NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 812/2010
ze dne 15. září 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 17. prosince 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 3. listopadu 2009 APFE - Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (European Glass Fiber Producers Association) („žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení, základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období šetření (od 1. října 2008 do 30. září 2009).
(6)
Osm čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců a sedm výrobců nebo skupin výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců a výrobců v Unii, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě těchto výrobců je třeba provést výběr vzorku (viz 12. a 13. bod odůvodnění níže).
(7)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, poskytli ve fázi šetření, která se zabývala výběrem vzorku, ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení požadované informace pouze tři z nich. Bylo proto rozhodnuto od výběru vzorku upustit a zaslat dotazník všem dovozcům, kteří se přihlásili.
(8)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádosti. Všechny společnosti (skupiny společností), které byly zařazeny do vzorku, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují.
(9)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, jestliže měli ke slyšení zvláštní důvody.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům a všem známým uživatelům a sdružením uživatelů. Kompletní odpovědi na dotazník obdržela od vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a třinácti uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. a Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) a
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.).
b)
Výrobci v Unii
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovensko,
-
European Owens Corning Fiberglas, Brusel, Belgie,
-
Owens Corning France, Chambéry, Francie,
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Nizozemsko.
c)
Uživatelé v Unii
-
Sabic Europe BV, Sittard, Nizozemsko a Genk, Belgie,
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nizozemsko.
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turecko.
3. Výběr vzorku
(12)
Z osmi čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, respektive skupiny společností ve spojení, které představovaly přes 70 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do EU. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a ty nevznesly žádné námitky.
(13)
Pokud jde o výrobce v Unii, požadované údaje poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo sedm výrobců. Na základě informací poskytnutých těmito spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek tří největších výrobců, respektive skupin výrobců v Unii z hlediska objemu prodeje a výroby, kteří představovali 64 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii.
4. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 („období šetření“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 („dotčený výrobek“).
(16)
Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (plasty vyztužené skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: v automobilovém průmyslu, v elektrickém a elektronickém průmyslu, při výrobě lopatek větrných mlýnů, ve stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží, v kosmickém výzkumu, ve vojenství atd.
(17)
Toto řízení se týká čtyř základních typů výrobků z nekonečných skleněných vláken - tj. střiže (chopped strands), pramenců (rovings), rohoží (s výjimkou rohoží ze skleněné vlny) a příze. Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití jednotlivých typů mají téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Bylo však zjištěno, že lunta nemá stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti, protože se nejedná o nekonečná skleněná vlákna, nýbrž o přerušované prameny nestejné délky. Šetření také ukázalo, že některé velmi specifické typy pramenců a některé velmi specifické typy příze, které v současnosti spadají do kódů KN 7019 12 00, resp. 7019 19 10, by měly být vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(18)
Někteří uživatelé příze na navazujících trzích žádali, aby příze byla z definice výrobku v rámci tohoto řízení úplně vyloučena vzhledem k téměř neexistující výrobní základně v Unii a k nemožnosti vzájemné nahraditelnosti příze a jiných typů výrobků.
(19)
Šetření však prokázalo, že existuje alespoň jednostranná nahraditelnost poptávky (tj. přízi lze využít v celé řadě případů místo jiných typů výrobků, i když se nebude vždy jednat o ekonomicky schůdné řešení vzhledem k relativně vyšším cenám příze), a omezená výrobní základna určitého typu výrobku nemůže být sama o sobě důvodem k vyloučení tohoto výrobku z definice výrobku, pokud má stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a využití jako jiné typy. Vzhledem k tomu, že příze z nekonečných skleněných vláken má stejné základní vlastnosti jako jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken a je s nimi do určité míry zaměnitelná, bylo předběžně rozhodnuto, že není důvod přízi z definice dotčeného výrobku vylučovat. Je však třeba poznamenat, že dalšímu posouzení této žádosti bude věnována zvláštní pozornost.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a na domácím trhu Turecka, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a využití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(22)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů;
2.
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;
3.
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů.
(23)
V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group a
-
New Changhai Group.
(24)
U všech výše uvedených vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné.
(25)
Šetření prokázalo, že dva z vyvážejících výrobců (skupin) v ČLR zařazených do vzorku nesplňují požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a nelze jim proto přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(26)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce (skupina) nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Většina členů v jeho správní radě byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. V důsledku toho by stát mohl úspěšně zabránit přijetí jakéhokoli rozhodnutí. Je tedy zřejmé, že stát hraje v procesu rozhodování této společnosti významnou úlohu. Společnost navíc nebyla schopna prokázat, že vede jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, vzhledem k tomu, že v účetní závěrce nebyl řádně uveden zdanitelný příjem společnosti.
(27)
Ani druhý vyvážející výrobce (skupina) zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Dva obchodní subjekty z této skupiny jsou státem vlastněné podniky. Stát může rovněž významně zasahovat do rozhodování jednoho vyvážejícího výrobce z této skupiny vzhledem k implicitnímu právu veta člena správní rady zastupujícího státem vlastněnou mateřskou společnost. Tento výrobce je zase mateřskou společností a hlavním akcionářem dvou dalších vyvážejících výrobců v této skupině, a stát tedy může rovněž významně zasahovat do jejich rozhodování. Tři vyvážející výrobci ze skupiny navíc nebyli schopni prokázat, že splňují kritérium 2, neboť u dvou z nich nebylo preferenční daňové zacházení uvedeno v účetní závěrce, zatímco u třetího se audit nezdál být proveden nezávisle. Pět společností ve skupině navíc nesplňovalo kritérium 3 (především vzhledem k tomu, že ceny za užívací práva k pozemkům nebyly tržně orientované).
(28)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterého tvoří skupina dvou společností ve spojení, prokázal, že splňuje všechna kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c), a lze mu přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
Poté, co byla zpřístupněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, byly obdrženy připomínky výrobního odvětví Unie a dvou vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, u nichž bylo navrženo jim zacházení jako v tržním hospodářství nepřiznat. Žádná z obdržených připomínek však nebyla takové povahy, aby zjištění v tomto ohledu změnila.
2. Individuální zacházení
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(31)
Dvě výše uvedené společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno.
(32)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že obě tyto dotčené společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že v souhrnu splňují všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo jmenovitě zjištěno, že společnosti nesplnily kritérium stanovené v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, že většina akcií patří soukromým osobám nebo že jsou dostatečně nezávislé na státu, neboť jak je vysvětleno v 26. a 27. bodě odůvodnění, u všech společností bylo zjištěno, že jejich většinovým vlastníkem nebo ovládající osobou je skutečně stát. Rovněž bylo zjištěno, jak bylo uvedeno výše, že obě tyto společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že splňují podmínku stanovenou v čl. 9 odst. 5 písm. e), totiž že jejich rozhodovací proces není pod zásadním vlivem státu, který by umožňoval obcházení opatření, pokud se jednotlivým společnostem uloží rozdílné celní sazby. V důsledku toho musely být jejich žádosti o individuální zacházení zamítnuty.
(33)
Byl proto učiněn závěr, že individuální zacházení nebude uděleno žádnému z vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3. Běžná hodnota
3.1. Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejdříve zjistila u daného vyvážejícího výrobce, zda je jeho celkový domácí prodej výrobků z nekonečných skleněných vláken reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % objemu jeho celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(35)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(36)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna srovnatelnost s typem výrobků z nekonečných skleněných vláken prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej byl reprezentativní s výjimkou čtyř typů výrobků.
(37)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku prodaného v průběhu období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(38)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(39)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(40)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(41)
Ze šetření vyplynulo, že ziskový prodej všech srovnatelných typů výrobků až na jeden dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit celý objem domácího prodeje. U jednoho typu výrobku byl použit pouze ziskový prodej. U prodeje čtyř typů výrobků, které se na domácím trhu neprodaly v reprezentativním množství, použila Komise pro výpočet běžné hodnoty řádně upravené reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů.
3.2. Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(43)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(44)
Dvě zúčastněné strany se přihlásily a tvrdily, že Turecko by nebylo vhodnou srovnatelnou zemí, avšak toto tvrzení dále neodůvodnily. Další zúčastněná strana se vyjádřila k výběru srovnatelné země a navrhla, aby byla jako srovnatelná země použita spíše Indie vzhledem k tomu, že je na srovnatelné úrovni rozvoje jako ČLR, jejich trhy jsou srovnatelné vzhledem k tomu, že v obou těchto zemích má velký význam využívání větrných elektráren, a srovnatelné typy výrobků jsou vyráběny obdobným způsobem. Indický trh byl navíc popsán jako otevřený trh s významným dovozem. Dále pak bylo uvedeno, že obě tyto země mají srovnatelný přístup k surovinám.
(45)
Komise požádala o spolupráci výrobce obdobných výrobků v Turecku, Kanadě, USA, Korejské republice a v Indii. Ochotu spolupracovat však vyjádřil pouze jediný turecký výrobce, který zaslal odpovědi na dotazník.
(46)
Je třeba uznat, že Turecko je reprezentativní srovnatelnou zemí z hlediska objemu domácího prodeje. Bude však třeba početně zjistit běžnou hodnotu jednoho typu obdobného výrobku, který se v Turecku nevyrábí. Je rovněž třeba uvést, že probíhající antidumpingové šetření Turecka týkající se dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken poukazuje na možné snížení cen na tureckém domácím trhu. Vzhledem k tomu, že Turecko bylo jedinou zemí ochotnou spolupracovat při tomto šetření, se však vyvozuje předběžný závěr, že by Turecko mělo být použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s obecnou metodikou popsanou výše pro skupinu společností, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. V případě, že všechny typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země byly prodány se ztrátou nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
4. Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl ve většině případů vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(49)
V případě několika málo vývozů jednoho vyvážejícího výrobce do jeho společností ve spojení v Unii bylo stanoveno, že se jednalo o vývozy za účelem interního použití, a nebyly proto zahrnuty do předběžného výpočtu dumpingu.
5. Srovnání
(50)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny vhodné úpravy ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, obchodní úroveň (rozdíly v distribučním řetězci), náklady na záruku, úvěrové náklady a bankovní poplatky.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Pro spolupracující skupinu vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno individuální dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(53)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako průměr všech tří společností / skupin společností zařazených do vzorku.
(54)
Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření a k tomu, že spolupracující společnosti představovaly téměř 100 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření, bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u společností (skupin společností) zařazených do vzorku.
(55)
Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Ostatní
43,6 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek jedenáct výrobců v Unii. Sedm z těchto jedenácti výrobců spolupracovalo při šetření. Všech těchto sedm výrobců bylo členy žádajícího sdružení a bylo zjištěno, že představují podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jeden ze zbývajících čtyř výrobců v Unii byl rovněž žadatelem, dva podnět aktivně podpořili a čtvrtý podnět ani nepodpořil, ani ho nezamítl. Těchto jedenáct výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou tudíž nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(57)
Jak bylo uvedeno v 13. bodě odůvodnění výše, byl vybrán vzorek tří výrobců představujících přibližně 64 % celkové výroby v Unii. Vzhledem k tomu, že dva z těchto výrobců byli skupinami společností ve spojení a měli v Unii několik výrobních subjektů, byl vzorek tvořen celkem devíti jednotlivými společnostmi.
(58)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, by neměli být považováni za výrobní odvětví Unie vzhledem k tomu, že všichni tři měli čínské výrobce ve spojení vyrábějící dotčený výrobek. Šetření potvrdilo, že dva ze tří výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, byli skutečně ve spojení s čínskými výrobními společnostmi. Bylo však zjištěno, že navzdory tomuto vztahu se tito dva výrobci v Unii zařazení do vzorku v žádném případě nechovali tak, že by to zpochybňovalo spolehlivost zjištění daného šetření. Objem dovozu těchto výrobců v Unii z jejich společností ve spojení v ČLR je omezený (méně než 4 % dovozu z ČLR). Tento dovoz může být navíc považován za zanedbatelný v porovnání s celkovou produkcí těchto výrobců v Unii, na které by v žádném případě nemělo být nahlíženo jako na dovozce vzhledem k tomu, že jsou evidentně skutečnými výrobci skleněných vláken. A kromě toho ukazatele újmy vztahující se k těmto výrobcům v Unii nebyly tímto omezeným dovozem ovlivněny. S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že není důvod vylučovat kteréhokoli z výrobců v Unii zařazených do vzorku z definice výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu.
(60)
Spotřeba v Unii zaznamenala mezi rokem 2006 a obdobím šetření prudký pokles o 24 %. V roce 2007 a v prvním pololetí roku 2008 však došlo k mírnému nárůstu spotřeby.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Index
100
106
105
76
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dovozu dotčeného výrobku na trh Unie z ČLR se v posuzovaném období výrazně zvyšoval. Celkově se dovoz z ČLR v posuzovaném období zvýšil o více než 50 %. Zejména v období mezi roky 2006 a 2008 se dovoz z ČLR zvýšil více než dvojnásobně. V období šetření došlo v porovnání s rokem 2008 k poklesu, ale procento tohoto poklesu (25 %) bylo nižší než procento poklesu spotřeby (28 %).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
77 283
122 190
155 875
116 413
Index
100
158
202
151
3.2. Podíl dumpingového dovozu na trhu
(62)
Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v průběhu posuzovaného období průběžně zvyšoval. V období šetření činil podíl čínského dovozu na trhu 15,6 %, což znamená téměř dvojnásobek podílu Číny na trhu v roce 2006.
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Index
100
149
191
198
3.3. Ceny
a) Vývoj cen
(63)
Následující tabulka uvádí průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR s dodáním na evropské hranice před proclením podle zpráv Eurostatu. Průměrná cena dovozu z ČLR zůstala během posuzovaného období značně vyrovnaná. Tento vývoj byl zaznamenán navzdory výraznému celosvětovému nárůstu cen surovin používaných při výrobě nekonečných skleněných vláken v posuzovaném období (jak je také patrné z tabulky 18).
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
930
936
970
943
Index
100
101
104
101
b) Cenové podbízení
(64)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků v rámci Unie z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu.
(65)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 23 % až 39 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(66)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají celého výrobního odvětví Unie, zbývající ukazatele se týkají výrobců zařazených do vzorku.
4.2. Výroba
(67)
Objem výroby Unie byl v letech 2006 až 2008 poměrně stabilní, ale v průběhu období šetření zaznamenal prudký pokles:
Tabulka 5
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
495 942
508 837
502 729
312 824
Index
100
103
101
63
4.3. Výrobní kapacita a její vytížení
(68)
Výrobní kapacita ve výrobním odvětví Unie se vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
575 900
573 600
585 350
510 700
Index
100
100
102
89
Vytížení kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Index
100
103
100
71
(69)
V průběhu období šetření došlo ke snížení výrobní kapacity. Vzhledem k erozi cen a ztrátě podílu na trhu v důsledku dumpingového dovozu z ČLR totiž došlo k rozebrání, dočasnému uzavření nebo omezení provozu některých výrobních linek. Navzdory tomuto snížení výrobní kapacity se míra vytížení kapacity snížila z 86 % na 61 %, tj. o 29 %.
4.4. Zásoby
(70)
Z následující tabulky je patrné, že k prvnímu poklesu zásob došlo v roce 2007, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, ale pak v roce 2008 stav zásob prudce vzrostl vzhledem k náhlému poklesu poptávky ve čtvrtém čtvrtletí tohoto roku. V průběhu období šetření se objem zásob vrátil na běžnější úroveň.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
88 968
73 018
123 910
82 160
Index
100
82
139
92
4.5. Objem prodeje (výrobní odvětví Unie celkem)
(71)
Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU včetně prodeje za účelem interního použití se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
737 818
743 784
706 746
520 064
Index
100
101
96
70
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie jako celku se snížil o 30 %. V roce 2007, kdy spotřeba v Unii vzrostla o 6 % (viz tabulka 1 výše), vzrostl objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie jen o 1 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Následně v roce 2008 a v období šetření objem prodeje výrobního odvětví Unie silně poklesl.
4.6. Podíl na trhu (výrobní odvětví Unie celkem)
(73)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v letech 2007 a 2008 silně poklesl a následně v období šetření zaznamenal mírné zvýšení. Celkově však výrobní odvětví Unie ztratilo v průběhu posuzovaného období 5,6 procentních bodů podílu na trhu, v důsledku čehož, jak je uvedeno výše v tabulce 3, se podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - podíl EU na trhu
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl EU na trhu (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Index
100
95
91
93
4.7. Prodejní ceny
(74)
Co se týká průměrných prodejních cen, z následující tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie nebylo v průběhu posuzovaného období schopno zvýšit prodejní ceny nezávislým odběratelům. Průměrné prodejní ceny se naopak snížily o 2 %, což si tím spíše zasluhuje povšimnutí vzhledem ke zvyšujícím se cenám surovin. Výrobní odvětví Unie nemělo ve skutečnosti možnost zohlednit nárůst cen surovin v prodejních cenách vzhledem k tlaku na snižování cen na trhu Unie v důsledku dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 179
1 166
1 192
1 159
Index
100
99
101
98
4.8. Zaměstnanost
(75)
Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii ukazuje, že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zracionalizovalo výrobu s cílem snížit výrobní náklady a kompenzovat zvýšení cen surovin. Počet zaměstnanců se tedy za celé toto období snížil o 20 procentních bodů, přičemž snížení o 15 procentních bodů se soustředilo do období mezi rokem 2007 a obdobím šetření.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 114
3 890
3 705
3 302
Index
100
95
90
80
4.9. Produktivita
(76)
V důsledku snahy výrobního odvětví Unie popsané v předchozím bodě odůvodnění se produktivita pracovních sil výrobců v Unii v letech 2007 a 2008 významně zvýšila. Tento příznivý vývoj se v průběhu období šetření obrátil a výsledkem byl celkový pokles produktivity o 21 % v posuzovaném období. Tento zvrat produktivity byl zčásti způsoben zhroucením poptávky a zčásti dumpingovým dovozem z ČLR, který se silně podbízel cenám výrobního odvětví Unie; v jeho důsledku došlo k výraznému poklesu výroby a k následnému zvýšení zaměstnanosti na vyrobenou jednotku skleněných vláken.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tun na zaměstnance
121
131
136
95
Index
100
108
113
79
4.10. Mzdy
(77)
Během posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo kontrolovat vývoj nákladů na pracovní sílu. Z následující tabulky totiž vyplývá, že průměrná roční mzda se v letech 2007 a 2008 mírně zvýšila, ale v období šetření se snížila. Za celé toto období se jednotkové náklady na pracovní sílu snížily o 3 %. Toto snížení by však bylo ještě výraznější, kdyby nebylo do výše uvedeného vývoje zahrnuto odstupné při odchodu ze zaměstnání.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Index
100
101
103
97
4.11. Ziskovost a návratnost investic
(78)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Při zjišťování ziskovosti výrobců v Unii byly ověřené údaje upraveny s cílem zabránit tomu, aby tato analýza byla ovlivněna mimořádnými problémy konkrétních společností, které měly neúměrný dopad na zisk těchto společností v daném období. Po těchto úpravách se ziskovost výrobců zařazených do vzorku a návratnost jejich investic souvisejících s prodejem obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, dosahovalo výrobní odvětví Unie po většinu posuzovaného období omezené úrovně zisku s určitou výjimkou v roce 2007, kdy průměrná míra ziskovosti dosáhla 4,7 %. Během období šetření se zisky změnily v obrovské ztráty; průměrná ztrátovost výrobního odvětví Unie dosahovala až 15 %.
(80)
Pokud jde o návratnost investic vyjádřenou jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, tento ukazatel v zásadě sledoval tendenci ziskovosti. Celkově zůstala návratnost investic během celého posuzovaného období spíše omezená s výjimkou roku 2007. V období šetření pak průměrná návratnost investic výrobního odvětví Unie klesla na -16,8 %.
(81)
Výše uvedená citlivá finanční situace nastala navzdory zvýšené spotřebě v období mezi roky 2006 a 2008, jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, a snaze výrobního odvětví Unie o racionalizaci výrobních nákladů, jak je uvedeno výše v 75. a 76. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období ovlivnil výrazně rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR objem prodeje výrobního odvětví Unie a jejich důsledkem byla rovněž závažná eroze cen. Tyto faktory měly vliv na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Nejlépe to ilustrují dramatické ztráty během období šetření, které dosáhly výše 15 %.
4.12. Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(82)
Čistý peněžní tok z provozních činností se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Index
100
50
22
-64
(83)
Výše uvedená tabulka potvrzuje citlivou finanční situaci výrobního odvětví Unie v období 2006 až 2008 a její výsledné dramatické zhoršení v období šetření.
4.13. Investice
(84)
Během posuzovaného období se investice výrobců zařazených do vzorku vyvíjely následujícím způsobem:
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Index
100
52
109
71
(85)
Během vrcholných let 2006 a 2008 byla úroveň investic poměrně vysoká vzhledem k přestavbě pecí. V tomto odvětví, které má vysoké nároky na kapitál, je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí údajů bylo uvedeno z důvodu ochrany informací). Značná část ostatních, strukturálnějších nákladů vyžadujících vysoké investice souvisí se spotřebou slitin v průchodkách a následnou přestavbou průchodek.
4.14. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(86)
Dumpingová rozpětí dovozu z ČLR uvedená výše v 55. bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(87)
Navzdory intenzivním snahám výrobního odvětví Unie o zvýšení konkurenceschopnosti se většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vyvinula záporně. To je patrné zejména při analýze ukazatelů souvisejících s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, zejména návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, které všechny zaznamenaly dramatický vývoj. Zřetelně se zhoršující vývoj navíc potvrdily i ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, vytížení kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu.
(88)
Dovoz skleněných vláken z ČLR se během období šetření zároveň podbízel cenám výrobního odvětví Unie až o 39 % a výrobní odvětví Unie ztratilo za necelé čtyři roky 5 procentních bodů podílu na trhu.
(89)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz působí výrobnímu odvětví Unie újmu, jež může být považována za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 51 %, což mělo za následek nárůst jeho podílu na trhu Unie o 98 %, ze 7,9 % na 15,6 %).
(92)
Zvýšený dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR se během posuzovaného období shodoval s klesajícím vývojem u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles podílu na trhu o 5,6 procentních bodů a jeho prodejní ceny poklesly o 2 % v důsledku cenového tlaku levného dumpingového dovozu na trh Unie. Toto významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie, aby v přijatelné míře přeneslo růst svých výrobních nákladů do svých prodejních cen, což mělo za důsledek nízkou úroveň ziskovosti, která během období šetření dosáhla dokonce záporných hodnot.
(93)
Bylo rovněž možno pozorovat, že podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu nadále rostl i v průběhu období šetření. Jinými slovy, jak bylo rovněž uvedeno výše v 62. bodě odůvodnění, objem dumpingového dovozu z ČLR klesal pomaleji než spotřeba v Unii.
(94)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Jedním z argumentů uplatněných na podporu tohoto tvrzení bylo, že cenový rozdíl mezi prodejními cenami Číny a Unie byl po celé posuzované období poměrně konstantní, zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie v téže době kolísala. V tomto ohledu je nutno mít na paměti, že silný tlak na prodej výrobního odvětví Unie byl nejen důsledkem úrovně cen, ale také objemu stávajícího levného dumpingového dovozu. A dále, přestože se na zhoršení stavu výrobního odvětví Unie mohly podílet i jiné faktory, které by do určité míry ovlivnily i vývoj jeho ziskovosti, nezmírňovalo by to v žádném případě dopad dumpingového dovozu z ČLR, který znamená soustavné cenové podbízení vůči cenám v Unii, zejména vzhledem k tomu, že tempo uvedeného zhoršení bylo poměrně stabilní navzdory změnám na trhu, jako je například nárůst a pokles spotřeby a vývoj cen surovin.
(95)
Obdobný argument byl použit s ohledem na údajnou neexistenci souvislosti mezi údaji o ziskovosti výrobního odvětví Unie a vývojem jeho podílu na trhu. Úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie se sice například v letech 2006 až 2007 dočasně zlepšila navzdory poklesu jeho podílu na trhu. Tato situace byla zčásti důsledkem zlepšení podmínek na trhu Unie v roce 2007 (viz 6% nárůst spotřeby v Unii uvedený výše v 60. bodě odůvodnění). Významnější je však skutečnost, že se výrobní odvětví Unie v letech 2006 a 2007 zaměřilo na racionalizaci vlastní výroby snížením výrobních nákladů, což se odrazilo také na úrovni jeho ziskovosti. Jako další příklad lze uvést situaci, kdy se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření mírně zvýšil, zatímco jeho míra ziskovosti zaznamenala dramatický pokles o 15 %. V tomto období však dumpingový dovoz z ČLR také zvýšil svůj podíl na trhu a současně stále vykazoval značné podbízení oproti prodejním cenám v Unii. Uvedené okolnosti vyústily ve značnou ztrátu výrobního odvětví Unie. Z obou výše uvedených případů tedy vyplývá, že jeden nebo dva jednotlivé ukazatele nemohou být samy o sobě zohledněny při stanovování dopadu dumpingového dovozu na stav výrobního odvětví Unie.
(96)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který se dostával trh Unie ve velkém a stále vzrůstajícím objemu a který během posuzovaného období vykazoval značné cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie, měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
3. Vliv dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(97)
V průběhu posuzovaného období byl objem dovozu z jiných třetích zemí jen omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 2 procentní body, tj. ze 17 % na 15 %. Druhý největší zdroj dovozu, Norsko, mělo během období šetření 3,3% podíl na trhu. Turecko dosahovalo během období šetření podílu na trhu ve výši 2,5 % a čtvrtý největší zdroj dovozu, USA, dosahoval během období šetření podílu na trhu ve výši necelých 2 %.
Tabulka 17
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 990
28 834
35 410
24 993
Podíl na trhu (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 981
25 035
20 658
18 874
Podíl na trhu (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Objem (v tunách)
22 921
24 246
20 447
13 569
Podíl na trhu (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Průměrná cena (v EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 200
12 601
Podíl na trhu (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Průměrná cena (v EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
19 318
18 150
14 655
11 285
Podíl na trhu (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indie
Objem (v tunách)
4 365
11 231
3 757
5 361
Podíl na trhu (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korejská rep.
Objem (v tunách)
7 959
5 974
13 934
5 116
Podíl na trhu (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japonsko
Objem (v tunách)
21 671
10 727
11 174
4 609
Podíl na trhu (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Průměrná cena (v EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexiko
Objem (v tunách)
4 894
9 713
7 226
3 689
Podíl na trhu (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Objem (v tunách)
4 136
3 309
2 196
2 244
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Jiné země
Objem (v tunách)
8 954
14 848
8 519
9 227
Podíl na trhu (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Průměrná cena (v EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Z výše uvedené tabulky, která vychází z údajů Eurostatu, rovněž vyplývá, že průměrná úroveň cen jiných dovozů na hranici Unie je zpravidla mnohem vyšší než cena dovozu z ČLR, jak je shrnuto výše v 63. bodě odůvodnění. Z porovnání těchto cen na základě údajů Eurostatu s prodejními cenami výrobního odvětví Unie uvedenými výše v 74. bodě odůvodnění vyplývalo, že dovoz z Turecka byl během období šetření prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Dovoz z Turecka však v období šetření představoval pouze 2,5% podíl na trhu, který byl nižší než jeho podíl na trhu v roce 2006. Ceny tohoto dovozu navíc trvale značně převyšovaly úroveň cen dovozu z ČLR o 14 % až 23 %. Ceny dovozu z Malajsie, Tchaj-wanu a Korejské republiky byly rovněž nižší než ceny výrobního odvětví Unie, podíly těchto zemí na trhu jsou však omezené a dále klesají. Proto nebyl vliv dovozu z Turecka, Malajsie, Tchaj-wanu, Korejské republiky ani z jakékoli jiné třetí země na situaci ve výrobním odvětví Unie považován za negativní. Na základě výše uvedených skutečností bylo možné důvodně vyvodit předběžný závěr, že dovoz z ostatních zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(99)
Několik stran prohlásilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena hospodářskou krizí, která vyústila v prudký pokles poptávky.
(100)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření byl skutečně zaznamenán silný pokles spotřeby v Unii, jak bylo uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění. Tento pokles činil 28 % a byl prokazatelně způsoben hospodářskou krizí, která Unii v daném období zasáhla. Většina odvětví používajících produkty obsahující šetřené výrobky (automobilový průmysl, větrná energie, stavebnictví atd.) byla vážně zasažena krizí, což vyústilo v pokles poptávky po skleněných vláknech na začátku výrobního řetězce.
(101)
Negativní dopad hospodářského útlumu a snížení poptávky však byly ještě zhoršeny rostoucím dumpingovým dovozem z ČLR, jehož ceny se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Ačkoliv tedy lze mít za to, že hospodářský útlum přispěl k újmě v období šetření, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie působící újmu během celého posuzovaného období. I v situaci klesajícího prodeje mohlo být výrobní odvětví Unie schopno zachovat přijatelnou úroveň objemu a cen a tudíž omezit negativní dopady poklesu spotřeby. To by však bylo možné pouze tehdy, pokud by neexistovala nekalá soutěž ze strany levného dumpingového dovozu na daný trh. Škodlivost dopadu čínského dumpingového dovozu, který v období šetření vykazoval značné cenové podbízení oproti prodejním cenám Unie, je navíc ještě znásobena vzhledem k období hospodářské krize.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem nelze hospodářský útlum považovat za možný důvod narušení příčinné souvislosti mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
3.3. Vývoj objemu dovozu z Číny a finanční situace výrobního odvětví Unie
(103)
Některé zúčastněné strany uvedly, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a finanční situací výrobního odvětví Unie vzhledem k tomu, že toto odvětví dosahovalo nejvyšší ziskovosti v letech, kdy byl objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na nejvyšší úrovni, a naopak nejhůře se mu dařilo v době, kdy objem dovozu z ČLR poklesl na nejnižší úroveň během posuzovaného období.
(104)
V tomto ohledu je nutno především podotknout, že vývoj spotřeby, zejména hospodářský útlum v průběhu období šetření, měl zcela jistě vliv jak na objem dovozu z ČLR, tak na finanční situaci výrobního odvětví Unie vzhledem k celosvětovému charakteru krize.
(105)
Jak však již bylo uvedeno výše, dumpingový dovoz z ČLR vykazoval značné cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v období šetření, tj. v období hospodářského útlumu. Tato situace byla ještě komplikována skutečností, že vyvážejícím výrobcům z ČLR se podařilo dosáhnout dalšího mírného zvýšení podílu na trhu dokonce i v období hospodářského útlumu, zatímco výrobní odvětví Unie utrpělo vážné ztráty v důsledku své neschopnosti prodávat za výhodnější ceny.
(106)
Je tedy možné dospět k závěru, že výše uvedené cenové podbízení se současným zvyšováním podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu způsobilo výrobnímu odvětví Unie ještě větší újmu, než by tomu bylo v období, kdy by spotřeba nebyla v důsledku hospodářského útlumu nestálá.
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze v žádném případě dospět k závěru, že by bylo možno porovnání pouze vývoje objemu dumpingového dovozu z ČLR a finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie interpretovat jako faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.4. Pokles objemu vývozu a/nebo prodeje za účelem interního použití v rámci výrobního odvětví Unie
(108)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie byl pokles objemu vývozu nebo pokles výroby za účelem interního použití a nikoli pokles prodeje v rámci Unie. V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že s výjimkou objemu prodeje byly veškeré ukazatele újmy, včetně ziskovosti, posouzeny na základě prodeje na trhu Unie nezávislým stranám. Jinými slovy, do uvedeného výpočtu nebyl zahrnut ani objem vývozu, ani prodej za účelem interního použití. Dále je sice pravda, že objem vývozu klesal o něco rychlejším tempem než prodej Unie, to však neplatilo v případě výroby za účelem interního použití, která v průběhu posuzovaného období představovala 22,4 % až 24,4 % celkového prodeje Unie. Navíc s ohledem na váhu vývozu v porovnání s prodejem výrobního odvětví Unie v EU (která v průběhu posuzovaného období kolísala mezi 10 % a 14 %), nelze tento prodej považovat za tak významný, aby zpochybnil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a dopadem na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
3.5. Zvýšená kapacita výrobního odvětví Unie a vyšší výrobní náklady
(109)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo důsledkem chybného rozhodnutí o navýšení kapacit. V tomto ohledu je nutno nejprve uvést, že trh skleněných vláken již po několik let roste a rozhodnutí navýšit kapacitu některých závodů nelze v situaci rostoucí spotřeby považovat za neobezřetný podnikatelský záměr. Navíc je nutno poznamenat, že kapacita výrobního odvětví Unie se celkově v posuzovaném období ve skutečnosti snížila (viz 68. bod odůvodnění výše).
(110)
V každém případě je třeba poznamenat, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo snížit jednotkové náklady u hlavních surovin navzdory zvýšení ceny surovin během posuzovaného období:
Tabulka 18
Cena surovin a jednotkové výrobní náklady skleněných vláken
2006
2007
2008
Období šetření
Cena za tunu surovin (3)
100
106
104
102
Cena surovin na tunu skleněných vláken (3)
100
99
97
94
(111)
Výše uvedený vývoj cen surovin na vyrobenou jednotku skleněných vláken byl důsledkem investic do zvýšení efektivity a konkurenceschopnosti. Výrobní odvětví Unie totiž zavedlo během posuzovaného období několik opatření pro podporu a racionalizaci výrobních procesů a vstupních nákladů.
(112)
Co se týká nákladů na pracovní sílu, jak již bylo uvedeno výše v 75. až 77. bodě odůvodnění, snížilo výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců o 20 %, přičemž průměrná mzda se snížila i bez vyloučení vlivu rozsáhlého odstupného při odchodu ze zaměstnání.
(113)
Z výše uvedených důvodů se tvrzení, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo ve skutečnosti způsobeno vyššími výrobními náklady, které byly možným důsledkem neefektivnosti nebo vysokých nákladů na pracovní sílu, zamítá.
3.6. Konkurenceschopnost dumpingového dovozu z ČLR a újma, kterou si způsobili sami čínští výrobci ve spojení
(114)
Podle některých tvrzení újmu způsobil objem produkce a moderní technologie používaná čínskými vývozci a nikoli dumping výrobku, který je předmětem šetření. Ve skutečnosti lze celkově konstatovat, že i výrobci v Unii mají velký objem produkce a využívají moderní výrobní postupy.
(115)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že výrobní odvětví Unie si mohlo újmu fakticky způsobit samo v důsledku dovozu od čínských výrobců ve spojení. V této souvislosti je nutno uvést, že jak je uvedeno výše v 58. bodě odůvodnění, byl objem tohoto dovozu značně omezený jak z hlediska výroby výrobního odvětví Unie, tak dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(116)
Proto není možné ani nedostatečnou konkurenceschopnost, ani dovoz od čínských výrobců ve spojení považovat za faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a zjištěnou újmou.
4. Závěr o příčinné souvislosti
(117)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dovozu skleněných vláken z Číny se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k postupnému snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Navíc toto zvýšené množství, které vstoupilo na trh Unie za dumpingové ceny, se výrazně podbízelo cenám výrobního odvětví Unie, a tak bránilo výrobnímu odvětví Unie přenést zvýšení cen surovin na odběratele. Přestože výrobní odvětví Unie bylo schopno po určitou dobu kompenzovat negativní účinky tohoto tlaku operativním nárůstem efektivity, po výrazném snížení úrovně poptávky v důsledku hospodářské krize už to dále nebylo možné.
(118)
Předmětem zkoumání byly i další faktory, které mohly být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz ze třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývoj ostatního prodeje výrobního odvětví Unie ani jiné faktory včetně faktorů uvedených výše v 97. až 116. bodě odůvodnění se nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(119)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(120)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Pro tyto účely a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvážila Komise pravděpodobný dopad opatření na všechny dotčené strany a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření.
(121)
Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Celkově bylo rozesláno 60 dotazníků. Nakonec ve stanovené lhůtě předložili odpovědi na dotazník dva dovozci a třináct uživatelů. Kromě toho se několik dovozců a uživatelů přihlásilo v průběhu řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, obdobný výrobek vyrábělo jedenáct výrobců v Unii. Osm žadatelů představovalo více než 90 % výroby v Unii; dva další podnět podpořili, zatímco jedenáctá společnost ho ani nepodpořila, ani proti němu neprotestovala.
(123)
Všechny tři společnosti zařazené do vzorku, které představovaly přibližně 60 % celkové výroby v Unii, zaměstnávaly 3 300 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a administrativy v souvislosti s obdobným výrobkem. Je třeba připomenout, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a vážný dopad se projevil zejména u ukazatelů újmy souvisejících s podílem na trhu a s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, jako je například ziskovost, návratnost investic a peněžní toky. V průběhu posuzovaného období poklesla zejména ziskovost výrobního odvětví Unie z již tak velmi nízké úrovně 0,3 % na -15,0 %, zatímco jeho podíl na trhu klesl o 5,6 procentních bodů.
(124)
Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen a ztráta podílu na trhu zastaví a že prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou opět stoupat, což povede k výraznému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(125)
Na druhou stranu, pokud by antidumpingová opatření zavedena nebyla, je pravděpodobné, že by zhoršování situace výrobního odvětví Unie na trhu a jeho finanční situace pokračovalo. Při takovémto vývoji lze očekávat, že by výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu a nebylo by již schopno držet krok s cenami na trhu nastavenými dovozem z ČLR. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu snížení výroby a investic a uzavření více výrobních kapacit v Unii a k následnému zániku mnoha pracovních míst.
(126)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(127)
Jak bylo uvedeno výše, nebyl u dovozců, kteří nejsou ve spojení, použit výběr vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník. Jen malá část obratu těchto dvou dovozců (7 % u prvního a 25 % u druhého) byla vytvořena na základě jejich činnosti související s dotčeným výrobkem z ČLR. Oba vznesli námitku proti možnému uložení antidumpingových opatření vzhledem k tomu, že by podle jejich názoru mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(128)
Dovoz vykazovaný těmito dvěma dovozci však představoval jen velmi malý podíl na celkovém dovozu z ČLR v období šetření (méně než 1 %). Žádní jiní dovozci nespolupracovali tím, že by poskytli odpovědi na dotazník nebo vznesli opodstatněné připomínky. Na tomto základě se proto vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít ve značném rozsahu nepříznivé účinky na zájem dovozců v EU.
3. Zájem uživatelů
(129)
Nekonečná skleněná vlákna, jichž se týká toto řízení, mají celou řadu využití. Podařilo se získat spolupráci následujících skupin uživatelů: tkalců (jak vysoce náročných specializovaných tkanin, tak standardnějších tkanin, které se využívají například pro turbíny do větrných elektráren, v námořní přepravě, dopravě, kosmickém výzkumu a infrastruktuře), výrobců vnitřních vystýlek, výrobců směsí používaných mimo jiné v automobilovém průmyslu a výrobců kompozitních polotovarů nebo konečných výrobků.
(130)
Objem dotčeného výrobku z ČLR nakoupeného spolupracujícími uživateli představoval přibližně 20 % dovozu skleněných vláken z ČLR během období šetření. Z informací získaných z odpovědí na dotazník dále vyplývá, že uživatelské výrobní odvětví Unie zaměstnává velký počet osob. Přestože v této fázi nebyly ohledně této skutečnosti předloženy žádné ucelené a podložené údaje, lze počet osob pracujících v navazujících výrobních odvětvích v EU na základě informací získaných z odpovědí na dotazník předběžně odhadnout na 50 000-75 000. Na obdobném základě lze odhadnout zaměstnanost v průmyslu skleněných vláken podle divizí společností, které v období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, na přibližně 27 000.
(131)
Většina spolupracujících uživatelů uvedla, že nakupují skleněná vlákna z čínských i jiných zdrojů včetně evropských výrobců. Pouze několik z nich nakupovalo skleněná vlákna výhradně z ČLR. V tomto odvětví existuje nejen široká škála činností v navazujícím průmyslu, ale i velikost těchto společností se může do značné míry lišit - některé z nich jsou součástí větších skupin s mezinárodní působností, zatímco jiné jsou zcela nezávislé.
3.1. Potenciální dopad opatření na ziskovost uživatelů
(132)
Z odpovědí na dotazník vyplývá, že odvětví uživatelů skleněných vláken je v relativně dobrém stavu. Většina spolupracujících uživatelů totiž uvedla, že v posuzovaném období včetně období šetření dosáhla zisku jak v oblasti výroby, tak v oblasti prodeje výrobků, mezi něž patřil i výrobek, který byl předmětem šetření. Několik uživatelů sice uvedlo, že během období šetření utrpělo v souvislosti s touto činností ztrátu, ale někteří jiní dosáhli zisku v rozmezí 5 % až 10 %.
(133)
Nákup skleněných vláken celkově představuje značnou část výrobních nákladů na výrobky odvětví uživatelů. Podle uváděných údajů se může tento podíl v závislosti na výrobku, který se z nich vyrábí, pohybovat od 10 % po více než 50 %. Zvýšení nákladů na nákup skleněných vláken z Číny proto může mít značný vliv na náklady některých uživatelů.
(134)
Na základě informací poskytnutých v odpovědích spolupracujících uživatelů na dotazník lze průměrný potenciální dopad antidumpingových opatření na zisk odhadnout na přibližně 1 % obratu divizí uživatelských společností, které používají skleněná vlákna, ale na méně než 0,5 % celkového obratu společností, do kterých tyto divize používající skleněná vlákna patří. Jinými slovy lze říci, že ziskovost divize používající skleněná vlákna bude v průměru ovlivněna přibližně jedním procentním bodem a celková ziskovost společnosti méně než polovinou procentního bodu.
(135)
Je však třeba poznamenat, že v případě některých uživatelských společností by uvedený dopad mohl být vyšší a činit přibližně až 5 % obratu společnosti. S ohledem na úroveň zisku některých uživatelů a na podíl skleněných vláken na jejich výrobních nákladech nelze vyloučit, že jejich ziskovost by mohl ovlivnit výrazný nárůst cen skleněných vláken s výjimkou případů, kdy by bylo možné tento nárůst zcela nebo alespoň z větší části přenést na odběratele.
(136)
Celkově tedy lze učinit předběžný závěr, že některé uživatelské společnosti sice může potenciální dopad antidumpingových opatření zasáhnout citelněji, jiní uživatelé však pravděpodobně pocítí jen spíše umírněný dopad.
3.2. Nezaměnitelnost
(137)
Několik uživatelů uvedlo, že celou řadu skleněných vláken nezbytných pro odvětví uživatelů nelze koupit jako hotové výrobky. Místo toho musí dodavatelé absolvovat zdlouhavý a komplikovaný kvalifikační postup, který může trvat 6 až 12 měsíců, aniž by měli záruku, že budou úspěšní. Změna dodavatele s cílem vyhnout se placení antidumpingových cel by tedy byla nákladná, v krátkodobém horizontu neproveditelná a z technologického hlediska riskantní.
(138)
V tomto ohledu je třeba uznat, že při určitém typu použití mohou vlastnosti výrobku, který je předmětem šetření, skutečně vyžadovat dlouhý kvalifikační proces, jehož součástí je i testování. Nicméně i s ohledem na připomínky řady uživatelů v tuto chvíli vše nasvědčuje tomu, že u většiny případů existuje více zdrojů. Je však třeba připomenout, že antidumpingová opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Unie - smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu.
(139)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že zavedení opatření v případě čínských skleněných vláken pravděpodobně nebude mít za následek dočasné zastavení dodávek surovin do odvětví uživatelů.
3.3. Neschopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele a vyšší konkurence ze strany dodavatelů mimo země EU na navazujícím trhu
(140)
Několik uživatelů uvedlo, že by nebyli schopni přenést zvýšení cen skleněných vláken na odběratele svých výrobků. Tito uživatelé uvedli, že na trzích jejich výrobků panuje silná konkurence a pokud by zvýšili ceny, mohli by jejich zákazníci snadno změnit dodavatele.
(141)
Vzhledem k rozmanitosti uživatelských společností je obtížné celkově posoudit schopnost uživatelů přenést potenciální zvýšení výrobní ceny na odběratele. Nicméně na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník pro uživatele lze předpokládat, že i když by daný uživatel nemohl většinu zvýšení výrobní ceny dále přenést, byl by ve většině případů jeho obrat a ziskovost ovlivněn pouze v omezené míře.
(142)
Pokud jde o hospodářskou soutěž, několik uživatelů dále vyjádřilo obavu, že uložení antidumpingových cel by vedlo k nárůstu konkurence dodavatelů ze zemí mimo EU na navazujícím trhu vzhledem k tomu, že následné výrobky by nepodléhaly žádným ochranným opatřením, a ke změně charakteru dovozu z ČLR ze skleněných vláken na následné výrobky, jako jsou například směsi, tkaniny a kompozitní lopatky pro větrné turbíny. Pokud jde o ČLR, bylo totiž uvedeno, že na řadě těchto trhů již existuje konkurence z ČLR a že by bylo jen logické, že po uložení opatření na dovoz skleněných vláken se tato konkurence zvýší. Proto bylo argumentováno tím, že odvětví uživatelů by muselo nejen platit vyšší ceny za skleněná vlákna, ale muselo by rovněž čelit zvýšené konkurenci. Bylo argumentováno tím, že v takovém podnikatelském prostředí by nebylo možné přenést větší část jakéhokoli případného zvýšení ceny na odběratele.
(143)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že skutečnost, že by zavedení antidumpingových opatření mohlo způsobit silnější konkurenci, nemůže být důvodem k tomu, aby tato opatření nebyla uložena, jsou-li oprávněná. Evropské odvětví uživatelů skleněných vláken má stejná práva jako výrobní odvětví skleněných vláken a mělo by plné právo dovolávat se obchodního práva EU a požádat o antidumpingové šetření pro své výrobky, pokud by pro to existovaly dostatečné důvody a pokud by mohlo předložit zjevné důkazy o dumpingu působícím újmu.
(144)
Proto nemůže být výše uvedený argument týkající se případného zvýšení konkurence v oblasti následných výrobků ze zemí mimo EU důvodem proti uložení antidumpingových opatření.
3.4. Nedostatečná nabídka
(145)
Několik uživatelů tvrdilo, že po uplynutí období šetření byla nabídka na trhu Unie již nedostatečná a že uložení antidumpingových opatření by tuto situaci dále zhoršilo, neboť by vedlo k omezení dovozu z ČLR, který je potřebný vzhledem k silné a stále rostoucí poptávce.
(146)
Žadatelé uznali, že došlo k omezení dodávek některých skupin výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, ale považovali tuto situaci za dočasný důsledek nedostatku zásob vzniklý na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Uvedli rovněž, že výrobní odvětví Unie bude schopno v případě obnovy zdravé úrovně ziskovosti pokrýt předpokládaný nárůst poptávky ze strany návazných odvětví EU, a to zejména díky nevytížené výrobní kapacitě, kterou je možno snadno obnovit, dalším technickým zlepšením a přestavbě pecí.
(147)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že účelem antidumpingových opatření je napravit nekalé obchodní praktiky, které působí újmu výrobnímu odvětví Unie, a znovu vytvořit prostředí účinné hospodářské soutěže na trhu EU, nikoli bránit dovozu. Proto, i když se cenové hladiny dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR v EU po zavedení antidumpingových opatření s největší pravděpodobností zvýší, nedojde v důsledku navrhovaných opatření k uzavření trhu Unie pro vyvážející výrobce z ČLR, a proto bude možno dotčený výrobek z ČLR i nadále dovážet na trh Unie.
(148)
Pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie doplnit případné chybějící dodávky skleněných vláken z Číny, je třeba poznamenat, že současná úroveň vytížení kapacity výrobního odvětví Unie nasvědčuje tomu, že nabídka by mohla plně pokrýt poptávku na trhu. Teoreticky by bylo možné nahradit i celý objem čínského dovozu skleněných vláken, který během období šetření dosáhl výše 116 413 tun, nevytíženou kapacitou výrobního odvětví Unie, která v období šetření dle odhadu činila téměř 200 000 tun.
(149)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze vyvodit předběžný závěr, že otázku případného nedostatku dodávek lze řešit rozšířením vytížení kapacity výrobního odvětví Unie, dalším dovozem a dovozem dotčeného výrobku z ČLR nezakládajícím dumping.
4. Závěr o zájmu Unie
(150)
Očekává se, že by uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožnilo zlepšit situaci výrobního odvětví Unie na základě zvýšení objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé uživatele, budou pravděpodobně vyváženy očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.
(151)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že po zvážení všech aspektů neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Toto předběžné posouzení však může vyžadovat další pečlivý rozbor na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(152)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky uložena prozatímní opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(153)
Úroveň prozatímních opatření uložených na dovoz z ČLR by měla být dostatečná na to, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítá s tím, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt výrobní náklady a vytvořit hrubý zisk, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu.
(154)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by měl být použit cílový zisk ve výši 12 % až 15 %. Z poskytnutých důkazů však dosud přesvědčivě nevyplývá, že tato úroveň zisku je minimální potřebnou úrovní pro zajištění životaschopné aktivity výrobního odvětví Unie v tomto hospodářském odvětví. V důsledku absence spolehlivých důkazů, které by podpořily vyšší úroveň cílového zisku, se předběžně usoudilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by se jako vhodná úroveň zisku jevila výše 5 %.
(155)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.
(156)
Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost
Úroveň pro odstranění újmy
New Changhai Group
61,4 %
Další spolupracující společnosti
104,2 %
Ostatní
104,2 %
2. Prozatímní opatření
(157)
S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.
(158)
S ohledem na velmi vysokou míru spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla stanovena stejná výše prozatímní celní sazby pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení nebo zjišťování, a pro veškeré nespolupracující vyvážející výrobce. Na základě výše uvedených skutečností byly navrženy tyto sazby cla:
Společnost
Prozatímní clo
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
(159)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(160)
Veškeré žádosti o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu podniku nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména s těmi, které se týkají jakékoli změny činnosti společnosti ve spojení s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(161)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(162)
V zájmu řádného úředního postupu je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz střiže (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramenců (rovings) skleněných vláken, s výjimkou pramenců (rovings) skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); příze z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 a 7019310099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Všechny ostatní společnosti
43,6
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podrobnostech týkajících se nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. září 2010.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 812/2010,
annettu 15 päivänä syyskuuta 2010,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Menettelyn aloittaminen
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä joulukuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2) polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa.
(2)
Menettely aloitettiin valituksen johdosta, jonka teki 3 päivänä marraskuuta 2009 Euroopan lasikuitutuottajien liitto, jäljempänä ’valituksen tekijä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tiettyjen jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden kokonaistuotannosta unionissa. Valitukseen sisältyneet todisteet mainitun tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tekijälle, muille tiedossa olleille unionin tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille ja Kiinan edustajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden järjestöille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja unionin tuottajia oli ilmeisen runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja unionin tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan tutkimusajanjaksolta (1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2009 väliseltä ajalta).
(6)
Kahdeksan vientiä harjoittavaa kiinalaista tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ja seitsemän unionin tuottajaa tai tuottajien ryhmää toimitti vaaditut tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Toimitettujen tietojen tarkastelun ja yhteistyöhalukkaiden vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien suuren määrän perusteella päätettiin, että kyseisistä tuottajista olisi valittava otos (ks. johdanto-osan 12 ja 13 kappale).
(7)
Etuyhteydettömien tuojien osalta ainoastaan kolme tuojaa toimitti vaaditut tiedot tutkimuksen otantavaiheessa menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Sen vuoksi päätettiin, että otantamenetelmää ei sovellettaisi, ja kyselylomakkeet päätettiin lähettää kaikille niille tuojille, jotka olivat ilmoittautuneet.
(8)
Jotta otokseen valitut Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille. Kaikki otokseen valitut yritykset (yritysryhmät) pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täytä markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä.
(9)
Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijälle. Niille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.
(10)
Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille, otokseen valituille unionin tuottajille, tuojille sekä kaikille tiedossa olleille käyttäjille ja käyttäjien järjestöille. Täydelliset kyselylomakevastaukset saatiin otokseen valituilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, kaikilta otokseen valituilta unionin tuottajilta, kahdelta tuojalta ja 13 käyttäjältä.
(11)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon tai vahingon uhkan ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.; Jushi P-D Interglas Co., Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. ja Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) ja
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. Ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
b)
Unionin tuottajat
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovakia
-
European Owens Corning Fiberglas, Bryssel, Belgia
-
Owens Corning France, Chambéry, Ranska
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Alankomaat
c)
Unionin käyttäjät
-
Sabic Europe BV, Sittard, Alankomaat ja Genk, Belgia
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Alankomaat
d)
Vertailumaassa toimiva tuottaja
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turkki.
3. Otos
(12)
Ilmoittautuneista kahdeksasta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui suurimpaan mahdolliseen edustavaan vientimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittuun otokseen kuului kolme yritystä (toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää), joiden osuus yhteistyössä toimineiden osapuolten vientimäärästä Kiinasta EU:hun oli 70 prosenttia. Asianomaisia osapuolia kuultiin perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, eivätkä ne vastustaneet asiaa.
(13)
Unionin tuottajista seitsemän toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kyseisiltä yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen kolme myynti- ja tuotantomäärältään suurinta unionin tuottajaa (tuottajien ryhmää), joiden myynti muodostaa 64 prosenttia kaikkien yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä.
4. Tutkimusajanjakso
(14)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2006 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(15)
Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa kuvattu tarkasteltavana oleva tuote on enintään 50 mm pituiset silvotut lasikuitusäikeet, jatkuvakuituinen, kiertämätön lasikuitulanka, raakalanka (slivers) ja lasikuitufilamenttilanka sekä lasikuitufilamenteista valmistetut matot, ei kuitenkaan lasivillasta valmistetut matot, ja se luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 ja ex 7019 31 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(16)
Tarkasteltavana oleva tuote on yleisimmin käytetty raaka-aine komposiittiteollisuudessa termoplastisten ja lämpökovettuvien hartsien lujittamiseksi. Tuloksena olevaa materiaalia (lasikuitulujitemuovia) käytetään monilla tuotannonaloilla, kuten autoteollisuudessa, sähkö- ja elektroniikka-alalla, tuulimyllyjen siipien valmistuksessa, rakennusalalla, säiliöiden ja putkien tuotannossa, kulutushyödykkeissä ja ilmailu- ja avaruusalalla sekä armeijassa.
(17)
Tämä menettely kattaa neljä jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden peruslajia: silvotut lasikuitusäikeet, jatkuvakuituinen, kiertämätön lasikuitulanka, matot (muut kuin lasivillamatot) ja langat. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen eri tuotelajien erilaisesta ulkomuodosta ja käyttösovellusten mahdollisista eroista huolimatta niillä oli melkein kaikilla samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja niitä käytettiin periaatteessa samoihin tarkoituksiin. Todettiin kuitenkin, että raakalangalla (slivers) ei ole samoja kemiallisia, fyysisiä ja teknisiä perusominaisuuksia, koska se ei ole jatkuvakuituista lasikuitua vaan epäsäännöllisen pituista katkonaista säiettä. Tutkimuksessa ilmeni myös, että tietyt tällä hetkellä CN-koodiin 7019 12 00 luokiteltavat jatkuvakuituisen, kiertämättömän lasikuitulangan erikoislajit ja tietyt tällä hetkellä CN-koodiin 7019 19 10 luokiteltavat langan erikoislajit olisi suljettava pois tuotteen määritelmästä, koska kyseisille tuotelajeille tehdään erikoiskäsittely päällystämällä ja kyllästämällä ja niillä on yli 3 prosentin hehkutushäviö, minkä vuoksi niillä on erilaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet.
(18)
Useat lankojen jatkokäyttäjät ovat väittäneet, että langat olisi suljettava kokonaan pois menettelyssä käytetystä tuotteen määritelmästä, koska unionin tuotanto on melkein olematonta ja koska langat ja muut tuotelajit eivät ole korvattavissa keskenään.
(19)
Tutkimuksessa on kuitenkin käynyt ilmi, että ainakin yhdensuuntainen korvattavuus on olemassa (eli lankaa voidaan käyttää useissa sovelluksissa muiden lajien sijasta, vaikka se tosin ei lankojen suhteellisen korkeasta hinnasta johtuen olisi kaikkein taloudellisin vaihtoehto) ja tiettyjen tuotelajien vähäistä tuotantoa ei voida pitää perusteena kyseisen lajin sulkemiselle tuotteen määritelmän ulkopuolelle niin kauan kuin sillä on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja käyttötavat kuin muillakin lajeilla. Kun otetaan huomioon, että jatkuvakuituisilla lasikuitulangoilla on samat perusominaisuudet kuin muillakin jatkuvakuituisilla lasikuitutuotteilla ja ne ovat keskenään vaihdettavissa tietyssä määrin, pääteltiin alustavasti, ettei ole syytä sulkea lankoja pois tuotteen määritelmästä. Todetaan kuitenkin, että tätä väitettä tarkastellaan myöhemmin erityisen huolellisesti.
2. Samankaltainen tuote
(20)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan kotimaanmarkkinoilla ja alustavasti vertailumaana toimineen Turkin kotimaanmarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä jatkuvakuituisilla lasikuitutuotteilla samoin kuin unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä jatkuvakuituisilla lasikuitutuotteilla havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(21)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.
(22)
Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
1.
liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan;
2.
kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti, ja sitä sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;
3.
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
4.
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden,
5.
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(23)
Tässä tutkimuksessa otokseen valitut kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajaryhmää haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group, ja
-
New Changhai Group.
(24)
Komissio hankki kaikista edellä mainituista otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista tai tuottajaryhmistä kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot ja kaikki muut tarpeellisina pidetyt tiedot kyseisten yritysten tiloissa.
(25)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajaryhmää ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjä vaatimuksia markkinatalouskohtelun myöntämiseksi.
(26)
Erityisesti yksi vientiä harjoittava tuottaja tai tuottajien ryhmä ei voinut osoittaa, että sen liiketoimintaa koskevat päätökset olivat tarpeeksi riippumattomia valtiosta. Eräs valtion enemmistöomistuksessa oleva yritys nimitti suurimman osan kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan hallituksen jäsenistä. Valtio pystyi sen vuoksi estämään kaikki päätökset. Näin ollen on selvää, että valtiolla on merkittävä rooli yrityksen päätöksenteossa. Lisäksi yritys ei voinut osoittaa, että sillä on selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti, koska yrityksen verotettavia tuloja ei ollut asianmukaisesti ilmoitettu tilinpäätöksessä.
(27)
Toinen vientiä harjoittava tuottaja tai tuottajien ryhmä ei myöskään voinut osoittaa, että sen liiketoimintaa koskevat päätökset olivat tarpeeksi riippumattomia valtiosta. Ryhmän kaksi liikeyritystä ovat valtion omistuksessa. Valtio voi myös puuttua huomattavasti ryhmän yhden vientiä harjoittavan tuottajan päätöksentekoon, koska valtion omistuksessa olevaa emoyhtiötä edustavalla johtajalla on ehdoton veto-oikeus. Kyseinen tuottaja on puolestaan ryhmän kahden muun vientiä harjoittavan tuottajan emoyhtiö ja suuri osakkeenomistaja, joten valtio voi merkittävästi puuttua niiden päätöksentekoon. Lisäksi ryhmään kuuluvat kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät voineet osoittaa, että ne täyttävät vaatimuksen nro 2. Kahden tuottajan osalta veroetuuskohtelua ei mainittu tilinpäätöksessä ja kolmannen osalta tarkastus ei näyttänyt olevan riippumatonta. Lisäksi viisi ryhmään kuuluvaa yritystä ei täyttänyt vaatimusta nro 3 (pääasiassa koska maankäyttöoikeuksien hinnat eivät olleet markkinahintoja).
(28)
Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, jonka muodostivat kaksi toisiinsa etuyhteydessä olevaa yritystä, osoitti, että kyseiset yritykset täyttivät kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset ja niille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu.
(29)
Markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala ja kaksi otokseen valittua vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajien ryhmää, joille ei ehdotettu myönnettäväksi markkinatalouskohtelua, esittivät huomautuksia. Mitkään huomautuksista eivät kuitenkaan muuttaneet tuloksia.
2. Yksilöllinen kohtelu
(30)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa. Hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;
-
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan, sekä
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(31)
Kaksi edellä mainittua otokseen valittua yritystä tai yritysryhmää, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, pyysi myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua.
(32)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että kumpikaan asianomaisista yrityksistä tai yritysryhmistä ei kyennyt osoittamaan, että ne täyttävät kumulatiivisesti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset. Todettiin, että yritykset eivät täyttäneet perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdan mukaista vaatimusta, jonka mukaan osake-enemmistön on oltava yksityishenkilöiden hallussa tai riittävästi valtiosta riippumatonta, sillä kaikkien yritysten todettiin olevan perimmiltään valtion omistamia tai valvomia, kuten johdanto-osan 26 ja 27 kappaleessa selvitetään. Kuten edellä on mainittu, todettiin myös, että kumpikaan yritys (yritysryhmä) ei pystynyt osoittamaan, että se täytti perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan e alakohdan mukaiset vaatimukset eli sen, että valtion puuttuminen päätöksentekoon ei ole niin merkittävää, että sen ansiosta voitaisiin kiertää toimenpiteitä, jos yrityksille määrätään erisuuruiset tullit. Sen vuoksi niiden esittämät yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt oli hylättävä.
(33)
Pääteltiin sen vuoksi, että yksilöllistä kohtelua ei olisi myönnettävä kummallekaan niille otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tai tuottajaryhmille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua.
3. Normaaliarvo
3.1 Normaaliarvon määrittäminen sille vientiä harjoittavalle tuottajalle (tuottajaryhmälle), jolle markkinatalouskohtelu myönnettiin
(34)
Komission yksiköt tutkivat ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko se myynyt jatkuvakuituisia lasikuitutuotteita edustavassa määrin kotimarkkinoilla eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia unioniin suuntautuneen kyseisen tuotteen vientimyynnin kokonaismäärästä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti oli edustavaa.
(35)
Tämän jälkeen komissio yksilöi ne yritysten kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa ja jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myytävät lajit tai niitä läheisesti muistuttavia.
(36)
Kunkin tuotelajin osalta, jota vientiä harjoittava tuottaja oli myynyt kotimarkkinoillaan ja jonka oli todettu olevan suoraan verrattavissa unioniin suuntautuneeseen vientiin myydyn jatkuvakuituisten lasikuitutuotteen lajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli noin 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä. Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaikkien muiden paitsi neljän tuotelajin kotimarkkinamyynti oli edustavaa.
(37)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, kotimarkkinamyyntiä pitää perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.
(38)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yksikkökustannusten tasoinen, tuotelajikohtaisen normaaliarvon perustana käytettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyyntihintojen painotettua keskiarvoa.
(39)
Kun tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin yksinomaan kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskihinta.
(40)
Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, katsottiin, että niitä ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(41)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaikkien paitsi yhden verrattavissa olevan tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismyyntimäärästä yli 80 prosenttia oli kannattavaa ja sen vuoksi kotimarkkinoiden kokonaismyyntiä käytettiin keskimääräisen hinnan laskemiseksi normaaliarvon määrittämistä varten. Yhden tuotelajin osalta käytettiin ainoastaan kannattavaa myyntiä. Niiden neljän tuotelajin myynnin osalta, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio käytti normaaliarvon määrittämistä varten tuotelajeja läheisesti muistuttavien lajien asianmukaisesti tarkistettuja edustavia kotimarkkinahintoja.
3.2 Normaaliarvon määrittäminen niille vientiä harjoittaville tuottajille (tuottajaryhmille), joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua
a) Vertailumaa
(42)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti niille yrityksille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, määritettiin normaaliarvo vertailumaassa sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(43)
Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Turkkia vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(44)
Kaksi asianomaista osapuolta totesi, että Turkki ei olisi sopiva vertailumaa, mutta eivät perustelleet väitettään. Eräs toinen asianomainen osapuoli esitti huomautuksen vertailumaan valinnasta ja ehdotti, että Intia olisi parempi vertailumaa, koska se on vastaavalla kehitysasteella kuin Kiina, kyseisten maiden markkinat olisivat vertailukelpoisia, sillä molemmilla markkinoilla tuulivoimalaitteet ovat erittäin merkittävässä asemassa, ja vertailukelpoisia tuotelajeja tuotettaisiin samalla tavalla. Lisäksi Intian markkinoita kuvattiin avoimiksi markkinoiksi, joille suuntautuu huomattavaa tuontia. Asianomainen osapuoli mainitsi vielä, että raaka-aineiden saatavuus olisi kyseisissä maissa vertailukelpoinen.
(45)
Komissio pyrki yhteistyöhön samankaltaisen tuotteen tuottajien kanssa Turkissa, Kanadassa, Yhdysvalloissa, Korean tasavallassa ja Intiassa. Kuitenkin vain ainoa turkkilainen tuottaja ilmaisi halunsa yhteistyöhön ja toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen.
(46)
Turkin katsotaan olevan edustava vertailumaa kotimarkkinamyynnin määrän osalta. Samankaltaisen tuotteen yhden lajin osalta, jota ei tuoteta Turkissa, olisi kuitenkin määritettävä laskennallinen normaaliarvo. Lisäksi todetaan, että meneillään olevassa Turkista peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuontia koskevassa polkumyyntitutkimuksessa on saatu viitteitä mahdollisesta hintojen alenemisesta Turkin kotimarkkinoilla. Koska Turkki oli kuitenkin ainoa maa, joka suostui yhteistyöhön tässä tutkimuksessa, pääteltiin alustavasti, että Turkkia käytetään vertailumaana.
b) Normaaliarvon määrittäminen
(47)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvo, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen tarkistettujen tietojen perusteella edellä esitetyn, siihen yritysryhmään, jolle on myönnetty markkinatalouskohtelu, sovellettavan yleisen menetelmän mukaisesti. Jos vertailumaan kotimarkkinoilla kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla tai jos niitä muistuttavia lajeja ei myyty lainkaan, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan perusteella.
4. Vientihinta
(48)
Suurimmassa osassa tapauksista tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, minkä vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(49)
Todettiin, että yhden vientiä harjoittavan tuottajan vähäinen vientimyynti siihen etuyhteydessä oleville yrityksille unionissa on tarkoitettu kytkösmarkkinoille, ja sen vuoksi sitä ei käytetty tehtäessä polkumyyntiä koskevaa alustavaa laskelmaa.
5. Vertailu
(50)
Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. Oikaisuja tehtiin välillisten verojen, merirahti- ja vakuutuskustannusten, viejämaan rahdin, kaupan portaan (jakelukanavien erojen osalta), takuu- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen huomioon ottamiseksi.
6. Polkumyyntimarginaalit
(51)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistiin prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
(52)
Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, määritettiin yksilöllinen polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan.
(53)
Polkumyyntimarginaali otokseen valituille yrityksille, joille ei myönnetty markkinatalous- tai yksilöllistä kohtelua, ja yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettiin kolmen otokseen valitun yrityksen (yritysryhmän) keskiarvona.
(54)
Kun otetaan huomioon, että yhteistyöhön osallistumisen taso tutkimuksessa oli korkea - yhteistyössä toimineiden yritysten osuus Kiinasta peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjaksolla oli noin 100 prosenttia - yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten osalta koko maata koskeva marginaali määritettiin käyttämällä otokseen valituille yrityksille (yritysryhmille) vahvistettua korkeinta marginaalia.
(55)
Tällä perusteella väliaikaiset polkumyyntitasot ovat seuraavat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
New Changhai Group
8,5 %
Muut yhteistyössä toimivat yritykset
43,6 %
Muut yritykset
43,6 %
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(56)
Tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti 11 tuottajaa unionissa. Seitsemän kyseisistä 11 tuottajasta toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Kyseiset seitsemän tuottajaa olivat kaikki valituksen tehneen ryhmän jäseniä ja niiden todettiin vastaavan suurimmasta osasta, tässä tapauksessa yli 90 prosentista, samankaltaisen tuotteen tuotannosta unionissa. Jäljelle jääneistä neljästä unionin tuottajasta yksi oli myös valituksen tekijä, kaksi kannatti valitusta aktiivisesti ja neljäs ei ilmaissut kantaansa asiasta. Kyseisten 11 tuottajan katsotaan sen vuoksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
(57)
Kuten johdanto-osan 13 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme tuottajaa, joiden osuus unionin koko tuotannosta oli noin 64 prosenttia. Koska kaksi näistä tuottajista oli toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmiä, joilla oli useita tuotantolaitoksia unionissa, otos muodostui yhteensä yhdeksästä yrityksestä.
(58)
Jotkut asianomaiset osapuolet väittivät, että otokseen valitut unionin tuottajat eivät voisi muodostaa unionin tuotannonalaa, koska niillä kaikilla kolmella oli etuyhteys tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistaviin kiinalaisiin tuottajiin. Tutkimuksessa vahvistettiin, että kahdella kolmesta otokseen valitusta unionin tuottajasta oli todellakin etuyhteys kiinalaisiin tuottajayrityksiin. Kyseisten kahden otokseen valitun unionin tuottajan ei kuitenkaan mainitusta yhteydestä huolimatta havaittu toimivan siten, että tutkimusten päätelmien katsottaisiin olevan epäluotettavia. Kyseisten unionin tuottajien niihin etuyhteydessä olevilta kiinalaisilta yrityksiltä tuomat määrät ovat vähäiset (vähemmän kuin 4 prosenttia Kiinasta peräisin olevasta tuonnista). Lisäksi kyseisen tuonnin voidaan katsoa olevan vähäistä verrattuna asianomaisten unionin tuottajien kokonaistuotantoon. Unionin tuottajia ei pitäisi missään nimessä pitää tuojina, sillä ne ovat selkeästi lasikuitutuotteiden tuottajia. Vähäisellä tuonnilla ei myöskään ollut vaikutusta asianomaisia unionin tuottajia koskeviin vahinkoindikaattoreihin. Edellä sanottu huomioon ottaen komissio katsoi, että perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti ei ollut olemassa perusteita yhdenkään otokseen valitun unionin tuottajan sulkemiseksi pois unionin tuotannonalan määritelmästä.
2. Unionin kulutus
(59)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän ja Eurostatin tietojen mukaisen unionin markkinoille tuodun tuonnin määrän perusteella.
(60)
Unionin kulutus aleni voimakkaasti 24 prosentilla vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kulutus nousi kuitenkin hieman vuonna 2007 ja vuoden 2008 ensimmäisellä puoliskolla.
Taulukko 1
Unionin kulutus
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksiköt (tonnia)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
indeksinä
100
106
105
76
3. Tuonti asianomaisesta maasta
3.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä
(61)
Kiinasta unionin markkinoille tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä kasvoi huomattavasti tarkastelujakson aikana. Tuonti Kiinasta kasvoi tarkastelujakson aikana yhteensä yli 50 prosenttia. Erityisesti vuosien 2006 ja 2008 välisenä aikana tuonti Kiinasta yli kaksinkertaistui. Tuonti laski tutkimusajanjaksolla vuoteen 2008 verrattuna, mutta tuonnin lasku (25 prosenttia) oli pienempi kuin kulutuksen lasku (28 prosenttia).
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta (määrät)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksiköt (tonnia)
77 283
122 190
155 875
116 413
indeksinä
100
158
202
151
3.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus
(62)
Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi jatkuvasti tarkastelujakson aikana. Tutkimusajanjaksolla Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli 15,6 prosenttia, joka on melkein kaksinkertainen verrattuna Kiinan markkinaosuuteen vuonna 2006.
Taulukko 3
Tuonti Kiinasta (markkinaosuus)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Markkinaosuus (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
indeksinä
100
149
191
198
3.3 Hinnat
a) Hintojen kehitys
(63)
Seuraavassa taulukossa esitetään Eurostatin tietojen perusteella Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta Euroopan unionin rajalla tullaamattomana. Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskimääräinen hinta oli huomattavan vakaa tarkastelujakson aikana. Tämä voitiin todeta huolimatta merkittävästä jatkuvakuituisen lasikuidun valmistukseen tarvittavien raaka-aineiden maailmanlaajuisesta hintojen noususta tarkastelujakson aikana (ks. myös taulukko 18).
Taulukko 4
Tuonti Kiinasta (hinnat)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Keskihinta (euroa/ tonni)
930
936
970
943
indeksinä
100
101
104
101
b) Hintojen alittavuus
(64)
Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja otokseen valittujen unionin tuottajien myyntihintoja unionissa vertailtiin keskenään tuotelajikohtaisesti. Tätä varten otokseen valittujen unionin tuottajien hintoja etuyhteydettömille asiakkaille vertailtiin otokseen valittujen asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien hintoihin. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kaupan portaan erojen ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(65)
Vertailusta kävi ilmi, että Kiinasta peräisin olevia tarkasteltavana olevia tuontituotteita myytiin tutkimusajanjakson aikana unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat 23-39 prosentilla.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
4.1 Alustavat huomiot
(66)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen. Seuraavassa esitettävät tiedot liittyvät myynti- ja markkinaosuustietojen osalta koko unionin tuotannonalaan ja muiden indikaattorien osalta otokseen valittuihin tuottajiin.
4.2 Tuotanto
(67)
Unionin tuotantomäärät pysyivät suhteellisen vakaina vuosina 2006-2008, mutta ne laskivat jyrkästi tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 5
Unionin tuotannonala - tuotanto
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksiköt (tonnia)
495 942
508 837
502 729
312 824
indeksinä
100
103
101
63
4.3 Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(68)
Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti kehittyi seuraavalla tavalla:
Taulukko 6
Unionin tuotannonala - tuotantokapasiteetti
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kapasiteetti (tonnia)
575 900
573 600
585 350
510 700
indeksinä
100
100
102
89
Kapasiteetin käyttöaste (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
indeksinä
100
103
100
71
(69)
Tutkimusajanjaksolla tuotantokapasiteettia vähennettiin. Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama hintojen lasku ja markkinaosuuden pieneneminen johti siihen, että useita tuotantolinjoja purettiin, suljettiin väliaikaisesti tai niitä supistettiin. Huolimatta tuotantokapasiteetin laskusta kapasiteetin käyttöaste väheni 86 prosentista 61 prosenttiin eli 29 prosentilla.
4.4 Varastot
(70)
Seuraavasta taulukosta käy ilmi, että varastot pienenivät ensimmäisen kerran vuonna 2007, kun kulutus oli huipussaan. Ne kasvoivat voimakkaasti vuonna 2008, mikä johtui kysynnän yhtäkkisestä laskusta kyseisen vuoden neljännellä neljänneksellä. Tutkimusajanjakson aikana varastot palautuivat normaalille tasolle.
Taulukko 7
Unionin tuotannonala - varastot
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksiköt (tonnia)
88 968
73 018
123 910
82 160
indeksinä
100
82
139
92
4.5. Myyntimäärät (unionin koko tuotannonala)
(71)
Kaikkien unionin tuottajien myynnin määrä, mukaan luettuna myynti kytkösmarkkinoille, kehittyi EU:n markkinoilla seuraavasti:
Taulukko 8
Unionin tuotannonala - EU:n myynti (määrät)
kaikki EU:n tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksiköt (tonnia)
737 818
743 784
706 746
520 064
indeksinä
100
101
96
70
(72)
Unionin tuotannonalan myynnin kokonaismäärä laski 30 prosenttia. Vaikka vuonna 2007 unionin kulutus kasvoi 6 prosenttia (kuten taulukosta 1 käy ilmi), unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärä unionin markkinoilla kasvoi vain yhden prosentin. Tämä tarkoittaa sitä, että unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään kyseisellä kaudella kasvaneesta kulutuksesta. Sen vuoksi vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä väheni voimakkaasti.
4.6 Markkinaosuus (unionin koko tuotannonala)
(73)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski voimakkaasti vuosina 2007 ja 2008, minkä jälkeen se nousi hieman tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan markkinaosuus kuitenkin pieneni yhteensä 5,6 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla, ja kuten taulukosta 3 käy ilmi, Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus melkein kaksinkertaistui tarkastelujaksolla.
Taulukko 9
Unionin tuotannonala - EU:n markkinaosuus
kaikki EU:n tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
EU:n markkinaosuus (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
indeksinä
100
95
91
93
4.7 Myyntihinnat
(74)
Keskimääräisten myyntihintojen osalta jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, että unionin tuotannonala ei ole pystynyt nostamaan myyntihintoja etuyhteydettömille asiakkaille tarkastelujakson aikana. Päinvastoin, keskimääräiset myyntihinnat laskivat 2 prosentilla, mikä on sitäkin merkittävämpää, kun otetaan huomioon raaka-aineiden hintojen nousu. Unionin tuotannonalalla ei tosiasiassa ollut mahdollisuutta siirtää myyntihintoihinsa raaka-aineiden hintojen nousua, koska Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti hintoja alentavaa painetta unionin markkinoilla.
Taulukko 10
Unionin tuotannonala - EU:n myynti (keskimääräiset hinnat)
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
euroa/tonni
1 179
1 166
1 192
1 159
indeksinä
100
99
101
98
4.8 Työllisyys
(75)
Unionin tuottajien työllisyysaste osoittaa, että unionin tuotannonala rationalisoi tuotantoa tarkastelujaksolla tavoitteena vähentää valmistuskustannuksia ja korvata raaka-ainekustannusten nousu. Työntekijöiden määrä väheni tosi asiassa 20 prosenttiyksiköllä koko ajanjakson aikana ja vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vähennystä oli 15 prosenttiyksikköä.
Taulukko 11
Unionin tuotannonala - työllisyys
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
työntekijöiden lukumäärä
4 114
3 890
3 705
3 302
indeksinä
100
95
90
80
4.9 Tuottavuus
(76)
Johdanto-osan edellisessä kappaleessa kuvattujen unionin tuotannonalan ponnistelujen tuloksena unionin tuottajien työvoiman tuottavuus kasvoi merkittävästi vuosina 2007 ja 2008. Kyseinen myönteinen kehitys päättyi tutkimusajanjakson aikana, jolloin tuottavuus väheni yhteensä 21 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuottavuuden väheneminen johtuu osittain kysynnän jyrkästä laskusta ja osittain Kiinasta peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, joka alitti voimakkaasti unionin tuotannonalan hinnat. Tämä johti tuotannon huomattavaan vähenemiseen ja siten työpanoksen kasvuun valmistettua lasikuituyksikköä kohti.
Taulukko 12
Unionin tuotannonala - tuottavuus
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
tonnia/työntekijä
121
131
136
95
indeksinä
100
108
113
79
4.10 Palkat
(77)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala pystyi hallitsemaan työvoimakustannuksia. Seuraavasta taulukosta käy ilmi, että keskimääräiset vuosipalkat nousivat hieman vuosina 2007 ja 2008 mutta laskivat tutkimusajanjakson aikana. Koko jakson aikana työvoimakustannukset laskivat 3 prosenttia. Lasku olisi kuitenkin ollut suurempaa, jos erorahoja ei olisi otettu huomioon.
Taulukko 13
Unionin tuotannonala - työvoimakustannukset
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
vuosipalkat (euroa)
42 649
43 257
43 991
41 394
indeksinä
100
101
103
97
4.11 Kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto
(78)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuottajien kannattavuutta määriteltäessä oikaistiin tarkistetut luvut, jotta erityiset yrityskohtaiset kysymykset, joilla oli suhteettoman suuri vaikutus kyseisten yritysten voittolukuihin tiettynä aikana, eivät voisi vaikuttaa tarkasteluun. Oikaisujen jälkeen otokseen valittujen tuottajien kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto, jotka ovat yhteydessä samankaltaisen tuotteen myyntiin unionissa, kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 14
Unionin tuotannonala - kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
nettovoitto (prosentteina liikevaihdosta)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
sijoitetun pääoman tuotto
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Kuten yllä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin tuotannonala pystyi saamaan vähäistä voittoa melkein koko tarkastelujakson aikana lukuun ottamatta muutamaa poikkeusta vuonna 2007, jolloin keskimääräinen voitto oli 4,7 prosenttia. Voitto kääntyi huomattavaksi tappioksi tutkimusajanjakson aikana: unionin tuotannonalan keskimääräinen tappio oli 15 prosenttia.
(80)
Sijoitetun pääoman tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) näytti noudattaneen kannattavuuden kehitystä. Sijoitetun pääoman tuotto oli melko vähäistä koko tarkastelujakson aikana lukuun ottamatta vuotta 2007. Lopuksi voidaan todeta, että unionin tuotannonalan sijoitetun pääoman keskimääräinen tuotto tutkimusajanjaksolla oli tappiolla 16,8 prosenttia.
(81)
Taloudellinen tilanne oli edellä kuvatun mukaisesti heikko huolimatta kasvaneesta kulutuksesta vuosina 2006-2008 (johdanto-osan 60 kappale) ja unionin tuotannonalan ponnisteluista tuotantokustannusten rationalisoimiseksi (johdanto-osan 75 ja 76 kappale). Tarkastelujaksolla Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä alhaiseen hintaan tapahtuneen tuonnin voimakkaasti kasvaneet määrät vaikuttivat unionin tuotannonalan myyntimääriin ja aiheuttivat myös vakavaa hintojen alenemista. Kyseisillä tekijöillä oli vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Tätä kuvastaa parhaiten 15 prosentin tappio tutkimusajanjakson aikana.
4.12 Kassavirta ja pääoman saanti
(82)
Toiminnan nettokassavirta kehittyi seuraavasti:
Taulukko 15
Unionin tuotannonala - kassavirta
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
kassavirta (euroa)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
indeksinä
100
50
22
-64
(83)
Yllä olevassa taulukossa vahvistetaan unionin tuotannonalan heikko taloudellinen tilanne ajanjaksolla 2006-2008 ja tilanteen dramaattinen heikkeneminen tutkimusajanjaksolla.
4.13 Investoinnit
(84)
Tarkastelujaksolla otokseen valittujen tuottajien investoinnit kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 16
Unionin tuotannonala - investoinnit
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
nettoinvestoinnit (euroa)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
indeksinä
100
52
109
71
(85)
Huippuvuosina 2006 ja 2008 uunien jälleenrakentamiseen tehtyjen investointien taso oli suhteellisen korkea. Tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla uunit on jälleenrakennettava 7-10 vuoden välein ja siitä aiheutuvat kustannukset voivat olla 8-13 miljoonaa euroa (luottamuksellisuussyistä määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä). Suuri osa muista, rakenteellisimmista investointikustannuksista liittyy metalliseosten kulutukseen laakeriholkeissa ja laakeriholkkien jälleenrakentamiseen.
4.14 Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus
(86)
Kiinasta peräisin olevan tuonnin polkumyyntimarginaalit ovat erittäin korkeat kuten johdanto-osan 55 kappaleessa on esitetty. Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.
5. Vahinkoa koskevat päätelmät
(87)
Huolimatta unionin tuotannonalan vakavista ponnisteluista kilpailukykynsä lisäämiseksi useimpien unionin tuotannonalaa koskevien vahinkoindikaattorien kehitys tarkastelujaksolla oli negatiivista. Tämä voidaan todeta erityisesti, kun tarkastellaan unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen indikaattoreita eli erityisesti sijoitetun pääoman tuottoa, kassavirtaa ja kannattavuutta, joiden kaikkien kehitys oli äärimmäisen negatiivista. Lisäksi tuotannon, tuotantokapasiteetin, kapasiteetin käyttöasteen, myyntimäärien ja markkinaosuuden indikaattorien kehityssuuntaus on ollut selkeästi huononevaa.
(88)
Samanaikaisesti Kiinasta peräisin oleva lasikuitujen tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat jopa 39 prosentilla tutkimusajanjakson aikana ja unionin tuotannonala menetti markkinaosuudestaan 5 prosenttiyksikköä alle neljässä vuodessa.
(89)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(90)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa pidettäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(91)
Vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi 51 prosenttia, mikä johti unionin markkinaosuuden kasvuun 98 prosentilla eli 7,9 prosentista 15,6 prosenttiin.
(92)
Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvu tarkastelujaksolla tapahtui samaan aikaan unionin tuotannonalan useimpien vahinkoindikaattoreiden laskusuuntauksen kanssa. Unionin tuotannonala menetti markkinaosuudestaan 5,6 prosenttiyksikköä ja sen myyntihinnat laskivat 2 prosenttia alhaiseen hintaan myydyn polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin unionin markkinoilla aiheuttaman hintapaineen johdosta. Merkittävä hinnan alittavuus esti unionin tuotannonalaa siirtämästä lisääntyneitä tuotantokustannuksia myyntihintoihin riittävällä tavalla, mikä johti siihen, että kannattavuus oli alhaista ja tutkimusajanjaksolla kannattavuus laski tappiolliseksi.
(93)
On myös huomattava, että Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi edelleen myös tutkimusajanjakson aikana. Toisin sanoen, kuten myös johdanto-osan 62 kappaleessa todetaan, Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä laski hitaammin kuin unionin kulutus.
(94)
Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä ei ole syy-yhteyttä. Yksi esitetyistä väitteistä oli se, että kiinalaisten ja unionin myyntihintojen välinen ero oli ollut melko vakio koko tarkastelujakson ajan, kun taas unionin tuotannonalan kannattavuus oli vaihdellut kyseisenä aikana. Tässä suhteessa on pidettävä mielessä, että hintatason lisäksi myös jo valmiiksi alhaiseen hintaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä aiheutti voimakasta painetta unionin tuotannonalan myynnille. Vaikka muut tekijät ovat myös voineet vaikuttaa unionin tuotannonalan pahentuneeseen tilanteeseen sekä siten myös jossakin määrin unionin tuotannonalan kannattavuuden kehittymiseen, ne eivät voi mitenkään lieventää jatkuvasti unionin hinnat alittavan, Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta. Vaikutus oli suhteellisen vakaata huolimatta markkinamuutoksista, kuten kulutuksen kasvusta tai sen laskusta tai raaka-aineen hinnan kehityksestä.
(95)
Samanlainen väite on esitetty sen osalta, että unionin tuotannonalan kannattavuuslukujen ja sen markkinaosuuden väliltä puuttuu yhteys. Esimerkiksi unionin tuotannonalan kannattavuus parani väliaikaisesti vuodesta 2006 vuoteen 2007 huolimatta sen markkinaosuuden laskusta. Tämä johtui osittain unionin markkinoiden parantuneista olosuhteista vuonna 2007 (ks. johdanto-osan 60 kappaleessa mainittu unionin kulutuksen 6 prosentin kasvu). Merkittävämpää on huomioida kuitenkin se, että vuosina 2006 ja 2007 unionin tuotannonala keskittyi tuotantonsa rationalisoimiseen vähentämällä valmistuskustannuksia, millä oli myös vaikutusta sen kannattavuuteen. Toisena esimerkkinä voidaan mainita, että vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi hieman, kun taas sen kannattavuus laski 15 prosenttia tappiolliseksi. Samana ajanjaksona Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti pystyi myös nostamaan markkinaosuuttaan, mutta samanaikaisesti se alitti vielä suurelta osin unionin myyntihinnat. Tämä johti unionin tuotannonalan erittäin suuriin tappioihin. Molemmat edellä mainitut tapaukset osoittavat sen vuoksi, että yhtä tai kahta erillistä indikaattoria ei voida sinänsä ottaa huomioon mitattaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilaan.
(96)
Edellä sanotun perusteella päätellään alustavasti, että Kiinasta peräisin olevalla alhaiseen hintaan polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla, joka suuntautui unionin markkinoille suurina ja jatkuvasti kasvavina määrinä ja joka alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat koko tarkastelujaksolla, oli merkittävä kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
3.1 Kolmansista maista tuleva tuonti
(97)
Tarkastelujaksolla muista kolmansista maista peräisin olevaa tuontia oli vähän. Muista maista kuin Kiinasta peräisin olevan tuonnin koko markkinaosuus laski 2 prosenttiyksiköllä eli 17 prosentista 15 prosenttiin. Toiseksi suurimman tuojamaan Norjan markkinaosuus oli 3,3 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Turkin markkinaosuus tutkimusajanjaksolla oli 2,5 prosenttia ja neljänneksi suurimman tuojamaan Yhdysvaltain markkinaosuus tutkimusajanjakson aikana oli alle 2 prosenttia.
Taulukko 17
Tuonti muista maista
Maa
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Norja
Määrä (tonnia)
34 990
28 834
35 410
24 993
Markkinaosuus (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turkki
Määrä (tonnia)
28 981
25 035
20 658
18 874
Markkinaosuus (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 097
1 155
1 202
1 077
Yhdysvallat
Määrä (tonnia)
22 921
24 246
20 447
13 569
Markkinaosuus (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malesia
Määrä (tonnia)
9 541
25 569
35 200
12 601
Markkinaosuus (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
979
1 019
1 022
1 025
Taiwan
Määrä (tonnia)
19 318
18 150
14 655
11 285
Markkinaosuus (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 193
1 146
1 069
975
Intia
Määrä (tonnia)
4 365
11 231
3 757
5 361
Markkinaosuus (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korean tasavalta
Määrä (tonnia)
7 959
5 974
13 934
5 116
Markkinaosuus (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 430
1 607
894
1 004
Japani
Määrä (tonnia)
21 671
10 727
11 174
4 609
Markkinaosuus (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 197
1 315
1 401
1 804
Meksiko
Määrä (tonnia)
4 894
9 713
7 226
3 689
Markkinaosuus (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Määrä (tonnia)
4 136
3 309
2 196
2 244
Markkinaosuus (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 303
2 025
1 761
2 146
Muut maat
Määrä (tonnia)
8 954
14 848
8 519
9 227
Markkinaosuus (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Yllä oleva taulukko, joka perustuu Eurostatin tietoihin, osoittaa myös, että muun tuonnin keskimääräiset hinnat unionin rajalla ovat yleensä ottaen paljon korkeammat kuin Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat, kuten johdanto-osan 63 kappaleessa on esitetty. Verrattaessa Eurostatin tietojen mukaisia hintoja unionin tuotannonalan myyntihintoihin, jotka on esitetty johdanto-osan 74 kappaleessa, tuonti Turkista näytti alittavan unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla. Turkista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus tutkimusajanjaksolla oli kuitenkin vain 2,5 prosenttia ja se on alhaisempi kuin kyseisen tuonnin markkinaosuus vuonna 2006. Kyseisen tuonnin hinnat olivat lisäksi jatkuvasti Kiinasta peräisin olevan tuonnin hintoja 14-23 prosenttia korkeammat. Tuonti Malesiasta, Taiwanista ja Korean tasavallasta näyttää myös olevan alle unionin tuotannonalan hintojen, mutta niiden markkinaosuudet ovat vähäiset ja lisäksi pienenevät koko ajan. Sen vuoksi Turkista, Malesiasta, Taiwanista ja Korean tasavallasta tai mistään muusta kolmannesta maasta peräisin olevalla tuonnilla ei katsottu olevan kielteistä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Näillä perusteilla on kohtuullista päätellä alustavasti, että muista maista peräisin oleva tuonti ei poistanut syy-yhteyttä havaitun polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.
3.2 Talouskriisin vaikutus
(99)
Useat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon aiheutti talouskriisi, joka johti kysynnän jyrkkään laskuun.
(100)
Unionin kulutuksessa havaittiin jyrkkä lasku vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kuten johdanto-osan 60 kappaleessa todettiin. Lasku oli 28 prosenttia ja unionissa kyseisenä ajanjaksona vallinneen talouskriisin on todettu aiheuttaneen kyseisen laskun. Kriisi vaikutti voimakkaasti useimpiin aloihin, joilla käytetään tuotteita, jotka sisältävät tarkasteltavana olevaa tuotetta (autoteollisuus, tuulienergia-ala, rakennusala, jne.). Tämä aiheutti lasikuidun kysynnän laskun ketjun alkupäässä.
(101)
Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti, joka alitti huomattavasti unionin tuotannonalan hinnat, kuitenkin lisäsi taloudellisen taantuman ja kysynnän laskun kielteisiä vaikutuksia. Vaikka taloudellisen taantuman voitaisiinkin siksi katsoa vaikuttaneen aiheutuneeseen vahinkoon tutkimusajanjakson aikana, se ei mitenkään vähennä niitä vahingollisia vaikutuksia, joita Kiinasta alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtunut tuonti aiheutti unionin markkinoilla koko tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonala olisi pystynyt säilyttämään hyväksyttävän tason määrien ja hintojen osalta myös tilanteessa, jossa myynti oli laskusuunnassa, ja siten se olisi voinut rajoittaa kulutuksen laskun kielteisiä vaikutuksia. Tämä olisi kuitenkin ollut mahdollista ainoastaan, jos markkinoilla ei olisi ollut polkumyynnillä alhaiseen hintaan tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa vilpillistä kilpailua. Lisäksi Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin, joka alitti suurelta osalta unionin myyntihinnat tutkimusajanjaksolla, voidaan katsoa olevan vieläkin haitallisempaa talouskriisin aikana.
(102)
Edellä mainitut olosuhteet huomioon ottaen ei voida katsoa olevan mahdollista, että taloudellinen taantuma voisi poistaa syy-yhteyden unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin väliltä.
3.3 Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrän kehitys ja unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(103)
Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen välillä ei ole syy-yhteyttä, koska unionin tuotannonalan kannattavuus oli parhainta niinä vuosina, jolloin Kiinasta peräisin oleva tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti oli suurimmillaan, ja huonointa silloin, kun tuonti Kiinasta laski alhaisimmalle tasolleen tarkastelujaksolla.
(104)
Tässä suhteessa on ensinnäkin huomautettava, että kulutuksen kehityksellä, ja erityisesti taloudellisella taantumalla tutkimusajanjakson aikana, on kriisin maailmanlaajuisesta luonteesta johtuen varmasti ollut vaikutus sekä Kiinasta peräisin olevan tuonnin määriin että unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
(105)
Kuten edellä on jo mainittu, Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti alitti kuitenkin suurelta osin unionin tuotannonalan myyntihinnat tutkimusajanjaksolla eli taloudellisen taantuman aikana. Tilannetta pahensi se, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät hieman lisäämään markkinaosuuttaan jopa taloudellisen taantuman aikana, kun taas unionin tuotannonalalle aiheutui huomattavia tappioita sen takia, että se ei pystynyt myymään edullisemmilla hinnoilla.
(106)
On siis todettava, että edellä mainittu hintojen alittavuus ja samanaikainen Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti ovat aiheuttaneet jopa enemmän vahinkoa unionin tuotannonalalle kuin jos sama olisi tapahtunut ajanjaksolla, jolloin kulutus ei taloudellisen taantuman takia ollut epävakaata.
(107)
Edellä mainittu huomioon ottaen ei voida mitenkään päätellä, että Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin pelkän määrien kehityksen ja unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen vertailu voitaisiin tulkita tekijäksi, joka poistaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.
3.4 Vientimyynnin lasku ja/tai unionin tuotannonalan kytkösmarkkinamyynti
(108)
Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan kannattavuuden lasku ei johtunut niinkään tuotannonalan myynnin laskusta unionissa, vaan vientimyynnin tai kytkösmarkkinoille suunnatun tuotannon vähenemisestä. Tässä suhteessa olisi ensin muistutettava mieliin, että myyntimääriä lukuun ottamatta kaikki vahinkoindikaattorit, mukaan luettuna kannattavuus, on arvioitu unionin markkinoilla etuyhteydettömille osapuolille suuntautuneen myynnin perusteella. Toisin sanoen sekä vientimyyntiä että kytkösmarkkinoille suunnattua myyntiä ei ole otettu huomioon laskelmassa. Toiseksi, on totta, että vientimyynnin määrät vähenivät hieman nopeammassa tahdissa kuin unionin myynti, mutta näin ei käynyt kytkösmarkkinoille suunnatun tuotannon osalta, joka tarkastelujaksolla oli 22,4-24,4 prosenttia unionin kokonaismyynnistä. Lisäksi ottaen huomioon vientimyynnin määrä verrattuna unionin tuotannonalan myyntiin EU:ssa (joka vaihteli 10 ja 14 prosentin välillä tarkastelujaksolla) kyseistä myyntiä ei voida pitää niin merkittävänä, että se asettaisi kyseenalaiseksi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. Tämä väite on näin ollen hylättävä.
3.5 Unionin tuotannonalan lisääntynyt kapasiteetti ja lisääntyneet tuotantokustannukset
(109)
Eräs asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan tilan huononeminen johtui virheellisestä päätöksestä lisätä kapasiteettia. Tässä suhteessa olisi ensinnäkin mainittava, että lasikuitumarkkinat ovat olleet useita vuosia kasvavat markkinat ja päätöstä lisätä kapasiteettia tietyissä tuotantolaitoksissa ei voida pitää kohtuuttomana liiketoiminnan suunnitteluna tilanteessa, jossa kulutus on kasvusuunnassa. Lisäksi on todettava, että tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan kapasiteetti itse asiassa väheni (ks. johdanto-osan 68 kappale).
(110)
Joka tapauksessa on huomioitava se, että unionin tuotannonala on onnistunut laskemaan raaka-aineiden yksikkökohtaisia kustannuksia huolimatta raaka-aineiden hintojen noususta tarkastelujakson aikana.
Taulukko 18
Raaka-aineiden kustannukset ja kustannukset tuotettua lasikuituyksikköä kohti
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Raaka-aineen hinta/tonni (3)
100
106
104
102
Raaka-aineen kustannukset/tonni lasikuitua (3)
100
99
97
94
(111)
Yllä kuvattu raaka-aineiden kustannusten kehitys valmistettua lasikuituyksikköä kohti on seurausta investoinneista tehokkuuden ja kilpailukyvyn lisäämiseksi. Unionin tuotannonala on pannut täytäntöön useita toimenpiteitä tuotantoprosessien parantamiseksi ja rationalisoimiseksi ja tuotantopanoskustannusten vähentämiseksi.
(112)
Työvoimakustannusten osalta unionin tuotannonala, kuten johdanto-osan 75-77 kappaleessa on jo todettu, vähensi tarkastelujaksolla työntekijöidensä määrää 20 prosentilla. Keskipalkat alenivat, vaikka mittavien erorahojen vaikutus otettiin huomioon.
(113)
Edellä mainituista syistä väite, jonka mukaan unionin tuotannonalan pahentunut tilanne on tosi asiassa aiheutunut lisääntyneistä tuotantokustannuksista (jotka mahdollisesti johtuvat tehottomuudesta tai suurista työvoimakustannuksista), on hylättävä.
3.6 Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kilpailukyky ja kiinalaisten etuyhteydessä olevien tuottajien itse aiheuttama vahinko
(114)
On väitetty, että tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin sijasta vahingon aiheuttivat kiinalaisten viejien tuotannon laajuus ja nykyaikainen teknologia. Itse asiassa voidaan todeta, että myös unionin tuottajilla on laaja tuotanto sekä nykyaikaiset tuotantoprosessit.
(115)
Eräs asianomainen osapuoli totesi, että kiinalaisten etuyhteydessä olevien tuottajien tuonnin myötä unionin tuotannonala olisi itse voinut aiheuttaa vahingon itselleen. Tässä yhteydessä on huomioitava, kuten johdanto-osan 58 kappaleessa todetaan, että kyseisen tuonnin määrä on ollut erittäin vähäistä verrattuna sekä unionin tuotannonalan tuotantoon että Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin.
(116)
Sen vuoksi kilpailukyvyn puutteen tai kiinalaisten etuyhteydessä olevien tuottajien tuonnin ei voida katsoa poistaneen Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja määritetyn vahingon välistä syy-yhteyttä.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(117)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta peräisin olevien lasikuitujen tuontimäärät lisääntyivät huomattavasti tarkastelujaksolla ja vähensivät asteittain unionin tuotannonalan markkinaosuutta. Lisäksi kyseiset määrät, jotka tuotiin unionin markkinoille polkumyyntihintaan, alittivat suuressa määrin unionin tuotannonalan hinnat ja estivät unionin tuotannonalaa siirtämästä raaka-aineiden kustannusten nousua asiakkailleen. Vaikka tietyn ajanjakson ajan unionin tuotannonala oli pystynyt poistamaan kyseisen paineen aiheuttamat kielteiset vaikutukset tehostamalla toimintaansa, tämä ei ollut enää mahdollista talouskriisin vähennettyä huomattavasti kysynnän tasoa.
(118)
Myös muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, on tarkasteltu. Tässä suhteessa todettiin, että kolmansista maista tuleva tuonti, talouskriisin vaikutus, unionin tuotannonalan muun myynnin kehitys ja muut tekijät, mukaan luettuina johdanto-osan 97-116 kappaleessa mainitut, eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.
(119)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisista vaikutuksista, päätellään alustavasti, että Kiinasta tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. UNIONIN ETU
(120)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti mahdollisten toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin osapuoliin, ja myös todennäköisiä seurauksia, jos toimenpiteisiin ei ryhdyttäisi.
(121)
Komissio lähetti kyselylomakkeen riippumattomille tuojille ja tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjille. Kyselylomakkeita lähetettiin kaikkiaan 60. Kaksi tuojaa ja 13 käyttäjää vastasivat kyselylomakkeeseen määräajassa. Lisäksi useat tuojat ja käyttäjät ilmoittautuivat kirjallisesti menettelyn aikana ja vastustivat mahdollisten toimenpiteiden käyttöönottoa tässä tapauksessa.
1. Unionin tuotannonalan etu
(122)
Kuten johdanto-osan 56 kappaleessa todettiin samankaltaista tuotetta valmisti 11 tuottajaa unionissa. Kahdeksan valituksen tekijää edusti yli 90 prosenttia unionin tuotannosta, kaksi muuta yritystä tuki valitusta ja 11. yritys ei esittänyt kantaansa.
(123)
Kolmessa otokseen valitussa yrityksessä, jotka edustivat noin 60 prosenttia unionin kokonaistuotannosta, oli 3 300 työntekijää samankaltaisen tuotteen tuotannossa, myynnissä ja hallinnossa. Muistutetaan mieliin, että vahinkoindikaattorit osoittivat yleensä ottaen negatiivista suuntausta ja että erityisesti markkinaosuuteen ja unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen liittyvät vahinkoindikaattorit, kuten kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta, olivat erityisen negatiivisia. Erityisesti unionin tuotannonalan kannattavuus laski tarkastelujaksolla jo valmiiksi erittäin alhaisesta 0,3 prosentista - 15,0 prosenttiin ja markkinaosuus laski 5,6 prosenttiyksikköä.
(124)
Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, on odotettavaa, että hintojen lasku ja markkinaosuuden menetys päättyvät ja unionin tuotannonalan myyntihinnat alkavat jälleen nousta, minkä seurauksena unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne paranee huomattavasti.
(125)
Toisaalta on todennäköistä, että unionin tuotannonalan markkinoiden ja taloudellisen tilanteen huononeminen jatkuisi, jos polkumyyntitoimenpiteitä ei otettaisi käyttöön. Tällaisessa tapauksessa unionin tuotannonalan odotetaan menettävän vielä lisää markkinaosuuttaan, eikä se voi enää seurata Kiinasta peräisin olevan tuonnin asettamia markkinahintoja. Todennäköisesti tuotantoa ja investointeja on vähennettävä lisää sekä unionin tuotantolaitoksia suljettava, mikä johtaa suuriin työpaikkojen menetyksiin.
(126)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto on selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.
2. Unionin etuyhteydettömien tuojien etu
(127)
Kuten edellä on todettu, otantaa ei sovellettu etuyhteydettömiin tuojiin ja kaksi etuyhteydetöntä tuojaa toimivat täydessä yhteistyössä tässä tutkimuksessa toimittamalla kyselylomakevastaukset. Ainoastaan pieni osa kyseisten tuojien liikevaihdosta (7 ja 25 prosenttia) oli peräisin niiden Kiinasta peräisin olevaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvistä toimista. Molemmat niistä vastustivat polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa, koska niiden mielestä se voisi johtaa Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin päättymiseen.
(128)
Kyseisen kahden tuojan ilmoittama tuonti edusti kuitenkin erittäin pientä osaa kaikesta Kiinasta peräisin olleesta tuonnista tutkimusajanjakson aikana (alle 1 prosenttia). Muut tuojat eivät toimittaneet kyselylomakevastauksia eivätkä esittäneet perusteltuja huomautuksia. Tämän perusteella päätellään alustavasti, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia EU:n tuojien etuun.
3. Käyttäjien etu
(129)
Tämän menettelyn kohteena olevia lasikuitufilamentteja käytetään useisiin sovelluksiin. Seuraavat käyttäjäryhmät toimivat yhteistyössä: kutojat (jotka tuottavat sekä korkealaatuisia erikoiskankaita että standardilaatuisia kankaita esimerkiksi tuulienergiaturbiineihin, merenkulku-, kuljetus-, ilmailu- ja avaruus- sekä infrastruktuurisovelluksiin), vuoraustuotteiden valmistajat, muun muassa autoteollisuudessa käytettävien yhdisteiden valmistajat, puolivalmiiden yhdistelmätuotteiden tai lopputuotteiden tuottajat.
(130)
Yhteistyössä toimineiden käyttäjien ostaman Kiinasta peräisin olevan tuotteen määrä oli noin 20 prosenttia tutkimusajanjaksolla Kiinasta tuodun lasikuidun määrästä. Kyselylomakevastauksista saatujen tietojen mukaan näyttää lisäksi siltä, että unionin käyttäjien tuotannonala työllistää suuren määrän työntekijöitä. Vaikka tässä vaiheessa ei tältä osin ole saatavilla kattavia ja perusteltuja tietoja, kyselylomakevastauksista voidaan alustavasti arvioida, että EU:ssa tuotantoketjun loppupäässä työskenteleviä työntekijöitä on 50 000 - 75 000. Samoin voidaan arvioida kiinalaista lasikuitua tutkimusajanjaksolla käyttäneiden yritysten lasikuitua käyttävien osastojen työntekijöiden määräksi noin 27 000.
(131)
Useimmat yhteistyössä toimineet käyttäjät ilmoittivat ostavansa lasikuitua Kiinasta sekä muista lähteistä, myös eurooppalaisilta tuottajilta. Ainoastaan muutamat niistä ostivat lasikuitua vain Kiinasta. Kyseisellä alalla tuotantoketjun loppupään yritysten toiminta vaihtelee huomattavasti, ja yritysten koko voi myös vaihdella suuresti. Tietyt yritykset ovat osa suurempia kansainvälisiä yritysryhmiä ja toiset ovat täysin itsenäisiä.
3.1 Toimenpiteiden mahdolliset vaikutukset käyttäjien kannattavuuteen
(132)
Kyselylomakevastausten perusteella lasikuitua käyttävän tuotannonalan tilanne näyttää suhteellisen hyvältä. Useimmat yhteistyössä toimineet käyttäjät ilmoittivat saaneensa tarkastelujaksolla sekä tutkimusajanjaksolla voittoa tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältäneiden tuotteidensa tuotannosta ja myynnistä. Muutamat käyttäjät ilmoittivat kuitenkin kärsineensä tappioita kyseisestä toiminnasta tutkimusajanjaksolla, mutta useiden muiden voitot olivat 5-10 prosenttia.
(133)
Lasikuidun ostokustannukset ovat yleensä ottaen merkittävä osa tuotetta käyttävän tuotannonalan tuotteiden valmistuskustannuksista. Toimitettujen tietojen mukaan niiden osuus voi lasikuidusta tehdystä tuotteesta riippuen vaihdella 10 prosentista yli 50 prosenttiin. Sen vuoksi kiinalaisen lasikuidun ostokustannusten nousu voi vaikuttaa merkittävästi joidenkin käyttäjien kustannuksiin.
(134)
Yhteistyössä toimineiden käyttäjien kyselylomakevastauksissa olleiden tietojen perusteella polkumyyntitoimenpiteiden mahdollinen vaikutus voittoon voidaan arvioida keskimäärin 1 prosentiksi tuotetta käyttävien yritysten lasikuitua käyttävien osastojen liikevaihdosta, mutta alle 0,5 prosentiksi kaikkien niiden yritysten liikevaihdosta, joissa on lasikuitua käyttäviä osastoja. Toisin sanoen vaikutus lasikuitua käyttävän osaston kannattavuuteen olisi keskimäärin noin 1 prosentti ja koko yrityksen kannattavuuteen vähemmän kuin 0,5 prosenttia.
(135)
Olisi kuitenkin huomattava, että tiettyjen tuotetta käyttävien yritysten osalta vaikutus voisi olla korkeampi eli jopa 5 prosenttia yrityksen liikevaihdosta. Ottaen huomioon tiettyjen käyttäjien kannattavuusaste ja lasikuidun osuus niiden tuotantokustannuksissa ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että voimakas lasikuidun hinnannousu voisi vaikuttaa niiden kannattavuuteen, ellei kyseistä kustannusten nousua voida siirtää edelleen kokonaisuudessaan tai suurimmalta osaltaan niiden asiakkaille.
(136)
Kaiken kaikkiaan voidaan alustavasti päätellä, että vaikka polkumyyntitoimenpiteiden mahdollinen vaikutus voi olla suurempi muutamissa tuotetta käyttävissä yrityksissä, niiden vaikutus muihin käyttäjiin on todennäköisesti vähäinen.
3.2 Tuotteet eivät ole keskenään vaihdettavissa
(137)
Useat käyttäjät väittivät, että suurta osaa tuotetta käyttävän tuotannonalan tarvitsemasta lasikuidusta ei voi ostaa yksinkertaisesti suoraan hyllyltä. Tavaran toimittajien on käytävä läpi pitkä ja monimutkainen hyväksymismenettely, joka voi kestää 6-12 kuukautta ilman takeita onnistumisesta. Sen vuoksi tavaran toimittajan vaihtaminen polkumyyntitullien välttämiseksi olisi kallista, lyhyellä aikavälillä mahdotonta ja teknisesti riskialtista.
(138)
Tässä suhteessa on todettava, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ominaisuudet voivat tietyissä sovelluksissa johtaa pitkään, testejä sisältävään hyväksymismenettelyyn. Myös useilta käyttäjiltä saatujen huomautusten perusteella näyttää kuitenkin tällä hetkellä siltä, että useimmissa tapauksissa on mahdollista hankkia toimituksia useista lähteistä. Olisi myös muistettava, että polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena ei ole estää tiettyjen toimittajien pääsyä unionin markkinoille. Ehdotettujen toimenpiteiden tarkoituksena on ainoastaan tasavertaisten kaupankäyntiedellytysten palauttaminen ja vääristyneen markkinatilanteen oikaiseminen.
(139)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että on epätodennäköistä, että Kiinasta peräisin olevan lasikuidun tuonnissa käyttöön otettavat toimenpiteet johtaisivat raaka-ainetoimitusten väliaikaiseen loppumiseen tuotetta käyttävälle tuotannonalalle.
3.3 Puuttuvat mahdollisuudet siirtää kustannusten nousu asiakkaille ja muista kuin EU-maista peräisin olevien jatkojalostustuotteiden aiheuttama lisääntynyt kilpailu
(140)
Useat käyttäjät ilmoittivat, että ne eivät pystyisi siirtämään lasikuidun hintojen nousua tuotettaan ostaville asiakkaille. Kyseiset käyttäjät mainitsivat, että tuotteen markkinoilla oli ankaraa kilpailua ja että niiden asiakkaat voisivat helposti vaihtaa toimittajaa, jos ne nostaisivat hintojaan.
(141)
Ottaen huomioon tuotetta käyttävien yritysten monimuotoisuuden käyttäjien kykyä siirtää mahdollinen hintojen nousu asiakkailleen on vaikea arvioida. Käyttäjien kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella voidaan kuitenkin olettaa, että vaikka jotkut käyttäjät eivät voi siirtää suurinta osaa kustannusten nousua asiakkailleen, useimmissa tapauksissa vaikutus käyttäjien liikevaihtoon ja kannattavuuteen olisi vain vähäinen.
(142)
Kilpailun osalta useat käyttäjät ilmaisivat huolensa, että polkumyyntitullien käyttöönotto johtaisi muista kuin EU-maista tulevan kilpailun lisääntymiseen tuotantoketjun loppupään markkinoilla, koska tuotantoketjun loppupään tuotteisiin ei sovellettaisi mitään suojatoimenpiteitä, sekä muutokseen Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa siten, että lasikuidun tuonnista siirryttäisiin jatkojalostustuotteisiin kuten yhdisteisiin, kankaisiin ja tuuliturbiinin siipiin. Kiinan osalta todettiin, että kyseisillä markkinoilla oli jo Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttamaa kilpailua ja olisi loogista, että kyseinen kilpailu lisääntyisi lasikuitua koskevien toimenpiteiden käyttöönoton myötä. Väitettiin, että tuotetta käyttävän tuotannonalan pitäisi näin ollen maksaa korkeampi hinta lasikuidustaan ja selviytyä myös lisääntyneestä kilpailusta. Tällaisessa liiketoimintaympäristössä ei väitteen mukaan olisi mahdollista siirtää merkittävää osaa hinnan noususta asiakkaille.
(143)
Tässä suhteessa olisi huomattava, että se seikka, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto voisi saada aikaan lisää kilpailua, ei voi olla peruste olla ottamatta tarvittaessa käyttöön kyseisiä toimenpiteitä. Eurooppalaisella lasikuitua käyttävällä tuotannonalalla on samat oikeudet kuin lasikuidun valmistusteollisuudella ja sillä on täysi oikeus turvautua EU:n kauppalainsäädäntöön sekä pyytää tuotteitaan koskevaa polkumyyntitutkimusta, jos sillä on riittävä asema ja alustavaa näyttöä vahingollisesta polkumyynnistä.
(144)
Sen vuoksi edellä mainittu väite, joka koski muista kuin EU-maista peräisin olevien jatkojalostustuotteiden aiheuttaman kilpailun mahdollista lisääntymistä, ei voi olla peruste olla ottamatta käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä.
3.4 Riittämätön tarjonta
(145)
Useat käyttäjät ilmoittivat, että tutkimusajanjakson jälkeen tarjonta unionin markkinoilla oli jo riittämätöntä ja että polkumyyntitoimenpiteet voisivat pahentaa tätä tilannetta, sillä se johtaisi Kiinasta peräisin olevan tuonnin vähenemiseen. Kyseistä tuontia tarvitaan, koska kysyntä on voimakasta ja kasvaa edelleen.
(146)
Valituksen tekijät myönsivät, että tiettyjen unionin tuotannonalan valmistamien tuoteryhmien tarjonnassa oli muodostunut pullonkaula, mutta ne pitivät sitä väliaikaisena ja katsoivat, että se johtui talouskriisin jälkeisen markkinoiden tervehtymisen seurauksena olleesta varastojen vähäisyydestä. Jos kannattavuus saataisiin jälleen hyvälle tasolle, unionin tuotannonala pystyisi valituksen tekijöiden mukaan myös vastaamaan ennustettuun EU:n jatkojalostusteollisuudelta tulevaan kysynnän kasvuun erityisesti käyttämällä vapaata kapasiteettiaan, joka voitaisiin helposti ottaa uudelleen käyttöön, teknisten parannusten myötä ja jälleenrakentamalla uunit.
(147)
Tässä suhteessa olisi ensin pantava merkille, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä pyritään korjaamaan epäterveitä kaupan käytäntöjä, jotka vaikuttavat haitallisesti unionin tuotannonalaan, sekä palauttamaan tehokas kilpailu EU:n markkinoille, ei estämään tuontia. Vaikka Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen EU:n hintataso todennäköisesti nousisi polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, ehdotetut toimenpiteet eivät sulkisi unionin markkinoita kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja sen vuoksi Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti unionin markkinoille tulisi edelleen jatkumaan.
(148)
Mitä tulee unionin tuotannonalan kykyyn korvata kiinalaisen lasikuidun tarjonnan mahdollinen puuttuminen, olisi huomattava, että unionin tämänhetkinen kapasiteetin käyttöaste näyttää varmistavan, että tarjonta vastaisi täysin markkinoiden kysyntää. Tutkimusajanjaksolla tapahtunut Kiinasta peräisin olevan lasikuidun koko tuonti eli 116 413 tonnia voitaisiin siten teoriassa korvata unionin tuotannonalan vapaalla kapasiteetilla, joka arvioitiin lähemmäksi 200 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana.
(149)
Edellä sanottu huomioon ottaen voidaan alustavasti päätellä, että tarjonnan mahdollinen puute voidaan korvata laajentamalla unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöastetta, muulla tuonnilla sekä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen muulla kuin polkumyynnillä tapahtuvalla tuonnilla.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(150)
Voidaan siis odottaa, että toimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa tilannettaan lisäämällä myyntimääriään, korottamalla myyntihintojaan ja nostamalla markkinaosuuttaan. Vaikka joitakin kielteisiä vaikutuksia ilmenisikin, kuten hinnankorotukset tiettyjen käyttäjien osalta, ne eivät todennäköisesti ole yhtä merkittäviä kuin tuottajille ja niiden toimittajille odotettavissa olevat edut.
(151)
Edellä sanotun perusteella päätellään alustavasti, että ei ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. Tätä alustavaa arviointia on kuitenkin tarkasteltava vielä huolellisesti asianomaisten osapuolien esittämien huomautusten jälkeen.
G. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(152)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa unionin tuotannonalalle.
1. Vahingon korjaava taso
(153)
Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi taata unionin tuotannonalalle mahdollisuus kattaa tuotantokustannuksensa ja saada kaiken kaikkiaan sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa.
(154)
Unionin tuotannonala väitti, että vahingon korjaavan tason määrittämisessä olisi käytettävä 12-15 prosentin voittotavoitetta. Tähän mennessä annettu näyttö ei kuitenkaan osoita vakuuttavasti, että kyseinen voittotaso on vähimmäisvaatimus unionin tuotannonalan kannattavan liiketoiminnan varmistamiseksi kyseisellä liiketoiminnan alalla. Koska korkeampaa voittotavoitetta tukevaa vankkaa näyttöä ei esitetty, pääteltiin alustavasti, että 5 prosentin voittotavoite olisi asianmukainen vahingon korjaavan tason määrittämiseksi.
(155)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta määritettiin vähentämällä tosiasiallinen voittomarginaali noudettuna lähettäjältä -hinnasta ja lisäämällä edellä mainittu tavoitevoittomarginaali näin laskettuun kannattavuusrajaa vastaavaan hintaan.
(156)
Seuraavat vahingon korjaavat tasot on vahvistettu alustavasti:
Yritys
Vahingon korjaava taso
New Changhai Group
61,4 %
Muut yhteistyössä toimivat yritykset
104,2 %
Muut yritykset
104,2 %
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(157)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskeva väliaikainen polkumyyntitulli olisi otettava käyttöön alimman polkumyyntimarginaalin ja vahingon korjaavan tason suuruisena alhaisemman tullin säännön mukaisesti; alhaisin tulli on kaikissa tapauksissa polkumyyntimarginaali.
(158)
Koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöaste oli erittäin korkea, niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua tai tarkastelua, ja kaikille yhteistyöstä kieltäytyneille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettu väliaikainen tulli on sama. Edellä esitetyn perusteella ehdotetut tullit ovat seuraavat:
Yritys
Väliaikainen tulli
New Changhai Group
8,5 %
Muut yhteistyössä toimivat yritykset
43,6 %
Kaikki muut yritykset
43,6 %
(159)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(160)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (4), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(161)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkia muita yrityksiä koskevaa tullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
H. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(162)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, tällä hetkellä CN-koodeihin 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 ja ex 7019 31 00 (TARIC-koodit 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 ja 7019310099) kuuluviksi luokiteltavia enintään 50 mm pituisia silvottuja lasikuitusäikeitä; jatkuvakuituista, kiertämätöntä lasikuitulankaa, pois luettuna kyllästetty ja päällystetty jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, jolla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO standardin 1887 mukaisesti); lasikuitufilamenttilankaa, pois luettuna kyllästetyt ja päällystetyt langat, joilla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO standardin 1887 mukaisesti), sekä lasikuitufilamentista valmistettuja mattoja, pois luettuna lasivillasta valmistetut matot.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli (%)
TARIC-lisäkoodi
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Kaikki muut yritykset
43,6
A999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan yksityiskohdat niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 15 päivänä syyskuuta 2010.