážející výrobce, který byl předmětem paralelního šetření pro účely jiného prozatímního přezkumu. Zúčastněné strany byly náležitě informovány a v dané fázi nebyly obdrženy žádné námitky vůči použití Ukrajiny jako srovnatelné země.
(38)
Jelikož nebyly shledány žádné zjevné důvody, proč nezvolit Ukrajinu jako srovnatelnou zemi, zejména s přihlédnutím k tomu, že žádný jiný výrobce ze třetí země nespolupracoval, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, tj. na základě ověřených informací, které poskytl spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi.
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zjištěno, že objem domácího prodeje obdobného výrobku spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byl ve srovnání s vývozním prodejem žadatele do EU reprezentativní. Kromě toho byl u všech vyvážených typů výrobků srovnatelný domácí prodej (v případě potřeby upravený s ohledem na fyzikální vlastnosti) považován za reprezentativní, jelikož jejich objem prodeje představoval alespoň 5 % objemu odpovídajícího vývozního prodeje do EU.
(40)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej všech typů žehlicích prken v reprezentativních množstvích ve srovnatelné zemi mohl považovat za prodej v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje příslušného typu žehlicího prkna nezávislým odběratelům.
(41)
Transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové tehdy, když se jednotková cena určitého typu výrobku rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady pro každý typ prodávaný na domácím trhu ve srovnatelné zemi během období šetření.
(42)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(43)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(44)
Žadatel po zveřejnění vznesl připomínku, že v případech, kdy ziskový prodej představuje méně než 10 % celkového objemu prodeje určitého typu, by měla být obvykle použita početně zjištěná běžná hodnota.
(45)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že v tomto šetření se nevyskytla situace, kdy by ziskový prodej dosáhl objemu menšího než 10 %. Kromě toho se postup automatického početního zjištění běžné hodnoty za takových okolností již nepoužívá.
2.4 Vývozní cena
(46)
Ve všech případech byl dotčený výrobek prodán na vývoz nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím nezávislých obchodních subjektů v ČLR, a vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, konkrétně na základě skutečně zaplacených cen či cen, které je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu do EU.
(47)
Žadatel po zveřejnění uvedl, že vývozní cena by měla být stanovena na základě prodejní ceny fakturované nezávislým čínským obchodním subjektem nezávislým odběratelům v EU, a nikoliv - jak tomu bylo v tomto případě - na základě zaplacené ceny či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný společností Power Team nezávislému obchodnímu subjektu v ČLR za účelem vývozu. Takový postup by však nebyl v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, podle kterého by měla být při prodeji výrobků na vývoz základem vývozní ceny první nezávislá transakce. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.
2.5 Srovnání
(48)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na základě toho byly v oprávněných a podložených případech zohledněny rozdíly ve fyzických vlastnostech, přepravních nákladech, v nákladech na pojištění a manipulaci a v úvěrových nákladech. Vzhledem k tomu, že vývozní cena byla stanovena výlučně na základě domácího prodeje čínským obchodním subjektům na vývoz, nebylo důvodu připustit rozdíly ve zdanění, jelikož běžná hodnota byla rovněž stanovena na základě domácího prodeje v srovnatelné zemi, na kterou se vztahuje obdobný daňový režim. Jak běžná hodnota, tak i vývozní cena byly proto vypočteny na čistém základě DPH.
(49)
Žadatel po zveřejnění uvedl, že seskupení typů výrobků (které bylo skutečně provedeno pro účely srovnání) vyvolává jisté pochybnosti s ohledem na správnost srovnání cen.
(50)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že seskupení typů výrobků v tomto šetření bylo stejné jako seskupení v původním šetření a bylo považováno za nutné, aby mohla být zvýšena srovnatelnost výrobků prodávaných na vývoz do Unie společností Power Team a výrobků prodávaných na domácích trhu ve srovnatelné zemi. Rovněž je třeba poznamenat, že žadatel své tvrzení již dále neopodstatnil, zejména v souvislosti s tím, proč by provedené seskupení (které bylo vysvětleno ve zvláštním zveřejnění určeném žadateli) nemělo být vhodné. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.
2.6 Dumpingové rozpětí
(51)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(52)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí společnosti Power Team, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranici Unie, činí 39,6 %.
3. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(53)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda změněné okolnosti lze přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(54)
V této souvislosti se připomíná, že v původním šetření nebylo žadateli přiznáno tržní zacházení z důvodu zjištěných nesrovnalostí ohledně jeho účetních postupů. Z tohoto přezkumu vyplynulo, že toto kritérium společnost Power Team splnila. Jak je však uvedeno výše, nesplňuje žadatel kritérium tržního zacházení uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážce základního nařízení týkající se nákladů na nejdůležitější vstupy. Co se týče tržního zacházení, pro žadatele se okolnosti tudíž nezměnily.
(55)
Údaje shromážděné a ověřené v šetření (tj. žadatelovy individuální ceny při vývozu do EU a běžná hodnota stanovená na Ukrajině jako srovnatelné zemi) však vedly k vyššímu dumpingovému rozpětí. Tato změna je považována za významnou a pokračující zachování současné úrovně opatření by k vyrovnání dumpingu již nepostačovalo.
4. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(56)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti Power Team na 39,6 %.
(57)
Pokud jde o výši zbytkového cla, je třeba připomenout, že v původním šetření byla míra spolupráce nízká. Clo pro nespolupracující společnosti tak bylo stanoveno ve výši, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších typů výrobků spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří mají nejvyšší dumpingová rozpětí. Za použití stejné metodologie a s přihlédnutí k relevantním údajům poskytnutým žadatelem je třeba změnit zbytkové clo na 42,3 %.
(58)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení Rady (ES) č. 452/2007, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky. Připomínky stran byly zváženy a ve vhodných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 452/2007 se mění takto:
-
údaje týkající se společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 se nahrazují tímto zněním:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
údaje týkající se všech ostatních společností z ČLR uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 se nahrazují tímto zněním:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. března 2010
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 270/2010,
annettu 29 päivänä maaliskuuta 2010,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 452/2007 muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 452/2007 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien silityslautojen tuonnissa. Toimenpiteet muodostuvat 38,1 prosentin suuruisesta arvotullista sekä viiteen erikseen mainittuun yritykseen sovellettavista yksilöllisistä tulleista.
1.2 Tarkastelupyyntö
(2)
Komissio sai vuonna 2008 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua, jäljempänä ’välivaiheen tarkastelu’, koskevan pyynnön. Pyyntö oli rajattu polkumyynnin tarkasteluun, ja sen esitti kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou, jäljempänä ’Power Team’ tai ’pyynnön esittäjä’. Pyynnön esittäjään sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 36,5 prosenttia.
(3)
Pyynnön esittäjä väitti pyynnössään, että olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet oli otettu käyttöön, olivat muuttuneet ja että muutokset olivat luonteeltaan pysyviä. Pyynnön esittäjä toimitti alustavaa näyttöä siitä, että polkumyynnin vaikutusten korjaaminen ei enää edellytä nykytasoisen toimenpiteen soveltamista.
(4)
Ennen kaikkea pyynnön esittäjä on väittänyt, että se toimii nykyisin markkinatalousolosuhteissa eli täyttää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt vaatimukset. Sen vuoksi pyynnön esittäjä väitti, että sitä koskeva normaaliarvo olisi määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti. Kyseisen normaaliarvon ja pyynnön esittäjän Euroopan unioniin, jäljempänä ’EU’, suuntautuvan viennin hintojen vertailun perusteella polkumyyntimarginaali näyttäisi olevan huomattavasti voimassa olevan toimenpiteen tasoa alhaisempi.
(5)
Pyynnön esittäjä väitti tämän vuoksi, että polkumyynnin vaikutusten korjaaminen ei enää edellytä nykyisen tasoisten, aiemmin määritettyyn polkumyynnin tasoon perustuvien toimenpiteiden soveltamista.
1.3 Tarkastelun vireillepano
(6)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, joten se pani vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajattiin koskemaan polkumyynnin tarkastelua pyynnön esittäjän osalta (3).
1.4 Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote
(7)
Välivaiheen tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin tutkimuksessa, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöön ottamiseen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, eli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat silityslaudat, vapaasti seisovat tai ei, höyrynimutoiminnolla ja/tai lämpötoiminnolla ja/tai puhallustoiminnolla tai ei, hihalaudat ja silityslaudan oleelliset osat eli jalat, päällinen ja silitysrautateline mukaan luettuina, jotka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00.
(8)
Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä ja EU:hun viedyllä tuotteella, samoin kuin Ukrainassa (jota käytetään vertailumaana) tuotetulla ja myydyllä tuotteella, on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, ja niitä voidaan siten pitää samankaltaisina perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
1.5 Asianomaiset osapuolet
(9)
Komissio ilmoitti tarkastelun vireillepanosta virallisesti unionin tuotannonalan edustajalle, pyynnön esittäjälle ja viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja tulla kuulluiksi.
(10)
Komissio lähetti pyynnön esittäjälle lomakkeen markkinatalouskohtelun pyytämistä varten sekä kyselylomakkeen ja sai vastauksen annettuun määräaikaan mennessä. Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot, ja pyynnön esittäjän toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti.
1.6 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
(11)
Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Toimenpiteiden käyttöön ottamiseen johtaneen alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakso oli 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välinen ajanjakso, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimusajanjakso’.
2. TUTKIMUKSEN TULOKSET
2.1 Markkinatalouskohtelu
(12)
Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niille tuottajille, joiden on todettu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt vaatimukset, eli jos osoitetaan, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti on tapahtunut markkinatalousolosuhteissa. Nämä vaatimukset voidaan tiivistää seuraavasti:
-
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa,
-
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan,
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole,
-
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden,
-
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(13)
Pyynnön esittäjä pyysi markkinatalouskohtelua perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti, ja sitä kehotettiin täyttämään lomake markkinatalouskohtelun pyytämistä varten.
(14)
Tutkimuksessa todettiin, että pyynnön esittäjä ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettua markkinatalouskohteluun liittyvää vaatimusta (vaatimus 1) huomattavien tuotantopanosten kustannusten osalta. Todettiin, että alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeen eli vuoden 2005 jälkeen valtio otti käyttöön vientirajoituksia useiden terästuotteiden kohdalla, mukaan luettuna silityslautojen tuotannossa käytettävät pääraaka-aineet eli teräslevy, teräsputket ja teräslanka. On huomattava, että näiden raaka-aineiden kustannukset muodostavat huomattavan osan raaka-aineiden kokonaiskustannuksista. Vientiverojen käyttöönotto vähensi kannustinta vientiin ja lisäsi sen vuoksi kotimarkkinoilla saatavilla olevia määriä, mikä johti vuorostaan hintojen alenemiseen. Lisäksi todettiin, että kiinalaisten terästuottajien käytettävissä oli useita tukijärjestelmiä (5), ja julkisesti saatavilla olevat useiden terästuottajien tilit vahvistavat, että Kiinan valtio tukee aktiivisesti terässektorin kehittämistä Kiinassa.
(15)
Tämän seurauksena teräksen kotimarkkinahinnat Kiinassa olivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana selvästi maailman muiden suurehkojen markkinoiden, erityisesti Pohjois-Amerikan ja Pohjois-Euroopan (6), teräksen hintoja alemmat, eikä näitä hintaeroja voida selittää millään terästuotannon kilpailuedulla.
(16)
Lisäksi asiakirja-aineiston tiedoista selvisi, että pyynnön esittäjä hyötyi näistä keinotekoisen alhaisista ja vääristyneistä teräksen hinnoista, koska se osti raaka-aineensa Kiinan kotimarkkinoilta.
(17)
Näin ollen pääteltiin, että Power Teamin huomattavat tuotantopanokset eivät heijasta merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla. Tämän vuoksi pääteltiin, että pyynnön esittäjä ei ole osoittanut täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia vaatimuksia, eikä sille sen vuoksi voitu myöntää markkinatalouskohtelua.
(18)
Pyynnön esittäjälle, viejämaalle ja unionin tuotannonalalle annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitetyistä päätelmistä. Huomautuksia saatiin pyynnön esittäjältä ja unionin tuotannonalalta.
(19)
Pyynnön esittäjä esitti kolme pääperustelua määräajassa. Ensinnäkin se totesi, että Power Teamin raaka-ainehinnat olivat edelleen johdonmukaiset kotimarkkinahintojen kanssa ja että tämä päätelmä oli riittävä täyttämään alkuperäisen tutkimuksen vaatimuksen 1. Tämän johdosta yritys katsoi, että oli perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan vastaista verrata hintoja Kiinan kotimarkkinoilla hintoihin muilla kansainvälisillä teräsmarkkinoilla. Tässä yhteydessä yritys kyseenalaisti myös vertailukohteena olleiden Pohjois-Euroopan ja Pohjois-Amerikan teräsmarkkinoiden hintojen merkityksellisyyden. Pyynnön esittäjä totesi, että oli olemassa myös muiden kansainvälisten markkinoiden hintoja, kuten Turkin vientihinnat, jotka olivat alempia kuin Kiinan kotimarkkinahinnat.
(20)
On todellakin totta, että pyynnön esittäjä täytti vaatimuksen 1 alkuperäisessä tutkimuksessa, mutta ei vaatimusta 2. On kuitenkin katsottava, että perusasetuksen 11 artiklan 9 kohtaa ei ole rikottu, koska menetelmä sen arvioimiseksi, toimiiko yritys markkinatalousolosuhteissa ja erityisesti täyttääkö se vaatimuksen 1, ei ole muuttunut. Kummassakin tutkimuksessa, eli alkuperäisessä tutkimuksessa ja tarkastelua koskevassa tutkimuksessa, arvioitiin kysymystä siitä, heijastavatko raaka-aineiden kustannukset niiden arvoa markkinoilla. Kummassakin tutkimuksessa yksi tutkituista indikaattoreista oli teräksen hinta kotimarkkinoilla, mutta alkuperäisessä tutkimuksessa ei ollut muita merkittäviä tekijöitä, jotka olisivat näyttäneet vaikuttavan raaka-aineiden hintoihin. Näin ollen menetelmä pysyi samana ja ainoastaan päätelmät olivat erilaiset.
(21)
Tarkastelua koskeva tutkimus paljasti, että alkuperäisen tutkimusajanjakson jälkeen eli vuodesta 2006 olosuhteet ovat muuttuneet, koska Kiinan valtio on asettanut useita toimenpiteitä, joilla pyritään rajoittamaan teräslevyn, -putkien ja -langan vientiä ottamalla käyttöön vientivero ja poistamalla viennin arvonlisäveron palautus. Tällä oli yhdessä edellä mainittujen tukijärjestelmien kanssa vääristävä vaikutus teräksen hintoihin Kiinan kotimarkkinoilla, koska hintaero kyseisten hintojen ja Pohjois-Amerikkaa ja Pohjois-Eurooppaa koskevien julkaistujen kotimarkkinahintojen välillä kohosi huomattavasti noin 30 prosenttiin. Pyynnön esittäjä ei ole kiistänyt tätä hintaeroa markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen.
(22)
Mitä tulee väitteeseen siitä, että Pohjois-Amerikan ja Pohjois-Euroopan kotimarkkinoiden teräshinnat eivät ole ainoat kansainvälisesti merkitykselliset hinnat, on huomattava, että nämä kummatkin teräsmarkkinat valittiin hintavertailuun, koska niillä kummallakin teräksen kulutus on suurta, ja ne ovat kilpaillut markkinat, joilla on useita aktiivisia tuottajia. Näin ollen voitiin kohtuudella olettaa, että kyseiset kotimarkkinahinnat edustavat kilpailtuja markkinahintoja. Lisäksi väitettä siitä, että Turkin vientihinnat olisivat alempia kuin Kiinan kotimarkkinahinnat, ei perusteltu tarkemmin tässä vaiheessa, eli mitään konkreettisia hintoja ei toimitettu määräaikaan mennessä. Ei myöskään esitetty mitään selitystä sille, miksi Turkin vientihintoja - ottaen huomioon Turkin vientimarkkinoiden suhteellisen pieni koko verrattuna Pohjois-Amerikan ja Pohjois-Euroopan kotimarkkinoihin - olisi pidettävä merkityksellisempinä.
(23)
Toiseksi yritys väitti, että sitä syrjittiin EU:n lainsäädännön soveltamisessa, koska useissa viimeaikaisissa muissa tapauksissa, joissa teräs oli huomattava tuotantopanos, jotkin kiinalaiset teräsyhtiöt täyttivät vaatimuksen 1. Kaikki nämä tapaukset tutkittiin, ja todettiin, ettei yhdellekään kyseisissä tapauksissa mukana olleista yrityksistä myönnetty markkinatalouskohtelua, koska niiltä kaikilta jäi täyttymättä vähintään yksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan muista vaatimuksista. Koska pyrittiin hallinnollisen taakan keventämiseen, ei ollut tarpeen laajentaa vaatimuksen 1 tarkastelua kovinkaan yksityiskohtaiseksi, kun oli selvää, että kyseinen yritys ei täyttäisi vaatimuksia muusta syystä. Joka tapauksessa komissio ei ollut päätellyt yhdessäkään kyseisistä viimeaikaisista tapauksista, ettei Kiinan kotimaisilla teräsmarkkinoilla ollut vääristymiä; päinvastoin viimeaikaisissa tapauksissa markkinatalouskohtelu evättiin aina, kun raaka-aineisiin liittyviä vääristymiä voitiin havaita (7).
(24)
Lopuksi pyynnön esittäjä väitti, että normaaliarvon oikaiseminen olisi asianmukaisempaa kuin markkinatalouskohtelun epääminen. Normaaliarvon oikaiseminen vaikuttaa kuitenkin epäasianmukaiselta, kun otetaan huomioon, että yksi markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksistä on se, että huomattavien tuotantopanosten kustannusten on heijastettava niiden arvoa markkinoilla. Jos näin ei ole, seurauksena olisi oltava ennemmin se, että markkinatalouskohtelu evätään ja normaaliarvo korvataan vertailumaan normaaliarvolla, erityisesti siinä tapauksessa, että raaka-aineet muodostavat niin huomattavan osan tuotantopanosten kustannuksista.
(25)
Päätelmänä todetaan, että yksikään Power Teamin esittämistä perusteluista ei ollut vakuuttava eikä johtanut päätelmien erilaiseen arviointiin.
(26)
Unionin tuotannonala huomautti, että Kiinan valtio oli puuttunut massiivisesti terästeollisuuden toimintaan, mikä oli jo saanut EU:n ja Yhdysvallat pyytämään WTO-neuvotteluja asian ratkaisemiseksi.
(27)
Edellä esitetyn pohjalta vahvistettiin päätelmät, joiden mukaan Power Teamille ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua.
(28)
Kun oli ilmoitettu niistä keskeisistä tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella s asetuksen (EY) N:o 452/2007 muuttamista, pyynnön esittäjä toimitti lisähuomautuksia markkinatalouskohtelua koskevasta päätelmästä.
(29)
Pyynnön esittäjä pääasiassa toisti väitteensä, jonka mukaan sen tärkeimmät tuotantopanokset heijastivat markkina-arvoja Kiinassa ja että Kiinan hinnat olivat laajalti linjassa muiden kansainvälisten markkinoiden kanssa. Vaikka pyynnön esittäjä tunnustikin sen tosiseikan, että tärkeimpien tuotantopanosten hinnannousu oli vähäisempi Kiinassa vuonna 2008 verrattuna muihin kansainvälisiin teräsmarkkinoihin, se väitti, ettei tämä johtunut mistään vääristymistä vaan että muut, puhtaasti kaupalliset tekijät voisivat olla syynä alhaisempiin hintoihin Kiinan kotimarkkinoilla. Pyynnön esittäjä viittasi lisääntyneeseen tuotantoon vuonna 2008 ja ilmoitti, että voimassa olevat, useimpien Kiinassa tuotettujen teräsalan tuotantopanosten vientiin kohdistuvat polkumyynti- tai tasoitustullit olivat saaneet kiinalaiset tuottajat alentamaan hintojaan kotimarkkinoilla.
(30)
On huomattava, että pyynnön esittäjän toimittamat hintoja koskevat lisätiedot tukivat päätelmää, jonka mukaan silityslautojen tuotannon pääraaka-aineet olivat vuonna 2008 keskimäärin huomattavasti halvempia Kiinan kotimarkkinoilla kuin muilla suurehkoilla markkinoilla maailmassa.
(31)
Mitä tulee väitteeseen siitä, että puhtaasti kaupalliset tekijät, eli lisääntynyt tuotanto Kiinassa, olivat kyseisen hintaeron syynä, on huomattava, että tätä väitettä ei perusteltu riittävästi erityisesti siltä osin kuin on kyse mahdollisesta korrelaatiosta tuotannon väitetyn lisääntymisen ja kysyntäpuolen tilanteen välillä. Samanaikaisesti pyynnön esittäjän väite siitä, että Kiinasta peräisin olevien useiden terästuotteiden vientiin kohdistui tasoitustulleja, osoitti ainoastaan, että kiinalaiset teräksentuottajat todellakin hyötyivät tuista.
(32)
Näin ollen pyynnön esittäjän väitettä siitä, että Kiinan teräsmarkkinat eivät ole vääristyneet, ei voida hyväksyä, ja lopullisena päätelmänä on, että markkinatalouskohtelua koskevaa päätöstä ei pitäisi tarkistaa ja että Power Teamille ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua.
2.2 Yksilöllinen kohtelu
(33)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt yksilöllistä kohtelua koskevat vaatimukset. Nämä vaatimukset voidaan tiivistää seuraavasti:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa, ja on osoitettava, että yritys on riittävän riippumaton valtiosta;
-
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan;
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(34)
Pyynnön esittäjä pyysi markkinatalouskohtelun lisäksi myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että sille ei myönnetä markkinatalouskohtelua.
(35)
Tutkimus osoitti, että pyynnön esittäjä täytti kaikki edellä mainitut vaatimukset, ja päätelmänä on, että Power Teamille olisi myönnettävä yksilöllinen kohtelu.
2.3 Normaaliarvo
(36)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan muussa kuin markkinatalousmaista peräisin olevassa tuonnissa normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa määritellyille maille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, vertailumaassa sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(37)
Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa komissio ilmoitti aikovansa käyttää Turkkia, jota oli käytetty vertailumaana alkuperäisessä tutkimuksessa, jälleen vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle, mutta yksikään turkkilainen tuottaja ei toiminut yhteistyössä tässä välivaiheen tarkastelussa. Yksi ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja, joka oli samanaikaisen tutkimuksen kohteena toisessa välivaiheen tarkastelussa, kuitenkin suostui yhteistyöhön. Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin asiasta, eikä tuossa vaiheessa saatu huomautuksia, joissa olisi vastustettu Ukrainan käyttämistä vertailumaana.
(38)
Koska ei todettu mitään ilmeisiä syitä olla valitsematta Ukrainaa vertailumaaksi ja erityisesti koska mikään muu kolmannen maan tuottaja ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti tutkimuksessa yhteistyössä toimineelta vertailumaan tuottajalta saatujen todennettujen tietojen pohjalta.
(39)
Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti todettiin, että vertailumaan yhteistyössä toimineen tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin määrä oli edustava verrattuna pyynnön esittäjän EU:hun suuntautuneeseen vientimyyntiin. Lisäksi kaikkien vietyjen tuotelajien osalta vertailukelpoista kotimarkkinamyyntiä (tarvittaessa oikaistuna fyysisten ominaisuuksien suhteen) pidettiin edustavana, koska sen myyntimäärä oli vähintään 5 prosenttia vastaavan EU:hun suuntautuneen vientimyynnin määrästä.
(40)
Sen jälkeen komissio tutki, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn silityslautalajin kotimarkkinamyyntiä vertailumaassa pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena, määrittämällä kuinka suuri osuus kyseisen silityslautalajin riippumattomille asiakkaille tapahtuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.
(41)
Kotimarkkinoiden myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos tuotelajin yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tämän vuoksi määritettiin kunkin vertailumaan kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana myydyn tuotelajin tuotantokustannukset.
(42)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.
(43)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan tuon kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.
(44)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä huomautti, että tapauksissa, joissa kannattava myynti edusti alle 10:tä prosenttia tietyn lajin kokonaismyyntimäärästä, olisi yleensä käytettävä laskennallista normaaliarvoa.
(45)
Tässä suhteessa on huomattava, että tässä tutkimuksessa ei tullut esiin tilannetta, jossa kannattavaa myyntiä olisi ollut alle 10 prosenttia. Lisäksi automaattisesti tehtävä normaaliarvon laskennallinen määrittäminen kyseisissä olosuhteissa ei enää ole käytössä.
2.4 Vientihinta
(46)
Kaikissa tapauksissa tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin vietäväksi unionissa sijaitseville riippumattomille asiakkaille Kiinassa toimivien riippumattomien kauppiaiden välityksellä, ja sen vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli EU:hun vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(47)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että vientihinta olisi määritettävä riippumattoman kiinalaisen kauppiaan EU:ssa sijaitseville riippumattomille asiakkaille osoittaman kauppalaskun hinnan perusteella eikä niin kuin se tehtiin, eli tuotteesta maksetun tai maksettavan hinnan perusteella, kun Power Team myi sitä Kiinassa toimivalle riippumattomalle kauppiaalle vientiä varten. Tällainen lähestymistapa ei kuitenkaan noudattaisi perusasetuksen 2 artiklan 8 kohtaa, jonka mukaan edellytetään, että kun tuotteita myydään vientiin, ensimmäisen riippumattoman liiketoimen olisi oltava vientihinnan määrittämisen perustana. Sen vuoksi tämä väite on hylättävä.
2.5 Vertailu
(48)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, siinä otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon erot niissä tekijöissä, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tämän perusteella tehtiin tarvittaessa ja perustelluissa tapauksissa oikaisuja fyysisten ominaisuuksien ja kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi. Koska vientihinta määritettiin yksinomaan kiinalaisille kauppiaille vientiä varten tapahtuneen kotimarkkinamyynnin perusteella, ei ollut aihetta tehdä oikaisua verotuksen erojen huomioon ottamiseksi, sillä normaaliarvo määritettiin myös kotimarkkinamyynnille vertailumaassa, jota koskee samanlainen verotusjärjestelmä. Sekä normaaliarvo että vientihinta laskettiin sen vuoksi ilman arvonlisäveroa.
(49)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että tuotelajien ryhmittely (joka tehtiin vertailua varten) aiheutti tiettyjä epäilyksiä hintavertailun oikeellisuuden suhteen.
(50)
Tässä suhteessa on huomattava, että tuotelajien ryhmittely oli tässä tutkimuksessa sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa tehty ryhmittely, ja sitä pidettiin tarpeellisena vertailukelpoisuuden parantamiseksi Power Teamin unioniin suuntautuvaa vientiä varten myymien tuotteiden ja vertailumaan kotimarkkinoilla myytyjen tuotteiden välillä. On myös huomattava, että pyynnön esittäjä ei perustellut väitettään tarkemmin, erityisesti sitä, miksi suoritettu (ja pyynnön esittäjälle osoitetussa erityisessä ilmoituksessa selitetty) ryhmittely ei olisi asianmukainen. Väite on näin ollen hylättävä.
2.6 Polkumyyntimarginaali
(51)
Tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. Vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyi.
(52)
Power Teamin polkumyyntimarginaaliksi määritettiin vapaasti unionin rajalla -nettohinnasta prosentteina ilmaistuna 39,6 prosenttia.
3. MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS
(53)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin myös, voidaanko muuttuneita olosuhteita pitää perustellusti pysyvinä.
(54)
Tässä suhteessa muistutetaan, että pyynnön esittäjältä evättiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa, koska sen kirjanpitokäytännössä todettiin sääntöjenvastaisuuksia. Mainitussa tarkastelussa päätelmänä oli, että Power Team täytti tämän vaatimuksen. Kuten edellä todetaan, pyynnön esittäjä ei kuitenkaan täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettua markkinatalouskohteluun liittyvää vaatimusta, joka koskee huomattavien tuotantopanosten kustannuksia. Näin ollen olosuhteet eivät ole muuttuneet pyynnön esittäjän osalta siltä osin kuin on kyse markkinatalouskohtelusta.
(55)
Tutkimuksen aikana kerätyt ja tarkastetut tiedot (eli pyynnön esittäjän EU:hun suuntautuvan viennin yksittäiset hinnat ja vertailumaa Ukrainalle määritetty normaaliarvo) johtivat korkeampaan polkumyyntimarginaaliin. Tätä muutosta pidetään merkittävänä, eikä toimenpiteen soveltamisen jatkaminen nykyisen suuruisena olisi enää riittävä polkumyynnin vaikutusten korjaamiseksi.
4. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(56)
Tämän tarkastelua koskevan tutkimuksen tulosten perusteella katsotaan aiheelliseksi muuttaa Power Teamilta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa sovellettava polkumyyntitulli 39,6 prosentiksi.
(57)
Jäännöstullin tason osalta muistutetaan, että yhteistyö oli vähäistä alkuperäisessä tutkimuksessa. Näin ollen yhteistyöhön osallistumattomien yritysten tulli asetettiin tasolle, joka vastaa sen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle määritetty polkumyyntimarginaali oli korkein, myydyimpien tuotelajien polkumyyntimarginaalien painotettua keskiarvoa. Samaa menetelmää soveltaen ja ottaen huomioon pyynnön esittäjältä saadut asiaan liittyvät tiedot jäännöstulli on muutettava 42,3 prosentiksi.
(58)
Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella asetuksen (EY) N:o 452/2007 muuttamista, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. Osapuolten toimittamat huomautukset tutkittiin ja lopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EY) N:o 452/2007 seuraavasti:
-
Korvataan 1 artiklan 2 kohdassa olevan taulukon yritystä Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou, koskeva kohta seuraavasti:
Maa
Valmistaja
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Kiina
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
Korvataan 1 artiklan 2 kohdassa olevan taulukon kaikkia muita kiinalaisia yrityksiä koskeva kohta seuraavasti:
Maa
Valmistaja
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Kiina
Kaikki muut yritykset
42,3
A999
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 29 päivänä maaliskuuta 2010.