ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 28. září 2010
o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů a o uvolnění částek zajištěných v podobě uložených prozatímních cel
(2010/577/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 3. září 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz některých polyethylentereftalátů („PET“) pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů („dotčené země“) do Unie. Nařízením (EU) č. 472/2010 (3) („prozatímní nařízení“) Komise dne 1. června 2010 uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podal dne 20. července 2009 Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) („žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých polyethylentereftalátů v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 („období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
(4)
V rámci souběžného antisubvenčního řízení bylo podle nařízení Komise (EU) č. 473/2010 (4) uloženo prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.
2. Následný postup
(5)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření („poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(6)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Po poskytnutí prozatímních informací byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
(7)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zastavení řízení a uvolnit částky zajištěné v podobě uložených prozatímních cel („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(8)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla zjištění podle potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
3. Strany dotčené řízením
(9)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že vzorek výrobců v EU nebyl reprezentativní a jednotný, a že tudíž analýza újmy vykazovala nedostatky. Bylo zejména tvrzeno, že výběr vzorku nebyl nezbytný, jelikož počet výrobců nebyl velký. Dále bylo také tvrzeno, že „umělým“ rozdělením skupin společností na jednotlivé právní subjekty vzorek neobsahuje některé přední společnosti na trhu (Artenius, M&G Polimeri) a že metodika výběru vzorku není jednotná, neboť vzorek rovněž zahrnoval dvě skupiny společností. Rovněž se tvrdilo, že vzorek nebyl reprezentativní, jelikož neobsahoval žádného výrobce, který v dostatečném množství prodává výrobky zpracovateli PET ve spojení. Orgány proto údajně nemohly posoudit skutečnou schopnost výrobního odvětví Unie zajistit dodávky a nevzaly v úvahu střet zájmů výrobního odvětví Unie. Navíc jelikož jedna společnost neposkytla veškeré potřebné informace a byla ze vzorku vyloučena, reprezentativnost se údajně snížila na 28 % výroby v EU. Stejné strany tvrdily, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní.
(10)
Co se týká tvrzení, že výběr vzorku nebyl nezbytný, jelikož počet výrobců nebyl vysoký, znovu se opakuje, že za účelem výběru vzorku se přihlásilo čtrnáct výrobců v Unii, kteří patří do osmi skupin společností. Vzhledem k objektivně vysokému počtu výrobců v EU, kteří spolupracovali, tj. čtrnácti, byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení použit výběr vzorku na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možné v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumat. Vybraný vzorek zahrnoval pět jednotlivých společností (se šesti výrobními závody).
(11)
S ohledem na první tvrzení týkající se reprezentativnosti vzorku je nutno podotknout, že orgány mohou zahrnout jednotlivé společnosti, které jsou součástí skupiny společností, do vzorku, pokud jsou reprezentativní a vedou oddělené účetnictví. V opačném případě by šetření u všech čtrnácti výrobců v EU, kteří patří do osmi skupin společností, zamezilo včasnému dokončení šetření. Skutečnost, že do vzorku byly zahrnuty dvě skupiny společností, však není v rozporu s metodikou výběru vzorku, která byla v tomto případě použita, tj. největší reprezentativní objemy prodeje odběratelům v EU.
(12)
Pokud jde o skupinu Indorama, tato skupina měla v období šetření dva různé výrobní závody - jeden v Nizozemsku a jeden ve Spojeném království. Zařazení této skupiny do vzorku je v souladu s použitou metodikou výběru vzorku, jelikož tyto výrobní závody tvořily z právního a finančního hlediska jeden subjekt. Co se týká společnosti Equipolymers, která měla v období šetření dva oddělené subjekty vyrábějící PET (jeden v Itálii a jeden v Německu), společnost poskytla konsolidované údaje pro oba výrobní závody. Vzhledem ke skutečnosti, že tyto konsolidované údaje bylo možné ověřit v průběhu jedné inspekce v ústředí společnosti, bylo rozhodnuto tyto konsolidované údaje akceptovat a považovat pro účely tohoto řízení podniky společnosti Equipolymers vyrábějící PET za jeden subjekt. Pokud jde o tvrzení, že do vzorku měly být zařazeny společnosti Artenius a M&G Polimeri, protože zaujímají přední místo na trhu, podotýká se, že žádný z jejich jednotlivých subjektů nepatřil ke společnostem s nejvyšším objemem prodeje odběratelům v EU.
(13)
Co se týká tvrzení, že vzorek nebyl reprezentativní, protože nezahrnoval jednoho výrobce, který vyrábí především pro vnitřní spotřebu, je třeba poznamenat, že schopnost zajistit dodávky lze přezkoumat v rámci analýzy zájmu Unie, je-li takovéto tvrzení předloženo, a za tímto účelem lze vlastní spotřebu odečíst od objemu výroby. Není proto nutné, aby byl za účelem přezkoumání některých činitelů újmy takovýto výrobce zařazen do vzorku. Za druhé, jakýkoli dvojí zájem vyplývající z postavení společnosti jako výrobce v EU a současně zpracovatele lze rovněž posoudit v analýze zájmu Unie. Postavení určité společnosti jako výrobce v EU i jako zpracovatele nesouvisí s výkonností výrobního odvětví Unie, pokud se jako srovnávací měřítko bere prodej odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Pokud jde o tvrzení ohledně celkové reprezentativnosti vzorku, znovu se zdůrazňuje, že omezení počtu společností zařazených do vzorku na čtyři snížilo reprezentativnost z 65 % na 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců. Na stejné čtyři společnosti připadalo 52 % výroby v Unii. To se považuje za reprezentativní vzorek výrobců v EU, pokud jde o prodej nezávislým odběratelům v EU.
(15)
Co se týká tvrzení, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní, uvádí se, že čl. 17 odst. 1 základního nařízení jednoznačně umožňuje, aby jako alternativa „statisticky reprezentativního“ vzorku byl vzorek založen na největším reprezentativním objemu prodeje, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán.
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zjištění, 3. až 10. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(17)
Připomíná se, že ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl dotčený výrobek definován jako polyethylentereftalát s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, podle normy ISO 1628-5, pocházející z dotčených zemí a v současnosti kódu KN 3907 60 20.
(18)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo mimoto uvedeno, že šetřením bylo prokázáno, že PET vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a PET vyráběné a prodávané na domácích trzích v dotčených zemích a vyvážené do Unie představují obdobné výrobky.
(19)
Jelikož se výrobek, který byl předmětem šetření, považoval za homogenní výrobek, nebyl za účelem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy dále rozdělen na různé typy výrobku.
(20)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že by PET měly být rozděleny na různé typy výrobku podle jejich viskozitního čísla, jelikož viskozitní číslo je zásadní pro určení různých použití vyráběných typů PET. Usuzovalo se, že by toto tvrzení mělo být uznáno, a metodika výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy byla příslušně upravena.
C. DUMPING
(21)
Jak bylo vysvětleno výše ve 20. bodě odůvodnění, metodika pro výpočet dumpingového rozpětí byla přizpůsobena a dumpingové rozpětí je nyní vypočítáno pro každou dotčenou zemi jednotlivě pro každý typ výrobku.
1. Írán
1.1 Běžná hodnota
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 16. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.2 Vývozní cena
(23)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.3 Srovnání
(24)
V 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo uvedeno, že íránský vývozce nebyl schopen vyčíslit domnělý účinek sankcí vůči Íránu způsobem, který by byl podložen důkazy. Společnost ve svých připomínkách k pozatímnímu nařízení tvrdila, že zajištění spravedlivého srovnání je záležitostí orgánu provádějícího šetření a nikoliv vývozce. Podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení však lze provést úpravu o rozdíly v jiných činitelích, pokud se prokáže, že ovlivňují srovnatelnost cen, zejména pokud se prokáže, že na základě rozdílů v těchto činitelích platí odběratelé na domácím trhu trvale různé ceny. Neboť je věcí vyvážejícího výrobce prokázat existenci jakéhokoli dalšího činitele, toto tvrzení se zamítá a metodika vysvětlená v 20. až 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.4 Dumpingové rozpětí
(25)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 24. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(26)
Konečné dumpingové rozpětí pro Írán, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 26,8 %.
2. Pákistán
2.1 Běžná hodnota
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 27. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.2 Vývozní cena
(28)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.3 Srovnání
(29)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 31. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(31)
Konečné dumpingové rozpětí pro jediného pákistánského vyvážejícího výrobce, společnost Novatex Limited, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 0,6 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(32)
Vzhledem k tomu, že v Pákistánu neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná konečná opatření.
3. Spojené arabské emiráty
3.1 Běžná hodnota
(33)
V návaznosti na změnu metodiky vysvětlenou v 20. a 21. bodě odůvodnění se výsledky posouzení běžného obchodního styku popsaného v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení změnily s ohledem na některé typy výrobku. Jestliže tedy objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ziskového prodeje pouze daného typu.
(34)
Pokud neexistoval ziskový prodej určitého typu výrobku, mělo se za to, že prodané množství tohoto typu výrobku nebylo dostatečné k tomu, aby domácí cena byla vhodným základem pro stanovení běžné hodnoty.
(35)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícími výrobci nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota určena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(36)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce, který je předmětem šetření, skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.2 Vývozní cena
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.3 Srovnání
(38)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 40. až 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.4 Dumpingové rozpětí
(39)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(40)
Konečné dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce ze SAE, společnost JBF RAK LLC, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 0,6 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(41)
Vzhledem k tomu, že ve SAE neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná konečná opatření.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba v Unii
(42)
S ohledem na výrobu v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřebu v Unii nebyly obdrženy žádné připomínky. Zjištění uvedená ve 45. až 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení vlivů dotčeného dovozu
(43)
Znovu se opakuje, že v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se mělo za to, že dumpingové rozpětí zjištěné pro Pákistán je nepatrné, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dovozem, u kterého byl dumping prozatímně zjištěn, z Íránu a SAE.
(44)
Vzhledem k tomu, že další šetření ukázalo, že dumpingové rozpětí pro SAE je také nepatrné, má se za to, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dumpingovým dovozem z Íránu. Kumulativní posouzení dovozu se tudíž neprovede.
2.2 Objem dotčeného dovozu
(45)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU začal v roce 2006 na poměrně nízké úrovni, ale postupně rostl až do období šetření a v období šetření dosahoval 55 500 tun. Konkrétně dovoz z Íránu se mezi rokem 2006 a 2007 více než zdvojnásobil a posléze se v roce 2008 ve srovnání s rokem 2007 dále zvýšil o více než 100 procentních bodů a mezi rokem 2008 a obdobím šetření o dalších téměř 130 procentních bodů.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období šetření
Objem dumpingového dovozu z Íránu (v tunách)
11 752
26 624
40 101
55 500
Index (2006 = 100)
100
227
341
472
Podíl dumpingového dovozu z Íránu na trhu
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Zdroj: Eurostat.
2.3 Podíl dotčeného dovozu na trhu
(46)
Podíl na trhu, jenž připadal na dumpingový dovoz z Íránu, v roce 2006 činil 0,4 % a v průběhu posuzovaného období stabilně rostl, a to o 1,5 procentního bodu. Konkrétně vzrostl o 0,5 procentního bodu mezi rokem 2006 až 2007, o další 0,5 procentního bodu mezi rokem 2007 až 2008 a o 0,5 procentního bodu mezi rokem 2008 a obdobím šetření. V průběhu období šetření byl podíl dumpingového dovozu z Íránu na trhu 1,9 %.
2.4 Ceny
i) Vývoj cen
(47)
Průměrná dovozní cena poklesla v posuzovaném období o 11 %, přičemž k nejprudšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Konkrétně průměrná cena zůstala v roce 2007 neměnná a poklesla o 2 procentní body v roce 2008, načež v období šetření klesla o dalších 9 procentních bodů.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období šetření
Ceny dovozu z Íránu (v EUR za tunu)
1 033
1 034
1 008
920
Index
100
100
98
89
Zdroj: Eurostat.
ii) Cenové podbízení
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací íránský vývozce uvedl, že jeho rozpětí újmy je nadhodnoceno, jelikož zjištěná vážená průměrná jednotková prodejní cena byla kvůli nesprávnému výpočtu výše úpravy s ohledem na obchodní úroveň podhodnocena; nebylo však navrženo žádné jiné vyčíslení úpravy s ohledem na obchodní úroveň. Základem pro obchodní úroveň použitým pro prozatímní výpočet skutečně byla pevně stanovená částka za tunu, což je provize, kterou účtuje spolupracující zástupce pro dovoz a která představuje přibližně 1 % průměrné ceny CIF. Žádné další informace ohledně této úpravy nejsou k dispozici a tvrzení se proto zamítá. Stejná strana rovněž tvrdila, že se zdá, že 2 % sazba použitá u nákladů po dovozu je podhodnocená. V tomto ohledu se znovu opakuje, že při tomto šetření nespolupracoval žádný dovozce a nebylo možné ověřit skutečné náklady po dovozu. Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné informace, byla použita stejná sazba jako v předchozích řízeních.
(49)
Na základě výše uvedeného je jednoznačně potvrzeno, že u dumpingových výrobků pocházejících z Íránu prodávaných v Unii docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 3,2 %.
3. Stav výrobního odvětví Unie
(50)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma neexistuje, neboť vzhledem k údajně nesprávnému vzorku není možné výsledky extrapolovat na celé výrobní odvětví Unie. Například bylo tvrzeno, že skutečnost, že jedna společnost (která nebyla zařazena do vzorku) uvedla, že využívala více než 100 % své kapacity, jednoznačně znamená, že k újmě nedocházelo. Podotýká se, že předložené informace jsou výtahem podání této společnosti burzovním orgánům a nebyly ověřeny. Tyto informace nejsou v souladu s informacemi obsaženými ve spisu. Navíc využití kapacity u jednoho výrobce v EU nemůže samo o sobě každopádně změnit zjištění ohledně újmy týkající se téměř všech ostatních ukazatelů újmy způsobené výrobcům v EU, kteří byli zařazeni do vzorku, a ostatním výrobcům v EU.
(51)
Vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná další tvrzení či připomínky, 63. až 82. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4. Závěr o újmě
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, závěr o újmě formulovaný v 83. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Dopad dumpingového dovozu
(53)
Ve stejnou dobu jako ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie došlo ke zvýšení objemu dumpingového dovozu z Íránu téměř pětkrát mezi rokem 2006 a obdobím šetření a tomu odpovídajícímu navýšení podílu na trhu Unie, tj. o 1,5 procentního bodu, jakož i ke zjištěnému cenovému podbízení (3,2 % v období šetření). Lze proto dospět k závěru, že dumpingový dovoz z Íránu měl vliv na zjištěnou újmu výrobního odvětví Unie.
(54)
Je důležité zdůraznit, že v rámci souběžného antisubvenčního řízení bylo zjištěno, že kumulovaný subvencovaný dovoz z Pákistánu, SAE a Íránu způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(55)
Na druhé straně, vzhledem ke značným objemům a nízkým cenám dovozu z Koreje a Pákistánu se dále potvrzuje, že tento dovoz, jak se uvádí v 94. a 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie do určité míry přispěl.
(56)
V tomto řízení také docházelo k cenovému podbízení výrobnímu odvětví Unie u značného dovozu ze SAE (přibližně 150 000 tun).
(57)
Podíl íránského dovozu na trhu byl v roce 2006 a 2007 méně než 1 % a v období šetření představoval jen necelá 2 %, což odpovídá 55 000 tunám.
(58)
Je třeba též podotknout, že podbízení zjištěné u íránského výrobce bylo nižší než v případě nedumpingového dovozu ze SAE.
2. Závěr o příčinné souvislosti
(59)
Závěrem, zatímco výše uvedený rozbor ukázal, že dumpingový dovoz pocházející z Íránu měl určitý nepříznivý účinek na situaci ve výrobním odvětví Unie, tento účinek, je-li posuzován samostatně, neexistoval do té míry, že by mohl být považován za podstatný, jak požaduje čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ
(60)
Šetření ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Pákistánu a SAE nebyl prodáván za dumpingové ceny. Řízení týkající se Pákistánu a SAE by tudíž mělo být zastaveno bez uložení opatření.
(61)
Šetření ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Íránu byl uskutečňován za dumpingové ceny a do určité míry přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(62)
Jak se však uvádí v 59. bodě odůvodnění, stanovilo se, že nepříznivý účinek íránského dovozu na situaci ve výrobním odvětví Unie neexistoval do té míry, že by mohl být označen za podstatný.
(63)
Vzhledem k výše uvedenému a k neexistenci podstatné újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobků pocházejících z Íránu se dospělo k závěru, že řízení by mělo být zastaveno bez uložení opatření, i pokud jde o Írán.
(64)
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením (EU) č. 472/2010 by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu polyethylentereftalátů s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů se zastavuje.
Článek 2
Nařízení (EU) č. 472/2010 se zrušuje. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením (EU) č. 472/2010 na dovoz polyethylentereftalátů s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů se uvolní.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 28. září 2010.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 28 päivänä syyskuuta 2010,
tietyn Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä ja käyttöön otetun väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien vapauttamisesta
(2010/577/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Väliaikaiset toimenpiteet
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä3 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta tietyn Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan polyeteenitereftalaatin, jäljempänä ’PET’, tuonnissa unioniin. Komissio otti käyttöön 1 päivänä kesäkuuta 2010 antamallaan asetuksella (EU) N:o 472/2010 (3), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, väliaikaisen polkumyyntitullin tietyn Iranista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa.
(2)
Menettely pantiin vireille sen jälkeen, kun Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe, jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 20 päivänä heinäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tietyn polyeteenitereftalaatin tuotannosta unionissa.
(3)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 11 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus koski 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
(4)
Rinnakkaisessa tukien vastaisessa menettelyssä komissio otti asetuksella (EU) N:o 473/2010 (4) käyttöön väliaikaisen tasoitustullin tietyn Iranista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa.
2. Myöhempi menettely
(5)
Sen jälkeen kun niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet, oli ilmoitettu, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, monet asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Lisäksi kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.
(6)
Komissio jatkoi lopullisten päätelmiensä tekoon tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatuja osapuolten suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja alustavia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.
(7)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella menettelyn päättämistä ja käyttöön otettujen väliaikaisten tullien vakuutena olevien määrien vapauttamista, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia.
(8)
Osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.
3. Menettelyn osapuolet
(9)
Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että EU:n tuottajista valittu otos ei ollut edustava eikä johdonmukainen, minkä vuoksi vahinkoa koskeva tarkastelu oli puutteellinen. Erityisesti väitettiin, että otantamenettely ei ollut tarpeen, koska tuottajien määrä ei ollut suuri. Lisäksi väitettiin, että koska yritysryhmiä jaettiin keinotekoisesti yksittäisiksi oikeushenkilöiksi, otoksesta jäi pois eräitä markkinajohtajia (Artenius, M&G Polimeri) ja että otoksen valintamenetelmä ei ole johdonmukainen, koska otokseen kuului myös kaksi yritysryhmää. Lisäksi väitettiin, että otos ei ollut edustava, koska siihen ei kuulunut yhtään tuottajaa, joka myy tuotetta riittävän suuria määriä etuyhteydessä olevalle PET:n jalostajalle. Tästä syystä toimielimet eivät väitteen mukaan pystyneet arvioimaan unionin tuotannonalan todellista toimituskapasiteettia eivätkä ottaneet huomioon unionin tuotannonalaan liittyvää eturistiriitaa. Kun lisäksi yksi yritys jätettiin pois otoksesta, koska se ei toimittanut kaikkia tarvittavia tietoja, edustavuuden väitettiin olleen enää 28 prosenttia EU:n tuotannosta. Samat osapuolet väittivät, ettei valittu otos ollut tilastollisesti edustava.
(10)
Mitä tulee väitteeseen siitä, että otoksen valinta ei ollut tarpeen tuottajien vähäisen määrän vuoksi, todettakoon jälleen, että otantamenettelyyn tarjoutui osallistumaan 14 unionin tuottajaa, jotka kuuluivat kahdeksaan eri yritysryhmään. Koska objektiivisesti katsottuna suuri määrä eli 14 EU:n tuottajaa toimi yhteistyössä, otantaa sovellettiin perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti suurimman mahdollisen myynnin määrän perusteella, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittuun otokseen kuului viisi yksittäistä yritystä (joilla oli tuotantoa kuudessa paikassa).
(11)
Ensimmäisen, otoksen edustavuutta koskevan väitteen osalta on syytä todeta, että toimielimet voivat sisällyttää otokseen yksittäisiä yrityksiä, jotka kuuluvat yritysryhmään, kunhan ne ovat edustavia ja niillä on erillinen tilinpäätös. Jos olisi tutkittu kaikki 14 EU:n tuottajaa, jotka kuuluivat kahdeksaan yritysryhmään, tutkimusta ei olisi saatu päätökseen ajallaan. Se, että otokseen on otettu mukaan kaksi yritysryhmää, ei ole ristiriidassa tässä asiassa sovelletun otantamenetelmän kanssa, joka perustui EU:n asiakkaille tapahtuneen myynnin suurimpiin edustaviin määriin.
(12)
Indoraman osalta todettakoon, että kyseisellä konsernilla oli tutkimusajanjakson aikana kaksi eri tuotantolaitosta - yksi Alankomaissa ja toinen Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tämän konsernin sisällyttäminen otokseen on sovelletun otantamenetelmän mukaista, koska kyseiset tuotantolaitokset muodostivat yhden kokonaisuuden oikeudelliselta ja taloudelliselta kannalta katsottuna. Equipolymersillä oli puolestaan tutkimusajanjakson aikana kaksi erillistä PET:tä tuottavaa yksikköä - yksi Italiassa ja toinen Saksassa - ja yritys ilmoitti konsolidoidut luvut molemmista tuotantopaikoista. Koska näiden konsolidoitujen lukujen todentaminen oli mahdollista yrityksen pääkonttoriin tehdyn tarkastuskäynnin aikana, päätettiin hyväksyä kyseinen konsolidoitu raportointi ja kohdella Equipolymersin PET:tä tuottavia yrityksiä tässä menettelyssä yhtenä kokonaisuutena. Väitteestä, jonka mukaan Artenius ja M&G Polimeri olisi pitänyt sisällyttää otokseen, koska ne olivat markkinajohtajia, on todettava, että yhdessäkään niiden yksittäisessä yksikössä ei ollut kyse yrityksestä, jonka myynti EU:n asiakkaille edusti suurimpia määriä.
(13)
Kun kyse on väitteestä, että otos ei ollut edustava, koska siihen ei sisältynyt yhtä tuottajaa, joka tuottaa pääasiassa sisäiseen kulutukseen, on todettava, että toimituskapasiteettia voidaan tarkastella osana unionin etua koskevaa analyysia, jos tällainen väite esitetään, ja tällaisessa tapauksessa kytkösmarkkinoiden kulutus voidaan vähentää tuotantomääristä. Näin ollen ei ole tarpeen sisällyttää tällaista tuottajaa otokseen, jossa tarkastellaan tiettyjä vahinkotekijöitä. Toisaalta mahdolliset päällekkäiset edut, jotka johtuvat yrityksen asemasta samanaikaisesti sekä EU:n tuottajana että jalostajana, voidaan myös arvioida unionin etua koskevan analyysin yhteydessä. Yrityksen asemalla EU:n tuottajana ja jalostajana ei ole yhteyttä unionin tuotannonalan tulokseen, jossa vertailukohtana käytetään myyntiä riippumattomille asiakkaille EU:ssa. Näin ollen väite hylättiin.
(14)
Otoksen yleistä edustavuutta koskevan väitteen osalta toistettakoon, että otoksen pieneneminen neljään yritykseen alensi otoksen edustavuuden 65 prosentista 47 prosenttiin kaikkien yhteistyössä toimineiden tuottajien myynnistä. Näiden neljän yrityksen osuus oli 52 prosenttia unionin tuotannosta. Otoksen katsotaan edustavan hyvin EU:n tuottajia siltä osin kuin on kyse myynnistä riippumattomille asiakkaille EU:ssa.
(15)
Väitteestä, että valittu otos ei ollut tilastollisesti edustava, voidaan todeta, että perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdassa selvästi sallitaan vaihtoehtona ”tilastollisesti edustavalle” otokselle, että otos perustuu myynnin sellaiseen suurimpaan mahdolliseen määrään, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa.
(16)
Koska väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 3-10 kappaletta koskevia muita huomautuksia ei tehty, kyseisissä kappaleissa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(17)
Muistutettakoon, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 12 kappaleessa tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi määriteltiin asianomaisista maista peräisin oleva polyeteenitereftalaatti, jonka viskositeettiluku on ISO-standardin 1628-5 mukaisesti määritettynä vähintään 78 ml/g ja joka luokitellaan yleensä CN-koodiin 3907 60 20.
(18)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin lisäksi, että unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä PET ja asianomaisten maiden kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty ja unioniin viety PET olivat samankaltaisia tuotteita.
(19)
Koska tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta pidettiin homogeenisena tuotteena, sitä ei jaettu edelleen eri tuotelajeiksi polkumyynti- ja vahinkomarginaaleja laskettaessa.
(20)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja vaati, että PET olisi jaettava edelleen eri tuotelajeihin niiden erilaisten viskositeettilukujen mukaisesti, koska viskositeettiluku on olennainen peruste määritettäessä tuotettujen PET-lajien erilaisia käyttötarkoituksia. Katsottiin, että vaatimus olisi hyväksyttävä, minkä vuoksi polkumyynti- ja vahinkomarginaalien laskemisessa sovellettavaa menetelmää mukautettiin.
C. POLKUMYYNTI
(21)
Kuten kappaleessa 20 selostetaan, polkumyyntimarginaalin laskemisessa sovellettavaa menetelmää mukautettiin, ja polkumyyntimarginaalit on nyt laskettu jokaiselle tuotelajille erikseen kunkin asianomaisen maan osalta.
1. Iran
1.1 Normaaliarvo
(22)
Koska 20 ja 21 kappaleessa mainittujen huomautusten lisäksi ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 16-18 kappaleessa selostettu menetelmä.
1.2 Vientihinta
(23)
Koska 20 ja 21 kappaleessa mainittujen huomautusten lisäksi ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 kappaleessa selostettu menetelmä.
1.3 Vertailu
(24)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 23 kappaleessa todettiin, että iranilainen viejä ei pystynyt määrittämään Iranin vastaisten pakotteiden väitettyä vaikutusta niin, että siitä voisi esittää näyttöä. Kyseinen yritys väitti väliaikaista tullia koskevasta asetuksesta tekemissään huomautuksissa, että tasapuolisen vertailun varmistaminen ei ole viejän vaan tutkimusta suorittavan viranomaisen tehtävä. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaan oikaisu voidaan kuitenkin tehdä myös muiden tekijöiden erojen osalta, jos osoitetaan, että ne vaikuttavat hintojen vertailukelpoisuuteen ja erityisesti että asiakkaat maksavat pysyvästi eri hintoja kotimarkkinoilla tällaisten tekijöiden eron vuoksi. Koska mahdollisten muiden tekijöiden olemassaolon osoittaminen kuuluu vientiä harjoittavalle tuottajalle, väite hylätään ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 20-23 kappaleessa selostettu menetelmä vahvistetaan.
1.4 Polkumyyntimarginaali
(25)
Koska 20 ja 21 kappaleessa mainittujen huomautusten lisäksi ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa selostettu menetelmä.
(26)
Irania koskeva lopullinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta on 26,8 prosenttia.
2. Pakistan
2.1 Normaaliarvo
(27)
Koska 20 ja 21 kappaleessa mainittujen huomautusten lisäksi ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27-29 kappaleessa selostettu menetelmä.
2.2 Vientihinta
(28)
Koska 20 ja 21 kappaleessa mainittujen huomautusten lisäksi ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 30 kappaleessa selostettu menetelmä.
2.3 Vertailu
(29)
Koska 20 ja 21 kappaleessa mainittujen huomautusten lisäksi ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 31 ja 32 kappaleessa selostettu menetelmä.
2.4 Polkumyyntimarginaali
(30)
Koska 20 ja 21 kappaleessa mainittujen huomautusten lisäksi ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 33 kappaleessa selostettu menetelmä.
(31)
Ainoaa pakistanilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa Novatex Limitediä koskeva lopullinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta on 0,6 prosenttia, eli alle perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vähimmäistason.
(32)
Koska Pakistanissa ei ole muita tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia, lopullisia toimenpiteitä ei ole tarpeen ottaa käyttöön.
3. Yhdistyneet arabiemiirikunnat
3.1 Normaaliarvo
(33)
Koska 20 ja 21 kappaleessa selostettu menetelmä muuttui, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37 ja 38 kappaleessa esitetyt tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämistä koskevat tulokset muuttuivat eräiden tuotelajien osalta. Näin ollen kun tuotelajin kannattava myynti oli enintään 80 prosenttia kyseisen lajin kokonaismyynnistä tai kun kyseisen lajin painotettu keskimääräinen hinta oli tuotantokustannuksia alhaisempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.
(34)
Jos jonkin tuotelajin kannattavaa myyntiä ei ollut, kyseistä tuotelajia katsottiin myytävän liian vähän, jotta sen kotimarkkinahinta soveltuisi normaaliarvon määrittämisen perustaksi.
(35)
Jos normaaliarvon määrittämiseen ei voitu käyttää vientiä harjoittavien tuottajien myymän tietyn tuotelajin kotimarkkinahintoja, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(36)
Kun normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa koskevat määrät perustuivat perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti tosiasialliseen tietoon tutkittavana olevan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä.
3.2 Vientihinta
(37)
Koska 20 ja 21 kappaleessa mainittujen huomautusten lisäksi ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39 kappaleessa selostettu menetelmä.
3.3 Vertailu
(38)
Koska 20 ja 21 kappaleessa mainittujen huomautusten lisäksi ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 40 ja 41 kappaleessa selostettu menetelmä.
3.4 Polkumyyntimarginaali
(39)
Koska 20 ja 21 kappaleessa mainittujen huomautusten lisäksi ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 42 kappaleessa selostettu menetelmä.
(40)
Ainoaa Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa JBF RAK LLC:tä koskeva lopullinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta on 0,6 prosenttia, eli alle perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vähimmäistason.
(41)
Koska Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa ei ole muita tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia, lopullisia toimenpiteitä ei ole tarpeen ottaa käyttöön.
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto, unionin tuotannonala ja unionin kulutus
(42)
Unionin tuotannosta, unionin tuotannonalasta ja unionin kulutuksesta ei ole esitetty huomautuksia. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 45-50 kappaleessa olevat päätelmät vahvistetaan.
2. Tuonti asianomaisista maista
2.1 Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(43)
On syytä muistaa, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52 kappaleessa katsottiin, että koska Pakistania koskevan polkumyyntimarginaalin todettiin olevan vähimmäistasoa, kyseisestä maasta tulevan tuonnin vaikutuksia ei voitu arvioida yhdessä Iranista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista tulevan ja alustavasti polkumyynnillä tapahtuvaksi todetun tuonnin kanssa.
(44)
Koska myöhemmät tutkimukset osoittivat myös Yhdistyneitä arabiemiirikuntia koskevan polkumyyntimarginaalin olevan vähimmäistasoa, katsotaan, että kyseisestä maasta tulevan tuonnin vaikutuksia ei voida arvioida yhdessä Iranista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa. Sen vuoksi tuonnin vaikutuksia ei arvioida kumulatiivisesti.
2.2 Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä
(45)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti EU:hun oli vielä vuonna 2006 määrältään melko vähäistä, mutta se lisääntyi vähitellen tutkimusajanjaksoon asti, jonka aikana sen määrä nousi 55 500 tonniin. Erityisesti Iranista tuleva tuonti kasvoi yli kaksinkertaiseksi vuosien 2006 ja 2007 välillä, minkä jälkeen se kasvoi edelleen yli 100 prosenttiyksikköä vuonna 2008 verrattuna vuoteen 2007 ja vielä lähes 130 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
Taulukko 1
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Iranista tulevan polkumyyntituonnin määrä (tonnia)
11 752
26 624
40 101
55 500
Indeksi (2006 = 100)
100
227
341
472
Iranista tulevan polkumyyntituonnin markkinaosuus
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Lähde: Eurostat.
2.3 Tarkasteltavana olevan tuonnin markkinaosuus
(46)
Iranista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus vuonna 2006 oli 0,4 prosenttia ja kasvoi tasaisesti 1,5 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana. Markkinaosuus kasvoi 0,5 prosenttiyksikköä vuosien 2006 ja 2007 välillä, 0,5 prosenttiyksikköä vuosien 2007 ja 2008 välillä ja 0,5 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tutkimusajanjaksolla Iranista tulevan polkumyyntituonnin markkinaosuus oli 1,9 prosenttia.
2.4 Hinnat
i) Hintojen kehitys
(47)
Keskimääräinen tuontihinta laski 11 prosenttia tarkastelujaksolla, eniten vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vuonna 2007 keskimääräinen hinta pysyi vakaana ja laski 2 prosenttiyksikköä vuonna 2008 ennen kuin se putosi vielä 9 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 2
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Iranista tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
1 033
1 034
1 008
920
Indeksi
100
100
98
89
Lähde: Eurostat.
ii) Hintojen alittavuus
(48)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen iranilainen viejä huomautti, että sen vahinkomarginaali oli liioiteltu, koska painotettu keskimääräinen yksikkömyyntihinta oli määritetty liian alhaiseksi siitä syystä, että kaupan tasojen eron oikaisua koskeva määrä oli laskettu väärin. Vaihtoehtoista määrää kaupan tasojen eron oikaisemiseksi ei kuitenkaan ehdotettu. Alustavassa määrityksessä käytetty peruste kaupan tasolle oli tonnia kohti määritetty kiinteä määrä, joka on yhteistyössä toimineen tuontiasioitsijan veloittama palkkio ja määrältään noin 1 prosentti keskimääräisestä CIF-hinnasta. Tällaista oikaisua varten ei ole käytettävissä muita tietoja, joten väite hylätään. Kyseinen osapuoli myös väitti, että tuonnin jälkeisiin kustannuksiin sovellettu 2 prosentin määrä oli liian alhainen. Tässä yhteydessä on syytä toistaa, ettei yksikään tuoja toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, minkä vuoksi ei ollut mahdollista todeta todellisia tuonnin jälkeisiä kustannuksia. Koska muita tietoja ei ollut käytettävissä, sovellettiin aikaisemmissa menettelyissä käytettyä prosenttimäärää.
(49)
Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan lopullisesti, että Iranista peräisin olevien, polkumyynnillä unionissa myytyjen tuotteiden hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 3,2 prosentilla.
3. Unionin tuotannonalan tilanne
(50)
Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, ettei vahinkoa ollut olemassa, koska otosta väitettiin väärin valituksi, minkä vuoksi tuloksia ei voitu ekstrapoloida koskemaan koko unionin tuotannonalaa. Väitettiin esimerkiksi, että koska yksi yritys (joka ei sisältynyt otokseen) oli ilmoittanut kapasiteetin käyttöasteensa olevan yli 100 prosenttia, se olisi selvä merkki siitä, ettei vahinkoa ollut aiheutunut. On syytä huomata, että toimitetut tiedot ovat ote kyseisen yrityksen pörssiviranomaisille toimittamasta asiakirjasta, eikä tietoja ole todennettu. Tämä tieto ei ole linjassa tarkasteltavana olevan tapauksen tietojen kanssa. Yhden EU:n tuottajan kapasiteetin käyttöaste ei missään tapauksessa pysty yksinään muuttamaan päätelmiä otokseen valituille EU:n tuottajille ja muille EU:n tuottajille aiheutuneesta vahingosta, jota lähes kaikki muut vahinkoindikaattorit osoittavat.
(51)
Koska muita väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 63-82 kappaleessa olevat päätelmät vahvistetaan.
4. Vahinkoa koskevat päätelmät
(52)
Koska asiaan liittyviä huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 83-85 kappaleessa olevat vahinkoa koskevat päätelmät vahvistetaan.
E. SYY-YHTEYS
1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(53)
Iranista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvu lähes viisinkertaiseksi ja sen markkinaosuuden kasvu unionissa 1,5 prosenttiyksiköllä vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä sekä todettu hinnan alittavuus (3,2 prosenttia tutkimusajanjaksolla) yleisesti osuivat ajallisesti yksiin unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikentymisen kanssa. Sen vuoksi voidaan päätellä, että Iranista polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla oli vaikutusta vahinkoon, jota unionin tuotannonalan todettiin kärsineen.
(54)
On tärkeää korostaa, että yhtä aikaa käynnissä olleessa tukien vastaisessa menettelyssä todettiin Pakistanista, Yhdistyneistä arabiemiirikunnista ja Iranista peräisin olevan tuetun tuonnin kumuloidun määrän aiheuttavan merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
(55)
Toisaalta koska Koreasta ja Pakistanista tulevan tuonnin määrät olivat huomattavia ja hinnat alhaisia, vahvistetaan myös kyseisen tuonnin osaltaan vaikuttaneen tietyssä määrin unionin tuotannonalan kärsimään vahinkoon, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94 ja 96 kappaleessa todetaan.
(56)
Lisäksi tässä menettelyssä myös suuri määrä Yhdistyneistä arabiemiirikunnista tulevaa tuontia (noin 150 000 tonnia) alitti unionin tuotannonalan hinnat.
(57)
Samaan aikaan Iranista tulevan tuonnin markkinaosuus oli alle yhden prosentin vuosina 2006 ja 2007, ja tutkimusajanjaksolla se oli vain vähän alle 2 prosenttia, mikä vastaa 55 000:ta tonnia.
(58)
On myös huomattava, että iranilaisen tuottajan osalta todettu hintojen alittavuus oli pienempi kuin Yhdistyneistä arabiemiirikunnista ilman polkumyyntiä tulevan tuonnin hintojen alittavuus.
2. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(59)
Yhteenvetona voidaan todeta, että vaikka edellä oleva analyysi osoitti Iranista peräisin olevalla ja polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla ollen jonkin verran kielteistä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, kyseinen vaikutus yksinään ei ollut niin suuri, että sitä voitaisiin pitää merkittävänä perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa edellytetyn mukaisesti.
F. MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN
(60)
Tutkimus osoitti, että Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista tuotua tarkasteltavana olevaa tuotetta ei myyty polkumyyntihinnoin. Näin ollen menettely päätetään Pakistanin ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien osalta ottamatta käyttöön toimenpiteitä.
(61)
Tutkimus osoitti, että Iranista tuleva tuonti tapahtui polkumyyntihinnoin ja vaikutti jossakin määrin unionin tuotannonalan kärsimään vahinkoon.
(62)
Kuitenkin kävi ilmi, kuten johdanto-osan 59 kappaleessa todetaan, että Iranista tulevan tuonnin kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen ei ollut niin suuri, että se voitaisiin luokitella merkittäväksi.
(63)
Koska Iranista peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti ei edellä esitetyn perusteella aiheuttanut merkittävää vahinkoa, todetaan, että menettely olisi päätettävä myös Iranin osalta ottamatta käyttöön toimenpiteitä.
(64)
Asetuksen (EU) N:o 472/2010 mukaisesti käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät olisi vapautettava,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Päätetään Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin, jonka viskositeettiluku on ISO-standardin 1628-5 mukaisesti määritettynä vähintään 78 ml/g ja joka yleensä luokitellaan CN-koodiin 3907 60 20, tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely.
2 artikla
Kumotaan asetus (EU) N:o 472/2010. Vapautetaan Iranista ja Yhdistyneistä arabiemiraattikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin, jonka viskositeettiluku on ISO-standardin 1628-5 mukaisesti määritettynä vähintään 78 ml/g ja joka luokitellaan yleensä CN-koodiin 3907 60 20, tuonnissa asetuksen (EU) N:o 472/2010 nojalla kannetun väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät.
3 artikla
Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 28 päivänä syyskuuta 2010.