PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 398/2012
ze dne 7. května 2012,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 492/2010 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího mimo jiné z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) Rada v návaznosti na antidumpingové šetření uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) a Indonésie (dále jen „původní šetření“). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010 (3) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Opatření byla nastavena na úroveň odpovídající úrovni dumpingu a mají podobu zvláštního antidumpingového cla. Sazba cla pro ČLR se pohybuje mezi 0 a 0,11 EUR za kilogram pro jmenovitě uvedené čínské výrobce a zbytková sazba cla uloženého na dovoz od ostatních výrobců činí 0,26 EUR za kilogram (dále jen „stávající cla“).
1.2 Žádost o přezkum
(2)
Žádost o částečný prozatímní přezkum (dále jen „tento přezkum“) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení podala společnost Productos Aditivos S. A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii a žadatel v původním šetření (dále jen „žadatel“). Žádost se týkala pouze dumpingu a společnosti Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. (dále jen „GT Enterprise“ nebo „dotčená společnost“), která je členem skupiny Rainbow Rich (dále jen „dotčená skupina společností“ nebo „skupina Rainbow“) a zároveň je jedním z čínských výrobců jmenovitě uvedených v původním šetření. Antidumpingové clo uplatňované na dovoz výrobků vyráběných GT Enterprise je 0,11 EUR za kilogram a clo uplatňované na dovoz od ostatních výrobních společností z dotčené skupiny společností je 0,26 EUR za kilogram (tj. sazba zbytkového cla).
(3)
Žadatel poskytl důkazy prima facie, že stávající opatření již nejsou dostatečná k vyrovnání účinku dumpingu, který působí újmu.
1.3 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise dospěla k závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (4) dne 17. února 2011 zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu ve vztahu ke GT Enterprise.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(5)
Výrobkem, který je předmětem přezkumného šetření, je cyklamát sodný pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(6)
Stejně jako v předcházejících šetřeních se i v tomto šetření ukázalo, že dotčený výrobek vyráběný v ČLR a prodávaný do Unie je totožný, pokud jde o fyzikální a chemické vlastnosti a způsoby použití, s výrobkem vyráběným a prodávaným na domácím trhu v Indonésii, která v tomto přezkumu sloužila jako srovnatelná země. Byl proto učiněn závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu v Indonésii a výrobky prodávané dotčenou skupinou společností na trhu Unie jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
1.5 Dotčené strany
(7)
Komise o zahájení tohoto přezkumu oficiálně informovala žadatele, dotčenou společnost a zástupce dotčené země. Vzhledem k tomu, že se o Indonésii uvažovalo jako o možné srovnatelné zemi, informovala o zahájení řízení také výrobce v Indonésii.
(8)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(9)
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zaslala Komise dotazník dotčené společnosti a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi od pěti společností ze skupiny Rainbow. (Jelikož se skupina Rainbow v současnosti skládá ze dvou výrobních společností (jednou z nich je GT Enterprise), jednoho dodavatele surovin, jedné společnosti, jejíž činnost dříve souvisela s dotčeným výrobkem, která je v současnosti nečinná, a z obchodníka v Hongkongu, zahrnoval přezkum činnosti celé skupiny.) Komise zaslala dotazníky rovněž výrobcům v Indonésii. Jeden indonéský výrobce byl ochoten v tomto přezkumu poskytnout informace a částečně vyplnil dotazník.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro analýzu zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení a pro stanovení dumpingu. Komise provedla inspekce na místě v prostorách následujících členů dotčené skupiny společností:
-
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Šen-čen, ČLR, (GT Enterprise),
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanking, ČLR,
-
Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Ťiang-su, ČLR,
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanking, ČLR,
-
Rainbow Rich Ltd., Hongkong.
1.6 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(12)
V antidumpingovém šetření týkajícím se dovozu pocházejícího z ČLR se běžná hodnota určuje v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Stručně a pouze pro objasnění jsou níže v souhrnné formě uvedena kritéria obsažená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, jejichž splnění musí žadatelské společnosti prokázat:
-
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu a náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
-
účetnictví prochází nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a je používáno ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu,
-
měnové převody se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(13)
Dotčená skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a předložila formuláře žádosti za čtyři výrobce v Čínské lidové republice. Komise si vyžádala a v prostorách společností ověřila všechny údaje uvedené v žádostech společností a považované za nezbytné.
(14)
Tento přezkum ukázal, že se situace dotčené společnosti od původního šetření změnila. Bylo zjištěno, že GT Enterprise již nesplňuje všechna kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho v porovnání s původním šetřením došlo k rozšíření a restrukturalizaci skupiny Rainbow. Ani ostatní společnosti z dané skupiny, které předložily formuláře žádosti, nebyly schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(15)
Pokud jde o první kritérium týkající se obchodních rozhodnutí a zasahování státu, bylo zjištěno, že v jedné společnosti z dané skupiny má místní vláda pravomoc zasahovat do přijímání a propouštění zaměstnanců. Kromě toho je místní vláda významným akcionářem společnosti vyrábějící suroviny. Náznaky zásadních zásahů státu byly zjištěny při dodávkách surovin společnosti (elektřina a voda) a při dodávkách, které společnost činila svým společnostem ve spojení, u nákladů na pracovní síly a při chodu a rozhodování této společnosti. Stát jako akcionář například zajišťoval externí pracovníky pro společnost vyrábějící suroviny za podmínek, které společnost nebyla schopna upřesnit. Společnost navíc nepřetržitě vykazuje ztrátu, protože svým společnostem ve spojení prodává suroviny za neobvykle nízké ceny a bez jakékoli další kompenzace, např. formou rozdělení zisku. Prostřednictvím řady takových ztrát státem řízený výrobce surovin ovlivňoval rozhodnutí společností ve spojení týkající se nákupu surovin pro výrobu cyklamátu sodného. Navíc bylo možné zjistit zasahování a ovlivňování ze strany místní vládní agentury při finančních a investičních rozhodnutích jiné společnosti v rámci skupiny.
(16)
Pokud jde o druhé kritérium týkající se účetnictví, šetření ukázalo, že účetní záznamy všech členů dotčené skupiny společností nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy, protože bylo zjištěno mnoho zásadních účetních nedostatků a chyb, o kterých auditoři nepodali zprávy.
(17)
Pokud jde o třetí kritérium, bylo zjištěno, že zkreslení bylo způsobeno bývalým systémem netržního hospodářství, neboť jedné společnosti ze skupiny byly zdarma poskytnuty investice do infrastruktury. Stejná společnost těžila z příznivých podmínek pronájmu pozemku, který využívá. Ostatní společnosti ve skupině nebyly schopny prokázat, že svá práva na užívání pozemků získaly za úplatu a/nebo že by úplata odpovídala tržní hodnotě. Jedna společnost navíc nebyla schopna prokázat, že určitá aktiva, která na ni byla převedena, byla získána za finanční úplatu nebo za ceny odpovídající tržní hodnotě.
(18)
V případě čtvrtého a pátého kritéria bylo zjištěno, že společnosti splnily tato kritéria, protože se na ně vztahovaly právní předpisy o úpadku a o vlastnictví, které zaručovaly stabilitu a právní jistotu. Převody měn se prováděly s použitím oficiálního směnného kurzu stanoveného Bank of China anebo se od něj odvíjely.
(19)
Dotčená skupina společností a žadatel dostali příležitost se k výše uvedeným zjištěním vyjádřit. Žadatel neměl žádné připomínky, ale dotčená skupina společností vznesla námitky z několika důvodů. Některé tyto připomínky byly zopakovány po poskytnutí konečných informací o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo navrženo uložit konečná opatření. Nejdůležitější obdržené připomínky jsou popsány níže v odůvodnění.
(20)
Skupina Rainbow především uvedla, že Komise nezákonně uložila povinnost opět žádat o zacházení jako v tržním hospodářství, neboť skupině bylo uvedené zacházení přiznáno v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a že tudíž byla porušena zákonná povinnost použít při přezkumu stejnou metodiku jako v původním šetření. Argumentovala, že Komise neprokázala, že změna v situaci této společnosti je rázu, který opravňuje k použití jiné metodiky než v původním šetření. Podle žadatele existovala řada problémů, které Komise zjistila, již během původního šetření, a proto se nová zjištění Komise netýkají nových okolností, ale představují jen odlišný výklad týchž okolností.
(21)
Je třeba poznamenat, že v rozporu s tvrzením žadatele byla jak při původním šetření, tak v tomto přezkumu použita stejná metodika a že při přezkumu byla řádně zohledněna skutečnost, že od původního šetření se některé okolnosti změnily. I kdyby tvrzení žadatele v případě určitých skutečností, které opravdu zůstaly stejné během původního i stávajícího šetření, konkrétně pokud jde o dohodu o právu na užívání pozemku GT Enterprise, bylo správné, je třeba upozornit na následující. V tomto přezkumu byly dodatečně zjištěny další skutečnosti, které GT Enterprise neuvedla při původním šetření, i když v té době už existovaly, jako oprávnění místní vlády schvalovat přijímání a propouštění zaměstnanců. Pokud jde o druhé kritérium, okolnosti, ve kterých působí tato společnost, se oproti původnímu šetření rovněž změnily. Je to dáno tím, že ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření neměla GT Enterprise přehledný soubor účetních záznamů, které by byly nezávisle prověřeny auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a které by byly používány pro všechny účely.
(22)
Žadatel později vysvětlil, že má za to, že informace, na základě kterých je místní vláda oprávněna schvalovat přijímání a propouštění zaměstnanců, sdělil poskytnutím stejných stanov v původním šetření i v tomto přezkumu. Překlady tohoto dokumentu, které žadatel předložil jak v rámci původního, tak stávajícího šetření, však nebyly úplné, neboť neuváděly pravomoci svěřené na základě stanov místní vládě.
(23)
Skupina Rainbow dále tvrdila, že status tržního hospodářství byl zaveden pro země, kde dochází ke transformaci hospodářství, tj. země přecházející z původního netržního hospodářství na hospodářství tržní. Bylo by proto nelogické požadovat, aby společnost, které již uvedené zacházení bylo dříve přiznáno, v rámci prozatímního přezkumu opět předložila dostatečné důkazy, že podmínky pro toto zacházení nadále splňuje. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení neobsahuje žádné ustanovení, které by takový výklad umožňovalo a které by v přezkumu zahájeném podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení bránilo použít čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(24)
Skupina Rainbow se též dovolávala procedurálního požadavku uvedeného v čl. 2 odst. 7 písm. c), podle kterého má být rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijato do tří měsíců od zahájení šetření. Sama skupina Rainbow uznává, že nedodržení této lhůty není samo o sobě dostatečným důvodem pro zpochybnění výsledků šetření, ale zdůrazňuje, že útvary Komise měly k dispozici všechny informace potřebné k výpočtu dumpingového rozpětí již v době, kdy byla zveřejněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Ve své argumentaci však skupina Rainbow opomíjí skutečnost, že i když si Komise z důvodu administrativní efektivity opravdu vyžádala a ověřila ve stejný okamžik všechny potřebné informace od dotčené skupiny společností, neměla k dispozici informace o srovnatelné zemi, které by umožnily stanovit dumpingové rozpětí v případě zamítnutí zacházení jako v tržním hospodářství. Ve skutečnosti měla Komise informace o běžné hodnotě ve srovnatelné zemi k dispozici až poté, co byla skupině Rainbow sdělena zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství. Časový rozvrh tedy nemohl mít na obsah rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství žádný vliv. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se toto tvrzení zamítá jako neodůvodněné.
(25)
Pokud jde o první kritérium, byla vznesena všeobecná připomínka, že teoretická možnost zasahování státu nebo státní kontroly sama o sobě neznamená, že dochází k zásadnímu zásahu státu ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. c). Skupina Rainbow opakovaně cituje rozhodnutí Soudu prvního stupně (5) s cílem prokázat, že státní kontrola neznamená zásadní zásah státu, protože to by „vedlo k vyloučení toho, aby společnosti kontrolované státem mohly využít STH, a to nezávisle na konkrétních skutkových, právních a hospodářských podmínkách, ve kterých působí“. Skupina Rainbow rovněž tvrdí, že vyžadovat od žadatelů o zacházení jako v tržním hospodářství, aby prokázali, že stát nemá žádnou možnost zasahovat do obchodních rozhodnutí, představuje nepřiměřené důkazní břemeno. Dále tvrdí, že za účelem prokázání, že první kritérium nebylo splněno, by zásah státu musel vést k tomu, že by rozhodování společnosti nebylo slučitelné s tržními faktory.
(26)
V rozporu s uvedenými tvrzeními skupiny Rainbow bylo ve stávajícím šetření zjištěno konkrétní a zásadní zasahování státu do chodu několika společností v dotčené skupině. V případě společnosti z této skupiny, ve které bylo přijímání a propouštění zaměstnanců podmíněno souhlasem místní vlády, jde o vlastní pravidla vnitřního chodu společnosti, tj. její stanovy, ve kterých je jasně stanoveno oprávnění státu zasahovat do jejích provozních rozhodnutí. V případě další společnosti z této skupiny bylo zjištěno, že stát měl na společnost vliv způsobem, který nebyl slučitelný s tržními faktory. Za prvé, většina kapitálu této společnosti pocházela od státu, aniž by se tato skutečnost odrazila v jeho vlastnickém podílu na společnosti. Za druhé, provoz společnosti byl vždy ztrátový, což bylo většinou na újmu státu vzhledem ke kapitálu, který investoval. Za třetí, samotný stát byl neustále ve ztrátě, protože poskytoval společnosti ze skupiny vstupy jako např. vodu a elektřinu za nižší ceny, než je jejich tržní hodnota, a bez řádného potvrzení platby.
(27)
Pokud jde o závěr o zasahovaní státu do finančních a investičních rozhodnutí dalšího člena dotčené skupiny společností, bylo předloženo tvrzení, že věcná zjištění Komise o úvěru a jeho podmínkách nebyla správná. Důkazy, které však Komise shromáždila během ověřování, svědčí o tom, že společnost dostala od místní vládní agentury pokyn vzít si úvěr, který se nevztahoval na její hospodářskou činnost. Společnost to vysvětluje tak, že rozhodnutí o financování byla přijata jakožto laskavost této vládní agentuře a ne jakožto závazek, a danou transakcí společnost nepodstupovala žádné další riziko, protože by případně měla možnost požadovat kompenzaci tím, že by neplatila faktury za veřejné služby, které jí uvedená agentura vystavila. Důkazy shromážděné Komisí prokazují, že právo na využívání pozemků společnosti je v příslušné finanční transakci nepřímo používáno jako záruka; společnost tudíž podstupuje zásadní riziko. Právo na využívání pozemků bylo získáno přes stejnou vládní agenturu, o které společnost tvrdí, že jí pouze dělá laskavost. Tvrzení, že existuje možnost kompenzace tím, že by společnost neplatila za veřejné služby, svědčí o základním nepochopení základních účetních standardů (kompenzace) a odporuje dalšímu tvrzení společnosti, že vliv na finanční operace jako takový neznamená, že nebude ovlivněn požadavek čl. 2 odst. 7 písm. c), tedy že „společnosti rozhodují o ceně, nákladech a vstupech“. Navíc investiční rozhodnutí jsou jasně a významně ovlivněna vládní agenturou, jelikož v dohodě o právu na užívání pozemků společnosti jsou stanoveny zvláštní požadavky na společnost týkající se investic, které mají být provedeny, a tyto požadavky překračují místní právní předpisy v oblasti územního plánování, což je v rozporu s tím, co společnost tvrdí. Proto se tvrzení, že zasahování státu do financování a investičních rozhodnutí nepředstavuje vliv podle čl. 2 odst. 7 písm. c), zamítá.
(28)
Pokud jde o společnost ze skupiny, která vyrábí jednu ze surovin užívaných při výrobě cyklamátu sodného, bylo tvrzeno, že jakékoli nedostatky, pokud jde o rozhodování a finanční situaci společnosti, by měly velmi omezený dopad, jelikož surovina vyráběná touto společností představuje pouze přibližně 10 % výrobních nákladů cyklamátu sodného. Vzhledem k tomu, že Komise byla schopna spočítat rozdíl mezi ziskovou prodejní cenou a skutečnou prodejní cenou suroviny, zastává společnost názor, že by bylo vhodnější upravit ceny levné suroviny spíše než zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Cílem posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství je však zjistit, zda výrobní náklady odpovídají tržním cenám a obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky. Je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení výslovně stanoví, že aby byly splněny podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství, musí náklady na nejdůležitější vstupy v zásadě odpovídat tržní hodnotě, a není v něm zmíněna možnost úpravy cen těchto nejdůležitějších vstupů. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout.
(29)
Pokud jde o neobvykle nízké ceny placené za vodu a elektřinu a pracovní náklady, tvrzení společnosti, že se nejedná o důležité vstupy, protože představují pouze zhruba 14 % celkových výrobních nákladů suroviny, muselo být zamítnuto vzhledem k tomu, že tato nákladová položka je jak individuálně, tak kumulativně považována za dostatečně významnou, aby ovlivnila celkové náklady společnosti. V případě pracovních nákladů je rovněž třeba poznamenat, že nebylo možné plně ověřit tyto položky vzhledem k tomu, že společnost nebyla schopna poskytnout smlouvy nebo jinou dokumentaci. Proto nebylo možné zjistit, zda tyto náklady odrážejí tržní hodnoty.
(30)
Pokud jde o druhé kritérium, byla vznesena námitka, že Komise nebere v úvahu zásadu významnosti, podle které jsou opomenutí nebo chybná uvedení položek významná, pouze pokud by mohla ovlivnit ekonomická rozhodnutí, která uživatelé na základě účetních závěrek činí, a že tyto nevýznamné nedostatky není povinen oznamovat ani auditor.
(31)
V rozporu s tím, co skupina tvrdí, došlo v účetnictví společností k vážným nedostatkům týkajícím se základních účetních zásad (podrobnosti jsou uvedeny v dalším bodu). Za druhé, důvodem, proč jsou pro účely posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyžadovány jasné účetní závěrky, nejsou ekonomická rozhodnutí uživatele, nýbrž snaha zajistit, aby účetní závěrky poskytovaly věrný a poctivý obraz o příjmech, nákladech atd. Cílem šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství je zjistit, zda jsou účty vedeny a kontrolovány v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(32)
Skupina Rainbow napadla tvrzení, že její společnosti porušují prvky pravidel mezinárodních účetních standardů a účetní metody zmíněné v posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, jako jsou akruální princip, zásada přesného zachycení transakcí a vzájemné započítávání, předpoklad trvání podniku, správné zařazení rozvahových položek, uznání ztrát, pouze transakce související s podnikáním a záznamy v rámci účtů, správné zařazení a odpisy výdajů, respektování mezinárodních účetních standardů a/nebo čínských všeobecně přijímaných účetních zásad o uznávání hodnoty a odpisů aktiv. Výše uvedená porušení mezinárodních účetních standardů byla zjištěna díky informacím poskytnutým skupinou v její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny otázky byly předmětem inspekce v prostorách společností. Argumenty, které společnosti v souvislosti s těmito otázkami předložily po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly takové povahy, aby díky nim mohl být změněn závěr, že pokud jde o tyto otázky, společnosti druhé kritérium nesplnily.
(33)
Pokud jde o třetí kritérium, skupina Rainbow tvrdí, že bezplatné poskytování investic do infrastruktury jedné společnosti je běžný postup, ke kterému dochází i v tržním hospodářství za účelem přilákání investic, a že vliv tohoto subvencování na finanční situaci společnosti byl během období přezkumného šetření zanedbatelný. Skutečnost, že se společnost mohla vyhnout platbám za rozvoj infrastruktury a zároveň mít prospěch z velmi nízkých nájemních cen týchž pozemků, však v tržním hospodářství není běžnou situací. Naopak tato výhoda měla přímý dopad na finanční situaci výrobní společnosti a její schopnost přijímat rozhodnutí, která reagují na tržní podmínky.
(34)
Komise přijala argumenty žadatele týkající se práva k využívání pozemků GT Enterprise, jak je vysvětleno ve 21. bodě odůvodnění. Předložené argumenty týkající se práva na využívání pozemků jinými společnostmi však nebyly takové povahy, aby vyvrátily zjištění, jelikož společnost sama uznává, že v jednom případě neuhradila dohodnutou částku za své právo na využívání pozemků. V případě práva na využívání jiných pozemků skupina tvrdí, že ceny pozemků v tomto regionu prudce stoupaly, a proto je běžné, že byl pozemek několik let po pořízení oceněn výrazně vyšší hodnotou. Důkazy, které společnost poskytla, se však týkaly růstu cen u obytných nemovitostí v regionu, a jsou tedy irelevantní. Skupina Rainbow nakonec tvrdila, že přístup, kdy Komise požaduje objektivní důkaz, že společnost zaplatila cenu, která odráží tržní hodnotu, představuje nepřiměřené důkazní břemeno. V čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je však výslovně uvedeno, že žádost o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství musí být „doložena dostačujícími důkazy o tom, že výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství“. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(35)
Skupina Rainbow zpochybňuje zjištění týkající se převedení aktiv na jednu společnost bez finanční nebo jiné úplaty za ceny, které odpovídají tržním hodnotám na základě toho, že tato společnost ukončila v období přezkumného šetření výrobu. Společnost skutečně výrobu zastavila. Na domácím trhu nicméně stále prodávala své dříve vyrobené výrobky. V případě této společnosti tudíž muselo být posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství provedeno s cílem ujistit se, že neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího systému netržního hospodářství, která by mohla mít vliv na ceny.
(36)
Má se tedy za to, že pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství GT Enterprise nesplnila první a druhé kritérium, společnost Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. nesplnila druhé a třetí kritérium, společnost Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. nesplnila první, druhé ani třetí kritérium a společnost Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. nesplnila první, druhé ani třetí kritérium. Pokud jedna společnost ve spojení, která se zabývá výrobou a prodejem dotčeného výrobku, nemá nárok na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nelze zacházení jako v tržním hospodářství přiznat ani příslušné skupině společností ve spojení. Z toho vyplývá, že vzhledem k tomu, že všechny společnosti, které byly pro účely přiznání zacházení jako v tržním hospodářství posuzovány jednotlivě, nesplnily příslušné požadavky, má se za to, že skupině Rainbow nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Za těchto okolností, po konzultaci s poradním výborem, nebylo dotčené skupině společností zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno.
2.2 Individuální zacházení
(37)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátně platné clo stanoví pro země spadající do působnosti tohoto článku s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(38)
Oba vyvážející výrobci ve skupině, kteří během období přezkumného řízení vyváželi cyklamát sodný, požádali o individuální zacházení. Pro ostatní společnosti ve skupině Rainbow nebylo nutné provést posouzení individuálního zacházení vzhledem k tomu, že dotčený výrobek nevyvážejí. Na základě dostupných informací ověřených během inspekcí na místě bylo zjištěno, že tito dva vyvážející výrobci splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a individuální zacházení jim proto mohlo být přiznáno.
2.3 Dumping
2.3.1 Srovnatelná země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutno u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty na trhu třetí země s tržním hospodářstvím (srovnatelná země).
(40)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla svůj záměr použít Indonésii (srovnatelnou zemi v původním šetření) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(41)
K výběru srovnatelné země Komise neobdržela žádné připomínky.
(42)
Komise se snažila navázat spolupráci s výrobci v Indonésii. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány všem známým společnostem. Z několika oslovených společností pouze jeden výrobce předložil informace nezbytné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil s částečnou spoluprací při přezkumu. Protože společnost nemohla přijmout inspekce na místě ve svých prostorách, provedla Komise analýzu úplnosti a konzistence poskytnutých údajů. Bylo zjištěno, že údaje jsou dostatečné a spolehlivé pro stanovení běžné hodnoty, a kdykoli to bylo nezbytné, poskytl indonéský výrobce objasnění, jež Komise požadovala. Použité údaje byly porovnány s informacemi uvedenými v žádosti o přezkum.
(43)
Šetřením bylo zjištěno, že Indonésie má konkurenční trh s obdobným výrobkem.
(44)
Šetření dále odhalilo, že objem výroby spolupracujícího výrobce v Indonésii představuje podstatně více než 5 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie, a tudíž je tato výroba, pokud jde o objem, reprezentativní. Co se týče kvality, technických specifikací a standardů obdobného výrobku v Indonésii, nebyly ve srovnání s čínskými výrobky zjištěny žádné výrazné celkové rozdíly. Proto byl trh Indonésie považován za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty.
(45)
Je třeba poznamenat, že kromě známých výrobců ve Španělsku, ČLR a Indonésii neexistují podle informací Komise jinde ve světě žádná další výrobní zařízení.
(46)
S ohledem na všechny výše uvedené informace byl učiněn závěr, že Indonésie představuje vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
2.3.2 Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže. Je třeba poznamenat, že indonéský výrobce byl předmětem předchozího šetření týkajícího se dovozu cyklamátu sodného z Indonésie (6). Bylo shledáno, že údaje, které byly nyní společností poskytnuty v dotazníku, jsou spolehlivé a dostatečné pro stanovení běžné hodnoty pro účely tohoto šetření. Průměrné prodejní ceny a průměrné výrobní náklady se ve skutečnosti vyvíjely ve stejném duchu jako průměrné ceny surovin. Tento trend mohl být potvrzen podobným vývojem průměrných cen surovin na trhu Unie.
(48)
Bylo zjištěno, že objem domácího prodeje výrobce obdobného výrobku v Indonésii je ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie dotčenou skupinou společností v ČLR reprezentativní.
(49)
Komise následně určila druhy výrobku prodávané výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými za účelem vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že standardní druh výrobku indonéského výrobce je přímo srovnatelný.
(50)
U standardního druhu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Domácí prodej konkrétního druhu cyklamátu sodného byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový domácí prodej tohoto druhu výrobku během období šetření představoval nejméně 5 % celkového prodeje srovnatelného druhu výrobku vyváženého do Unie dotčenou skupinou společností.
(51)
Rovněž se zkoumalo, zda lze domácí prodej považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, přičemž byl za tímto účelem stanoven podíl ziskového prodeje standardního druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření. Jelikož objem ziskového prodeje obdobného výrobku u každého druhu výrobku představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku a vážená průměrná cena u daného druhu byla stejná nebo vyšší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu tohoto druhu vyrobeného během období šetření, bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či ne.
(52)
Při stanovení běžné hodnoty druhu výrobku, který nebyl prodáván na domácím trhu výrobcem ve srovnatelné zemi, byla použita vážená průměrná prodejní cena veškerého prodeje standardního druhu výrobku, která byla upravena tak, aby zohledňovala rozdíly mezi těmito dvěma druhy výrobku.
2.3.3 Vývozní cena
(53)
Všichni vyvážející výrobci v dotčené skupině společností prováděli vývoz do Unie prostřednictvím své obchodní společnosti ve spojení se sídlem mimo Unii. Vývozní cena byla stanovena na základě cen výrobku při prodeji obchodní společností ve spojení do Unie, tj. nezávislému kupujícímu, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných.
2.3.4 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Aby bylo zajištěno spravedlivé porovnání běžné hodnoty s vývozní cenou, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů u činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku, ve vedlejších nákladech a v úvěrech.
2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny pro všechny vyvážející výrobce.
(56)
Tímto porovnáním bylo stanoveno dumpingové rozpětí ve výši 14,2 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
2.4 Trvalá povaha změny okolností
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo zkoumáno, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily, a zda je tato změna trvalé povahy.
(58)
Stávající zjištění jsou založena na zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčené skupiny společností v tomto přezkumu, zatímco členu skupiny společností ve spojení, který byl předmětem původního šetření, GT Enterprise, zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno bylo. Okolnosti, které vedly k různým závěrům, jsou za prvé způsobeny tím, že na rozdíl od původního šetření, jehož předmětem byla pouze GT Enterprise, byly předmětem tohoto přezkumu čtyři společnosti skupiny. Skupina byla nedávno za použití značných investic rozšířena a reorganizována a nic nenasvědčuje tomu, že by se tato situace v dohledné době měla změnit. Za druhé, co se týká GT Enterprise, bylo zjištěno, že nic nenasvědčuje tomu, že by se praxe této společnosti, kdy není vedeno jednoznačné a jasné účetnictví prověřené audity v souladu s mezinárodními účetními standardy, v budoucnu měla změnit. Stejně tak její stanovy umožňující zásah státu jsou v platnosti po delší dobu a nic nenasvědčuje tomu, že budou v budoucnu změněny. Za těchto okolností se má za to, že nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství je trvalé povahy.
(59)
Navíc pokud jde o vývozní ceny, šetření prokázalo během delšího období určitou stabilitu v cenové politice dotčené skupiny společností, a to vzhledem k tomu, že cena dotčeného výrobku účtovaná Unii a ostatním třetím zemím se výrazně nelišila a mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření sledovala stejný trend. To podporuje závěr, že nově vypočtené dumpingové rozpětí bude pravděpodobně trvalé povahy.
(60)
Bylo proto konstatováno, že šetření ukázalo, že struktura a chování dotčené skupiny společností, včetně okolností, které vedly k zahájení tohoto přezkumu, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by zjištění tohoto přezkumu ovlivnil. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již není pro vyrovnání účinků dumpingu dostačující.
3. ZMĚNA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(61)
S ohledem na zjištění zvýšeného dumpingu a trvalé povahy změněných okolností se má za to, že stávající opatření již nedostačují k vyrovnání účinku dumpingu, který je příčinou újmy. Opatření zavedená prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010 na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z ČLR by proto měla být pro GT Enterprise změněna, stejné clo by mělo být uvaleno na ostatní vyvážející výrobce ve skupině a uvedené nařízení by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(62)
V tomto přezkumu není možné stanovit žádné individuální rozpětí újmy, protože se omezil na posouzení dumpingu v případě GT Enterprise a jejích společností ve spojení v rámci dotčené skupiny. Proto bylo dumpingové rozpětí zjištěné v tomto přezkumu porovnáno s rozpětím újmy zjištěném v původním šetření. Jelikož rozpětí újmy zjištěné v původním šetření bylo vyšší než dumpingové rozpětí zjištěné v tomto přezkumu, mělo by být antidumpingové clo pro dotčenou skupinu společností uloženo na úrovni dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumu.
(63)
Pokud jde o podobu opatření, dospělo se k závěru, že změněné antidumpingové clo by mělo mít stejnou podobu jako cla uložená prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010. K zajištění účinnosti opatření a odrazení od cenových manipulací bylo považováno za vhodné uložit cla ve formě zvláštní částky za kilogram. V důsledku toho by mělo antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku vyráběného a prodávaného dotčenou skupinou společností na vývoz do Unie, vypočtené na základě dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumu a vyjádřené jako zvláštní částka za kilogram, činit 0,23 EUR za kilogram.
4. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(64)
Dotčená skupina společností a ostatní dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno navrhnout změnu platných antidumpingových opatření.
(65)
Skupina Rainbow se ke konečným informacím, které jí byly poskytnuty, vyjádřila. Její námitky se týkaly zejména stažení podnětu v probíhajícím šetření týkajícím se dovozu cyklamátu pocházejícího z Čínské lidové republiky, které bylo omezené na dva čínské vyvážející výrobce, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (dále jen „skupina Fang Da“) (dále jen „souběžné řízení“) (7). Skupina tvrdila, že stažení podnětu v souběžném řízení by logicky a zákonně vedlo též ke zrušení antidumpingových opatření uplatňovaných vůči ostatním výrobcům v ČLR, nebo přinejmenším k zastavení tohoto přezkumu v případě skupiny Rainbow.
(66)
Požadovala zrušení antidumpingových opatření, která byla uložena prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010, přičemž argumentovala, že není-li zjištěno, že je dovoz společnosti Fang Da dumpingový nebo že způsobuje újmu, opravňuje zásada nediskriminace obsažená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení ke zrušení uložených antidumpingových opatření. Na podporu svého tvrzení se odkazovala na předchozí nařízení Rady, kde byly souběžné prozatímní přezkumy týkající se dovozu z určitých zemí zastaveny, aniž byla uložena opatření z důvodu neuložení opatření v antidumpingových řízeních týkajících se dovozu téhož výrobku z jiných zemí (velké hliníkové elektrolytické katalyzátory (8), ploché válcované výrobky ze železa nebo nelegované oceli (9)). Je však třeba připomenout, že v uvedených případech se jednalo o šetření týkající se několika zemí a že zásada nediskriminace byla uplatňována vůči dovozu z různých zemí. Důvodem pro zrušení opatření pro některé země v těchto případech (velké hliníkové elektrolytické katalyzátory, ploché válcované výrobky ze železa nebo nelegované oceli) bylo ostatně to, že opatření týkajcíí se jiných zemí nebyla uložena v důsledku toho, že Rada nepřijala daný návrh ve stanovené lhůtě. A tak ačkoli bylo skutečně shledáno, že v daných případech je řízení týkající se antidumpingových opatření v souběžných řízeních třeba zastavit, aby byla dodržena zásada nediskriminace, nejsou uvedené případy pro tento přezkum relevantní. Další odkaz na přístup, který byl použit v případě glutamátu sodného (10), se týká případu, kdy žadatel hodlal stáhnout podnět týkající se dovozu z Brazílie, ačkoli byl u tohoto dovozu zjištěn dumping. Zde bylo navrženo, aby žádost o stažení nebyla přijata, neboť se dospělo k závěru, že v případě neexistence opatření vůči Brazílii by opatření vůči ostatním zemím byla diskriminační.
(67)
Obě situace jsou navíc dost odlišné. V souběžném řízení byl podnět stažen a dospělo se k závěru, že zrušení opatření není v rozporu se zájmem Unie. V tomto přezkumu byla žádost ponechána a bylo zjištěno, že se dumping ze strany skupiny Rainbow zvýšil. Zvýšení cla pro uvedenou skupinu tudíž nepředstavuje diskriminaci.
(68)
Skupina Rainbow rovněž požadovala, že v důsledku stažení podnětu by měl být zastaven tento přezkum skupiny Rainbow, neboť obě řízení byla zahájena na základě stejného podání, týkala se stejného období šetření a žadatel v podnětu z praktických důvodů skupinu Fang Da uváděl společně se skupinou Rainbow.
(69)
Tvrdila, že ačkoli jsou šetření vůči skupině Fang Da zahájena podle článku 5 základního nařízení, šetření týkající se dovozu skupiny Fang Da a prozatímní přezkum týkající se dovozu skupiny Rainbow byly z právního hlediska i z praktických důvodů v zásadě stejným řízením. Navíc uvedla, že v důsledku odlišení řízení a šetření byla skupina Fang Da na základě čl. 9 odst. 3 základního nařízení ve skutečnosti nadále předmětem řízení, ačkoli se na ni v návaznosti na původní šetření vztahovala nulová celní sazba. Z tohoto důvodu by stažení podnětu týkajícího se dovozu skupiny Fang Da měo, z pohledu skupiny Rainbow, vést rovněž k zastavení tohoto přezkumu.
(70)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že podání, které předložil žadatel, bylo jak podnětem k šetření na základě článku 5 základního nařízení, tak žádostí o tento prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Podání rovněž obsahovalo dostatečné důkazy odůvodňující zahájení dvou různých řízení. Komise také šetření podle článku 5 a prozatímní přezkum zahájila prostřednictvím dvou samostatných oznámení o zahájení. Antidumpingové šetření na základě článku 5 základního nařízení a prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení jsou tudíž dvě různá řízení.
(71)
Skupina Rainbow předložila ještě další argumenty, které by mohly být důvodem pro stažení podnětu. Tato tvrzení nebylo vzhledem k jejich hypotetičnosti a irelevantnosti možné vzít v úvahu, a byla proto zamítnuta.
(72)
Skupina Rainbow dále tvrdila, že Komise zjevně porušila její právo na vyjádření připomínek ke konečným informacím ve lhůtě deseti dnů, neboť nedůvěrná verze dopisu o stažení podnětu jí byla poskytnuta sedm dní před lhůtou pro podání připomínek.
(73)
Jak je vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, šetření podle článku 5, v rámci kterého skupina Rainbow obdržela dopis s informacemi o stažení podnětu, je řízení odlišné od tohoto přezkumu. Skupina Rainbow působila v přezkumu podle článku 5 jako zúčastněná strana a stažení podnětu jí bylo oznámeno pouze na základě tohoto důvodu. Uvedené oznámení nebylo součástí konečných informací v rámci tohoto přezkumu. Skupina Rainbow měla třicet dní na to, aby se vyjádřila ke konečným informacím o tomto řízení. Její právo na dostatečnou dobu k vyjádření připomínek tudíž nebylo porušeno.
(74)
Nebyly předloženy žádné připomínky, které by změnily výše uvedený závěr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení Rady (EU) č. 492/2010 se položka, která zní:
Stát
Společnost
Sazba cla (EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
„Čínská lidová republika
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473“
nahrazuje tímto:
Stát
Společnost
Sazba cla (EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
„Čínská lidová republika
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Čínská lidová republika
0,23
A473“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. května 2012.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 398/2012,
annettu 7 päivänä toukokuuta 2012,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 492/2010 muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 3, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti käyttöön polkumyyntiä koskevan tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto otti käyttöön lopullisen polkumyyntitullin vielä viideksi vuodeksi täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 492/2010 (3). Toimenpiteet asetettiin polkumyynnin tasolle, ja ne koostuvat yksilöllisistä polkumyyntitulleista. Kiinan kohdalla tullin taso on 0-0,11 euroa kilolta tiettyjen nimeltä mainittujen kiinalaisten tuottajien osalta, ja muiden tuottajien tuontiin sovelletaan jäännöstullia, joka on 0,26 euroa kilolta, jäljempänä ’nykyiset tullit’.
1.2 Tarkastelupyyntö
(2)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaista osittaista välivaiheen tarkastelua, jäljempänä ’nykyinen tarkastelu’, koskevan pyynnön esitti Productos Aditivos S. A., natriumsyklamaatin ainoa tuottaja unionissa ja valituksen tekijä alkuperäisessä tutkimuksessa, jäljempänä ’valituksen tekijä’. Pyyntö rajoittui polkumyyntiin ja Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd -yritykseen, jäljempänä ’GT Enterprise’ tai ’asianomainen yritys’, joka on jäsen Rainbow Rich -ryhmässä, jäljempänä ’asianomaisten yritysten ryhmä’, ’Rainbow-ryhmä’ tai ’Rainbow’; se oli myös yksi nimeltä mainituista kiinalaisista tuottajista alkuperäisessä tutkimuksessa. GT Enterprise -yrityksen tuottamien tuotteiden tuonnissa sovellettava polkumyyntitulli on 0,11 euroa kilolta ja asianomaisten yritysten ryhmään kuuluvien muiden tuotantoyritysten tuonnissa sovellettava tulli on 0,26 euroa kilolta, eli jäännöstulli.
(3)
Valituksen tekijä toimitti alustavaa näyttöä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet eivät enää riitä vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin vastapainoksi.
1.3 Osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille paneminen
(4)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että pyyntöön sisältyi riittävä alustava näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se julkaisi 17 päivänä helmikuuta 2011Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (4) osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti; tarkastelu rajattiin koskemaan polkumyyntiä GT Enterprise -yrityksen osalta.
1.4 Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote
(5)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva natriumsyklamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(6)
Kuten aiemmissa tutkimuksissa, tämä tutkimus on osoittanut, että Kiinassa tuotetulla ja unioniin myydyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin Indonesiassa tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella; Indonesia toimi vertailumaana nykyisessä tarkastelussa. Tämän vuoksi päätellään, että Indonesian kotimarkkinoilla myydyt tuotteet ja asianomaisten yritysten ryhmän unionin markkinoilla myymät tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
1.5 Asianomaiset osapuolet
(7)
Komissio ilmoitti nykyisen tarkastelun vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, asianomaiselle yritykselle ja asianomaisen maan edustajille. Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta myös Indonesiassa toimiville tuottajille, koska Indonesiaa kaavailtiin mahdolliseksi vertailumaaksi.
(8)
Asianomaiset osapuolet saivat tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(9)
Saadakseen tutkimuksen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio lähetti asianomaiselle yritykselle kyselylomakkeen ja sai vastaukset viideltä Rainbow-ryhmän yritykseltä asetetussa määräajassa. (Koska Rainbow-ryhmä koostuu nyt kahdesta tuotantoyrityksestä (toinen on GT Enterprise), yhdestä raaka-aineen toimittajasta, yhdestä tarkasteltavana olevan tuotteen toimitusketjuun aiemmin osallistuneesta yrityksestä, joka ei nyt ole toiminnassa, sekä Hongkongissa toimivasta kauppiaasta, tarkastelu kattoi koko ryhmän toiminnot.) Komissio lähetti kyselylomakkeet myös Indonesiassa toimiville tuottajille. Yksi indonesialainen tuottaja osoitti halukkuutta toimittaa tietoja nykyisessä tarkastelussa ja toimitti osittaisen vastauksen kyselylomakkeeseen.
(10)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelun ja yksilöllisen kohtelun analysointia sekä polkumyynnin määrittämistä varten tarvitsemansa tiedot. Komissio teki tarkastuskäyntejä asianomaisten yritysten ryhmän seuraavien jäsenten toimitiloihin:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd, Shenzhen, Kiina, (GT Enterprise),
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd, Nanjing, Kiina,
-
Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd, Jiangsu, Kiina,
-
Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd, Nanjing, Kiina,
-
Rainbow Rich Ltd, Hongkong.
1.6 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
(11)
Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.
2. TUTKIMUKSEN TULOKSET
2.1 Markkinatalouskohtelu
(12)
Perusasetuksen 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti normaaliarvo on määritettävä Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa niille tuottajille, joiden on todettu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset. Kyseiset perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset, jotka markkinatalouskohtelua hakevien yritysten on täytettävä, ovat lyhyesti seuraavat:
-
liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan, ja suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa,
-
kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja sitä sovelletaan kaikkeen toimintaan,
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole,
-
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden,
-
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(13)
Asianomaisten yritysten ryhmä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja toimitti hakulomakkeet neljästä tuottajasta, jotka sijaitsevat Kiinan kansantasavallassa. Komissio hankki ja tarkasti yritysten toimitiloihin tehtyjen tarkastuskäyntien yhteydessä kaikki yritysten pyynnöissä esitetyt tiedot, joita se piti tarpeellisina.
(14)
Nykyisessä tutkimuksessa paljastui, että asianomaisen yrityksen tilanne oli muuttunut sitten alkuperäisen tutkimuksen. Todettiin, ettei GT Enterprise enää täytä kaikkia markkinatalouskohtelun edellytyksiä. Lisäksi alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna Rainbow-ryhmää oli laajennettu ja sen rakennetta uudistettu. Muutkaan ryhmään kuuluvat yritykset, jotka toimittivat hakulomakkeet, eivät kyenneet osoittamaan täyttävänsä kaikki markkinatalouskohtelun edellytykset.
(15)
Liiketoimintaa koskevia päätöksiä ja valtion puuttumista koskevan kriteerin 1 osalta todettiin, että paikallishallinnolla on valtuudet puuttua henkilöstön palkkaamiseen ja irtisanomiseen yhdessä ryhmään kuuluvassa yrityksessä. Lisäksi paikallishallinto on merkittävä osakas raaka-aineita tuottavassa yrityksessä. Merkkejä valtion merkittävästä puuttumisesta havaittiin raaka-aineiden toimituksissa yritykselle (sähkö ja vesi) ja yritykseltä siihen etuyhteydessä oleville yrityksille, työvoimakustannuksissa sekä yrityksen toiminnassa ja päätöksenteossa. Esimerkkinä voidaan mainita, että valtio-omistaja asetti henkilöstöä raaka-aineen tuottajan käyttöön ehdoilla, joita yritys ei voinut täsmentää. Lisäksi yritys on tehnyt jatkuvasti tappiota, mikä johtuu raaka-aineiden myymisestä epänormaalin alhaisilla hinnoilla siihen etuyhteydessä oleville yrityksille ilman muuta korvausta esimerkiksi voitonjaon muodossa. Näitä tappioita kerryttämällä valtio-omisteinen raaka-aineen tuottaja vaikutti etuyhteydessä olevien yritysten päätöksiin, jotka koskivat natriumsyklamaatin tuotannossa käytettävien raaka-aineiden hankintoja. Paikallisen hallintoviraston asiaan puuttuminen ja vaikuttaminen havaittiin myös toisen ryhmään kuuluvan yrityksen rahoitus- ja investointipäätöksissä.
(16)
Kirjanpitoa koskevan kriteerin 2 osalta tutkimus osoitti, että kaikkien asianomaisten yritysten ryhmän jäsenten kirjanpito ei noudattanut kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja, koska useita sellaisia olennaisia kirjanpidon puutteita ja virheitä todettiin, joita tarkastajat eivät olleet ilmoittaneet.
(17)
Kriteerin 3 osalta todettiin, että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontui vääristymiä, koska yhdelle ryhmän yritykselle järjestettiin infrastruktuuri-investointeja korvauksetta. Sama yritys hyötyi käyttämäänsä maata koskevista edullisista vuokraehdoista. Muut ryhmän yritykset eivät kyenneet osoittamaan, että ne olivat saaneet maankäyttöoikeutensa vastiketta vastaan ja/tai että kyseinen vastike olisi vastannut markkina-arvoa. Yksi yritys ei kyennyt osoittamaan, että tietyt sille siirretyt varat oli maksettu rahallisena vastikkeena tai muutoin markkina-arvoa vastaavaan hintaan.
(18)
Kriteerien 4 ja 5 osalta todettiin, että yritykset täyttivät kriteerit, koska niitä koski konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö, joka takasi vakauden ja oikeusvarmuuden. Valuuttojen muuntaminen tehtiin Bank of Chinan julkaisemaan viralliseen kurssiin tai siihen perustuen.
(19)
Asianomaisten yritysten ryhmälle ja valituksen tekijälle annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitetyistä päätelmistä. Valituksen tekijä ei esittänyt huomautuksia, mutta asianomaisten yritysten ryhmä esitti vastalauseensa useilla perusteilla. Osa näistä huomautuksista toistettiin niiden tosiasioiden ja huomioiden lopullisen ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella ehdotettiin lopullisten toimenpiteiden käyttöönottoa. Tärkeimmät vastaanotetut huomautukset kuvataan jäljempänä olevissa johdanto-osan kappaleissa.
(20)
Rainbow-ryhmä totesi ensinnäkin, että komissio asetti laittomasti vaatimuksen markkinatalouskohtelun edellytysten uudelleentäyttämisestä, koska ryhmälle myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, ja näin ollen rikottiin oikeudellista velvoitetta soveltaa tarkasteluissa samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Se väitti, ettei komissio ole osoittanut, että tämän yrityksen olosuhteet olisivat muuttuneet sellaisella tavalla, joka oikeuttaisi soveltamaan eri menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Väitteen esittäjän mukaan useat komission toteamat seikat olivat jo vallinneet alkuperäisen tutkimuksen aikana, eivätkä komission uudet havainnot siten liity uusiin olosuhteisiin vaan ovat vain erilainen tulkinta samoista olosuhteista.
(21)
On huomattava, että toisin kuin väitteen esittäjä toteaa, sekä alkuperäisessä tutkimuksessa että nykyisessä tarkastelussa sovellettiin samaa menetelmää, minkä lisäksi otettiin asianmukaisesti huomioon se seikka, että tietyt olosuhteet ovat muuttuneet alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Vaikka väitteen esittäjän perustelut olisivatkin paikkansapitäviä, sikäli kuin on kyse tietyistä tosiseikoista, jotka todellakin olivat samat sekä alkuperäisessä että nykyisessä tutkimuksessa, nimittäin GT Enterprise -yrityksen maankäyttöoikeutta koskevasta sopimuksesta, voidaan todeta seuraavaa. Nykyisessä tarkastelussa todettiin lisäksi muita tosiseikkoja, joita - vaikka ne vallitsivatkin jo alkuperäisen tutkimuksen aikana - GT Enterprise -yritys ei tuolloin paljastanut, kuten paikallishallinnon valta hyväksyä sen henkilöstön palkkaamisia ja irtisanomisia. Lisäksi yrityksen olosuhteet ovat myös muuttuneet alkuperäisen tutkimuksen jälkeen kriteerin 2 osalta. Tämä liittyy siihen, että nykyisessä tarkastelussa todettiin, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana GT Enterprise -yrityksellä ei ollut ollut yhtä selkeää kirjanpitoa, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan.
(22)
Väitteen esittäjä selitti myöhemmin, että se katsoo ilmoittaneensa, että paikallishallinnolla on valtuudet hyväksyä sen henkilöstön palkkaaminen ja irtisanominen, toimittamalla alkuperäisessä tutkimuksessa saman yhtiöjärjestyksen kuin nykyisessä tarkastelussa. Tämän asiakirjan käännös, jonka väitteen esittäjä toimitti sekä alkuperäisen että nykyisen tutkimuksen aikana, oli kuitenkin puutteellinen, koska siinä ei mainittu yhtiöjärjestyksellä paikallishallinnolle annettuja valtuuksia.
(23)
Rainbow-ryhmä väitti lisäksi, että markkinatalouskohtelujärjestely otettiin käyttöön siirtymätalousmaita varten, jotka siis ovat siirtymässä aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä kohti markkinataloutta. Sen vuoksi olisi epäloogista vaatia, että yritys, joka aiemmin täytti markkinatalouskohtelun edellytykset, joutuisi jälleen kerran toimittamaan välivaiheen tarkastelussa riittävät todisteet siitä, että se edelleen täyttää markkinatalouskohtelun edellytykset. Tässä suhteessa on huomattava, ettei perusasetuksessa ole mitään, mikä tukisi tällaista tulkintaa ja mikä estäisi soveltamasta perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohtaa tarkasteluissa, jotka on pantu vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla. Sen vuoksi tämä perustelu oli hylättävä.
(24)
Rainbow-ryhmä vetosi myös 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan menettelylliseen vaatimukseen, jonka mukaan markkinatalouskohtelun määrittäminen on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa tutkimuksen aloittamisesta. Rainbow myöntää itse, että tämän määräajan ylittäminen ei sinänsä ole riittävä peruste kiistää tutkimuksen tuloksia, mutta korostaa, että komission yksiköillä oli jo käytössään kaikki polkumyyntimarginaalin laskemiseksi tarvittavat tiedot, kun markkinatalouskohtelua koskevat päätelmät ilmoitettiin. Rainbow jättää perusteluissaan kuitenkin huomiotta sen tosiseikan, että vaikka komissio tosiaankin hallinnollisen tehokkuuden nimissä pyysi ja tarkasti samanaikaisesti kaikki asianomaisten yritysten ryhmän tiedot, sillä ei ollut ollut käytössään vertailumaata koskevia tietoja, joiden ansiosta olisi ollut mahdollista määrittää polkumyyntimarginaali, jos markkinatalouskohtelu olisi evätty. Komissio todellakin sai vertailumaan normaaliarvoa koskevat tiedot käyttöönsä vasta sen jälkeen, kun markkinatalouskohtelua koskevat päätelmät oli ilmoitettu Rainbow’lle. Näin ollen markkinatalouskohtelun määrittämisen ajankohdalla ei voinut olla mitään vaikutusta sen sisältöön. Edellä esitetyn perusteella väite hylätään perusteettomana.
(25)
Kriteerin 1 osalta on esitetty yleisenä huomiona, että valtion puuttuminen toimintaan tai valtion määräysvalta teoreettisena mahdollisuutena ei sellaisenaan automaattisesti tarkoita, että valtion puuttumista toimintaan esiintyy tosiasiallisesti ja merkittävästi 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Rainbow lainaa toistuvasti yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöstä (5) väittääkseen, että valtion määräysvalta ei merkitse samaa kuin merkittävä valtion puuttuminen, koska tämä ’johtaa siihen, että valtion määräysvallassa olevilta yhtiöiltä evätään lähtökohtaisesti mahdollisuus markkinataloudessa toimivan yrityksen asemaan siitä riippumatta, missä tosiasiallisessa, oikeudellisessa ja taloudellisessa konkreettisessa tilanteessa ne toimivat’. Rainbow väittää myös, että markkinatalouskohtelun hakijoille aiheutuisi kohtuuton todistustaakka, jos niiden pitäisi osoittaa, ettei valtion puuttuminen liiketoimintaa koskeviin päätöksiin ole milloinkaan mahdollista. Lisäksi se väittää, että valtion toimien pitäisi tehdä yrityksen päätöksistä markkinanäkökohtien vastaisia, jotta kriteeri 1 ei täyttyisi.
(26)
Edellä esitetyistä Rainbow-ryhmän väitteistä poiketen nykyisessä tutkimuksessa todettiin erityistä ja merkittävää valtion puuttumista useiden ryhmän yritysten toimintaan. Sen ryhmään kuuluvan yrityksen kohdalla, jossa henkilöstön palkkaaminen ja irtisanominen edellyttää paikallishallinnon hyväksyntää, yrityksen omissa sisäisissä toimintasäännöissä eli sen yhtiöjärjestyksessä määrätään selvästi valtion valtuudesta puuttua sen operatiivisiin päätöksiin. Toisen ryhmään kuuluvan yrityksen kohdalla valtio-omistajan havaittiin puuttuneen yrityksen toimintaan tavalla, joka on yhteensopimaton markkinanäkökohtien kanssa. Ensinnäkin valtio-omistaja oli maksanut pääosan yrityksen pääomasta ilman, että tämä seikka olisi näkynyt sen omistusosuudessa yrityksestä. Toiseksi yrityksen toiminta tuotti aina tappiota, mikä oli pääasiassa haitallista valtio-omistajalle ottaen huomioon sen sijoittama pääoma. Kolmanneksi valtio-omistaja aiheutti itselleen jatkuvasti tappioita toimittamalla tälle ryhmään kuuluvalle yritykselle tuotantopanoksia, kuten vettä ja sähköä, alle markkinahintojen ja ilman asianmukaisia maksutositteita.
(27)
Mitä tulee päätelmään valtion puuttumisesta asianomaisten yritysten ryhmän toisen jäsenen rahoitus- ja investointipäätöksiin, väitettiin, että komission tosiseikkoja koskevat toteamukset lainasta ja sen ehdoista olivat virheelliset. Komissiolla on kuitenkin tarkastuksen aikana kerättyä näyttöä, joka osoittaa, että paikallinen hallintovirasto määräsi yrityksen ottamaan lainan, joka ei liittynyt sen liiketoimintaan. Yritys esittää perusteluina, että rahoituspäätökset tehtiin palveluksena tälle hallintovirastolle eikä velvollisuutena ja että kyseinen transaktio ei aiheuta lisäriskiä yritykselle, koska sillä olisi ollut mahdollisuus saada korvaus jättämällä maksamatta viraston sille esittämät laskut yleishyödyllisistä palveluista. Komission keräämä näyttö osoittaa, että yrityksen maankäyttöoikeutta käytetään välillisesti vakuutena asianomaisessa rahoitustransaktiossa, joten yritys kantaa huomattavan riskin. Itse maankäyttöoikeus saatiin saman hallintoviraston kautta, jolle yritys väittää vain tehneensä palveluksen. Väite, jonka mukaan korvauksen saaminen olisi ollut mahdollista jättämällä maksamatta yleishyödyllisiä palveluja, osoittaa perustavanlaatuisen väärinkäsityksen olennaisista tilinpäätösstandardeista (vähentäminen toisistaan) ja on ristiriidassa yrityksen toisen väitteen kanssa, jonka mukaan puuttuminen rahoitusoperaatioihin ei sellaisenaan merkitse puuttumista ’yritysten hintoja, kustannuksia sekä tuotantopanoksia koskeviin päätöksiin’, kuten 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään. Lisäksi kyseinen hallintovirasto puuttuu selvästi ja merkittävästi investointipäätöksiin, koska yrityksen maankäyttöoikeutta koskevassa sopimuksessa on yrityskohtaisia vaatimuksia suoritettavasta investoinnista, ja nämä vaatimukset ylittävät paikalliset kaavoitussäännökset toisin kuin yritys on väittänyt. Sen vuoksi hylätään väite, jonka mukaan valtion puuttuminen rahoitus- ja investointipäätöksiin ei ole 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaista puuttumista.
(28)
Mitä tulee siihen ryhmän yritykseen, joka tuottaa yhtä natriumsyklamaatin tuotannossa käytettävistä raaka-aineista, väitettiin, että mahdollisilla puutteilla yrityksen päätöksenteossa ja taloudellisessa tilanteessa olisi hyvin vähäinen vaikutus, koska tämän yrityksen tuottama raaka-aine muodostaa vain noin 10 prosenttia natriumsyklamaatin tuotantokustannuksista. Koska komissio pystyi laskemaan eron raaka-aineen kannattavan myyntihinnan ja tosiasiallisen myyntihinnan välillä, yritys ehdottaa, että olisi soveliaampaa oikaista alhaiseksi hinnoitellun raaka-aineen kustannuksia ennemmin kuin evätä markkinatalouskohtelu. Markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin tarkoituksena on kuitenkin varmistaa, että tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa ja että liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella. On huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vaaditaan nimenomaisesti, että kustannukset ja huomattavat tuotantopanokset heijastavat merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla, jotta markkinatalouskohtelun edellytykset täyttyvät, eikä lainkaan viitata mahdollisuuteen oikaista huomattavien tuotantopanosten vääristyneitä kustannuksia. Väite on näin ollen hylättävä.
(29)
Yrityksen väite, joka koskee epänormaalin alhaisia vedestä ja sähköstä maksettuja hintoja ja työvoimakustannuksia - jonka mukaan nämä eivät ole huomattavia tuotantopanoksia vaan muodostavat yhteensä vain noin 14 prosenttia raaka-aineen kokonaistuotantokustannuksista -, oli hylättävä, koska tätä pidetään sekä erikseen että kumulatiivisesti riittävän merkittävänä kustannuselementtinä, jotta sillä on vaikutus yrityksen kokonaiskustannuksiin. Työvoimakustannusten osalta on myös huomautettava, ettei ollut mahdollista tarkastaa näitä osatekijöitä kattavasti, koska yritys ei kyennyt esittämään sopimuksia eikä muita asiakirjoja. Näin ollen ei voitu varmistaa, että nämä kustannukset heijastivat markkina-arvoja.
(30)
Kriteerin 2 osalta väitettiin, että komissio jätti huomiotta olennaisuusperiaatteen, jonka mukaan erien esittämättä jättämisen tai virheellisen esittämisen merkitys on olennainen, jos ne voisivat vaikuttaa taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät tilinpäätöksen perusteella, ja että myöskään tarkastajan ei tarvitsisi raportoida tällaisia epäolennaisia puutteellisuuksia.
(31)
Toisin kuin ryhmä väittää, yritysten kirjanpidossa oli vakavia puutteita olennaisten kirjanpitoperiaatteiden suhteen (katso tarkemmat yksityiskohdat seuraavassa kappaleessa). Toiseksi tavoite, jonka mukaan vaaditaan yksi selkeä kirjanpito markkinatalouskohtelua varten, ei kohdistu taloudellisia päätöksiä tekevään käyttäjään, vaan sillä pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan tuloista, kustannuksista jne. Markkinatalouskohtelua koskevan tutkimuksen tavoitteena on todeta, onko kirjanpito tehty ja tarkastettu kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti.
(32)
Rainbow-ryhmä kiisti, että sen yritykset olisivat rikkoneet markkinatalouskohtelua koskevassa arvioinnissa mainittuja kansainvälisten tilinpäätösstandardien sääntöjä ja tilinpitokäytäntöjä, joita ovat muun muassa suoriteperuste, liiketoimien todenmukaisen esittämisen periaate ja vähentäminen toisistaan, toiminnan jatkuvuuden periaate, tase-erien oikea luokittelu, tappioiden kirjaaminen, ainoastaan liiketoimintaan liittyvien transaktioiden ja kirjausten merkitseminen tileihin, kulujen oikea luokittelu ja poisto sekä kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) ja/tai kiinalaisten yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden (GAAP) sääntöjen noudattaminen omaisuuserien arvon ja poiston kirjaamisen suhteen. Edellä mainitut kansainvälisten tilinpäätösstandardien rikkomiset todettiin tiedoista, jotka ryhmä toimitti markkinatalouskohtelua koskevassa hakulomakkeessa, ja kaikki seikat tarkastettiin yritysten toimitiloissa. Ne väitteet, jotka yritykset esittivät näistä kysymyksistä markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen, eivät antaneet aihetta muuttaa päätelmää, jonka mukaan yritykset eivät näiden seikkojen osalta täyttäneet kriteeriä 2.
(33)
Mitä tulee kriteeriin 3, Rainbow-ryhmä väittää, että infrastruktuuri-investointien järjestäminen yhdelle yritykselle korvauksetta on normaalia toimintaa, jota tapahtuu myös markkinatalouksissa investointien houkuttelemiseksi, ja että tämän tuen vaikutus yrityksen taloudelliseen tilanteeseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vähäpätöinen. Se tosiseikka, että yritys voi välttää maksuja infrastruktuurin kehittämisestä ja samaan aikaan hyötyi hyvin alhaisista vuokrahinnoista saman maan osalta, ei kuitenkaan heijastele normaalia tilannetta markkinataloudessa. Tällä edulla oli sen sijaan suoraa vaikutusta kyseisen tuotantoyrityksen rahoitusasemaan ja kykyyn tehdä päätöksiä markkinasignaalien perusteella.
(34)
Komissio hyväksyi GT Enterprise -yrityksen maankäyttöoikeutta koskevat väitteen esittäjän perustelut, jotka selvitetään johdanto-osan 21 kappaleessa. Muiden yritysten maankäyttöoikeudesta esitetyt perustelut eivät sen sijaan olleet sellaisia, että ne olisivat muuttaneet päätelmiä, koska yritys itse tunnustaa, ettei se ollut maksanut sovittua määrää maankäyttöoikeudestaan yhdessä tapauksessa. Toisen maankäyttöoikeuden tapauksessa Rainbow-ryhmä väittää, että maan hinnat kyseisellä alueella olivat kohonneet voimakkaasti ja että sen vuoksi oli normaalia, että maa arvostettiin huomattavasti korkeampaan arvoon muutama vuosi sen hankinta-ajankohdan jälkeen. Yrityksen toimittamassa näytössä viitattiin kuitenkin alueen asuinkiinteistöjen hintojen kohoamiseen, joten näyttö on merkityksetön. Rainbow väitti lisäksi, että komission lähestymistapa, jonka mukaan vaaditaan selkeä näyttö siitä, että yritys on maksanut markkina-arvoa vastaavan hinnan, aiheuttaa kohtuuttoman todistustaakan. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vaaditaan kuitenkin nimenomaisesti, että markkinatalouskohtelua koskevan vaatimuksen on ’sisällettävä riittävästi todisteita siitä, että tuottaja toimii markkinatalousolosuhteissa’. Sen vuoksi tämä perustelu oli hylättävä.
(35)
Rainbow-ryhmä kiistää päätelmän, joka koskee omaisuuserien siirtoa yhdelle yritykselle ilman rahallista vastiketta tai muutoin markkina-arvoa vastaamattomaan hintaan sillä perusteella, että tämä yritys oli lopettanut tuotannon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yritys oli todellakin lopettanut tuotannon. Se kuitenkin myi edelleen aiemmin tuotettuja tuotteitaan kotimarkkinoilla. Näin ollen markkinatalouskohtelua koskeva arviointi oli tehtävä myös tämän yrityksen kohdalla, jotta varmistettiin, ettei aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontunut merkittäviä vääristymiä, jotka olisivat voineet vaikuttaa hintoihin.
(36)
Sen vuoksi katsotaan, että GT Enterprise ei täyttänyt markkinatalouskohtelun kriteerejä 1 ja 2, Jintian Industrial (Nanjing) Ltd ei täyttänyt kriteerejä 2 ja 3, Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd ei täyttänyt kriteerejä 1, 2 ja 3 ja Nanjing Jinzhang Industrial Ltd ei täyttänyt kriteerejä 1, 2 ja 3. Jos yksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin liittyvä etuyhteydessä oleva yritys ei täytä markkinatalouskohtelun edellytyksiä, markkinatalouskohtelua ei voida myöntää etuyhteydessä olevien yritysten ryhmälle. Sen vuoksi - koska yksikään markkinatalouskohtelua varten erikseen arvioiduista yrityksistä ei täyttänyt asiaankuuluvia kriteerejä - päätelmänä on, että Rainbow-ryhmälle ei voida myöntää markkinatalouskohtelua. Näissä olosuhteissa ja neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen asianomaisten yritysten ryhmältä evättiin markkinatalouskohtelu.
2.2 Yksilöllinen kohtelu
(37)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, ja niille näin ollen voidaan myöntää yksilöllinen kohtelu. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja,
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti,
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa. Hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta,
-
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan, ja
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(38)
Ryhmään kuuluvat kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka veivät natriumsyklamaattia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, pyysivät yksilöllistä kohtelua. Yksilöllistä kohtelua koskevan arvioinnin tekeminen ei ollut tarpeen Rainbow-ryhmään kuuluvien muiden yritysten kohdalla, koska ne eivät ole tarkasteltavana olevan tuotteen viejiä. Käytettävissä olevien ja tarkastuskäynneillä varmennettujen tietojen perusteella todettiin, että nämä kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttivät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa esitetyt vaatimukset, ja niille voitiin siten myöntää yksilöllinen kohtelu.
2.3 Polkumyynti
2.3.1 Vertailumaa
(39)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on määritettävä markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettujen hintojen tai laskennallisen arvon perusteella.
(40)
Komissio totesi menettelyn vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Indonesiaa (alkuperäisen tutkimuksen vertailumaa) vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(41)
Komissio ei ole vastaanottanut mitään huomautuksia vertailumaan valinnasta.
(42)
Komissio selvitti Indonesiassa olevien tuottajien halukkuutta yhteistyöhön. Kaikille tiedossa oleville yrityksille lähetettiin kirjeet ja asiaa koskevat kyselylomakkeet. Näistä useista yrityksistä vain yksi tuottaja toimitti kaikki normaaliarvon määrittämiseksi tarvittavat tiedot ja suostui tekemään osittain yhteistyötä tarkastelussa. Koska yritys ei voinut hyväksyä tiloihinsa tehtävää tarkastuskäyntiä, komissio tutki toimitettujen tietojen täydellisyyden ja johdonmukaisuuden. Tiedot todettiin riittäviksi ja luotettaviksi normaaliarvon määrittämistä varten, ja indonesialainen tuottaja toimitti tarpeen mukaan komission pyytämiä selvennyksiä. Käytetyt tiedot ristiintarkastettiin tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen kanssa.
(43)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että Indonesian markkinoilla on kilpailua samankaltaisen tuotteen osalta.
(44)
Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että yhteistyössä toimineen indonesialaisen tuottajan tuotantomäärä oli huomattavasti enemmän kuin 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvasta kiinalaisesta viennistä, joten tuotanto oli edustavaa määrän suhteen. Indonesialaisen samankaltaisen tuotteen laadussa, teknisissä ominaisuuksissa ja standardeissa ei havaittu merkittäviä eroavaisuuksia kiinalaisiin tuotteisiin verrattuna. Tämän vuoksi Indonesian markkinoita pidettiin riittävän edustavina normaaliarvon määrittämiseksi.
(45)
On huomattava, että komission tietojen mukaan Espanjassa, Kiinassa ja Indonesiassa toimivien tiedossa olevien tuottajien lisäksi muualla maailmassa ei ole tuotantolaitoksia.
(46)
Kaiken edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Indonesia sopii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi.
2.3.2 Normaaliarvon määrittäminen
(47)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen perusteella jäljempänä esitettävällä tavalla. On huomattava, että indonesialainen tuottaja tutkittiin aiemmassa tutkimuksessa, joka koski natriumsyklamaatin tuontia Indonesiasta (6). Tiedot, jotka yritys nyt toimitti kyselylomakevastauksessaan, todettiin luotettaviksi ja vakaaksi perustaksi normaaliarvon määrittämiseen tätä tutkimusta varten. Keskimääräiset myyntihinnat ja keskimääräiset tuotantokustannukset noudattivat samaa suuntausta kuin keskimääräisten raaka-ainekustannusten kehitys. Lisäksi tämän suuntauksen vahvisti unionin markkinoilla havaittu samanlainen keskimääräisten raaka-ainekustannusten kehitys.
(48)
Samankaltaista tuotetta valmistavan indonesialaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olevan määrältään edustavaa verrattuna kiinalaisen asianomaisten yritysten ryhmän unioniin suuntautuvaan tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin.
(49)
Komissio yksilöi tämän jälkeen ne vertailumaan tuottajan kotimarkkinoilla myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa. Indonesialaisen tuottajan vakiotuotelajin todettiin olevan suoraan vertailukelpoinen.
(50)
Vertailumaan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän vakiotuotelajin, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, osalta määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Natriumsyklamaatin tietyn lajin kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan riittävän edustavaa, jos kyseistä lajia olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia verrattavaan lajiin kuuluvan, asianomaisten yritysten ryhmän unioniin viemän tuotteen kokonaismyynnistä.
(51)
Lisäksi selvitettiin, voitiinko kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä; tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus vakiotuotelajin myynnistä riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla oli ollut kannattavaa tutkimusajanjaksolla. Koska samankaltaisen tuotteen tuotelajikohtainen kannattava myynti oli yli 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyynnistä, ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä tutkimusajanjaksolla tapahtuneen kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko kyseinen myynti kannattavaa vai ei.
(52)
Määritettäessä normaaliarvoa tuotelajille, jota vertailumaan tuottaja ei ollut myynyt kotimarkkinoilla, käytettiin vakiotuotelajin kaiken myynnin painotettua keskimääräistä myyntihintaa sen jälkeen, kun oli tehty oikaisut näiden kahden tuotelajin erojen huomioon ottamiseksi.
2.3.3 Vientihinta
(53)
Kaikki asianomaisten yritysten ryhmään kuuluvat vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat vientimyyntiä unioniin niihin etuyhteydessä olevan, unionin ulkopuolella sijaitsevan kauppayhtiön kautta. Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti niiden tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, joilla etuyhteydessä oleva kauppayhtiö myi tuotteen unioniin eli riippumattomalle ostajalle.
2.3.4 Vertailu
(54)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi oikeudenmukainen, tarvittavat oikaisut tehtiin hintaan ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttaviin eroihin perustuvina oikaisuina perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa ja todennetun näytön perusteella kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja luottokustannusten erojen huomioon ottamiseksi.
2.3.5 Polkumyyntimarginaali
(55)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien osalta.
(56)
Vertailun perusteella polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, on 14,2 prosenttia.
2.4 Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys
(57)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin, ovatko nykyisen polkumyyntimarginaalin määrittämiseen vaikuttaneet olosuhteet muuttuneet ja ovatko tällaiset muutokset pysyviä.
(58)
Nyt tehdyt päätelmät perustuvat asianomaisten yritysten ryhmän markkinatalouskohtelupyynnön hylkäämiseen nykyisessä tarkastelussa, kun taas alkuperäisessä tutkimuksessa tutkitulle etuyhteydessä olevien yritysten ryhmän jäsenelle GT Enterprise -yritykselle myönnettiin markkinatalouskohtelu. Olosuhteet, jotka johtivat erilaiseen päätelmään, johtuvat ensinnäkin siitä seikasta, että nykyisessä tarkastelussa tutkittiin neljä ryhmään kuuluvaa yritystä, kun taas alkuperäisessä tutkimuksessa tutkittiin ainoastaan GT Enterprise. Ryhmää on äskettäin laajennettu ja sen rakennetta on uudistettu huomattavin investoinnein, eikä ole mitään viitteitä siitä, että tämä tilanne muuttuisi lähitulevaisuudessa. Toiseksi GT Enterprise -yrityksen kohdalla todettiin, että se, että sillä ei ole yhtä selkeää kirjanpitoa, joka tarkastetaan kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti, on vakiintunut käytäntö, eikä mikään viittaa siihen, että asia muuttuisi tulevaisuudessa. Myös sen yhtiöjärjestys, jonka mukaan valtio voi puuttua toimintaan, oli ollut voimassa pidempään, eikä ollut mitään viitteitä sen muuttamisesta tulevaisuudessa. Näissä olosuhteissa katsotaan, että se seikka, että ryhmällä ei ole markkinatalousasemaa, on luonteeltaan pysyvä.
(59)
Lisäksi vientihinnan osalta tutkimus osoitti asianomaisten yritysten ryhmän hinnoittelupolitiikassa tiettyä vakautta pidemmällä ajanjaksolla, koska tarkasteltavana olevasta tuotteesta unionilta ja muilta kolmansilta mailta veloitettu hinta ei eronnut merkittävästi ja noudatti samaa suuntausta vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä tukee sitä päätelmää, että nyt laskettu polkumyyntimarginaali on todennäköisesti luonteeltaan pysyvä.
(60)
Sen vuoksi katsottiin tutkimuksen osoittavan, että asianomaisten yritysten ryhmän rakenne ja toimintatapa ja nykyisen tarkastelun käynnistämiseen johtaneet olosuhteet eivät todennäköisesti muutu lähitulevaisuudessa tavalla, joka vaikuttaisi nykyisen tarkastelun päätelmiin. Sen vuoksi päätelmänä oli, että muuttuneet olosuhteet ovat luonteeltaan pysyviä ja että toimenpiteen soveltaminen nykyisellä tasolla ei ole enää riittävä polkumyynnin vaikutusten korjaamiseksi.
3. POLKUMYYNTITOIMENPITEIDEN MUUTTAMINEN
(61)
Ottaen huomioon polkumyynnin lisääntymistä koskevat havainnot sekä muuttuneiden olosuhteiden pysyvä luonne, katsotaan, että voimassa olevat toimenpiteet eivät enää riitä vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin vastapainoksi. Kiinasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 492/2010 käyttöön otettuja toimenpiteitä olisi sen vuoksi muutettava GT Enterprise -yrityksen osalta, ja sama tulli olisi otettava käyttöön toisen ryhmään kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla muuttamalla kyseistä asetusta vastaavasti.
(62)
Nykyisessä tarkastelussa ei voida vahvistaa yksilöllisiä vahinkomarginaaleja, koska tarkastelu rajoittuu polkumyynnin tutkimiseen GT Enterprise -yrityksen ja siihen etuyhteydessä olevien ryhmään kuuluvien yritysten osalta. Sen vuoksi nykyisessä tarkastelussa määritettyä polkumyyntimarginaalia verrattiin alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyyn vahinkomarginaaliin. Koska viimeksi mainittu vahinkomarginaali oli korkeampi kuin nykyisessä tarkastelussa todettu polkumyyntimarginaali, lopullinen polkumyyntitulli olisi asetettava asianomaisten yritysten ryhmän osalta nykyisessä tarkastelussa todetun polkumyyntimarginaalin tasolle.
(63)
Muutetun polkumyyntitullin olisi vastattava muodoltaan täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 492/2010 käyttöön otettuja tulleja. Toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja hintakeinottelun ehkäisemiseksi katsottiin aiheelliseksi ottaa tulli käyttöön tiettynä euromääränä kiloa kohti. Tämän tuloksena asianomaisten yritysten ryhmän tuottaman ja unioniin vietäväksi myymän tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osalta käyttöön otettavan polkumyyntitullin, laskettuna nykyisessä tarkastelussa määritetyn polkumyyntimarginaalin pohjalta ja ilmaistuna tiettynä euromääränä kiloa kohti, olisi oltava 0,23 euroa kiloa kohti.
4. ILMOITTAMINEN
(64)
Asianomaisten yritysten ryhmälle sekä muille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ehdottaa, että voimassa olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä muutetaan.
(65)
Rainbow-ryhmä esitti huomautuksia lopullisesta ilmoituksesta. Huomautukset liittyivät pääasiassa valituksen peruuttamiseen meneillään olevassa tutkimuksessa, joka koskee Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia ja rajoittuu kahteen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jotka ovat Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, jäljempänä ’Fang Da -ryhmä’ ja ’rinnakkainen menettely’ (7). Rainbow väitti, että valituksen peruuttamisen rinnakkaisessa menettelyssä pitäisi loogisesti ja oikeudellisesti myös aiheuttaa polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden päättämisen muita Kiinassa toimivia tuottajia vastaan tai vähintään aiheuttaa nykyisen tarkastelun päättämisen Rainbow-ryhmän osalta.
(66)
Se vaati päättämään täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 492/2010 käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet väittämällä, että koska ei ollut todettu, että Fang Da:n tuonti ei tapahtunut polkumyynnillä ja/tai että Fang Da:n tuonti ei aiheuttanut vahinkoa, perusasetuksen 9 artiklan 5 kohtaan sisältyvä syrjimättömyyden periaate edellyttää, että käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet päätetään. Väitteensä tueksi se viittasi aiempiin neuvoston asetuksiin, joissa joidenkin maiden tuontia koskevat samanaikaiset välivaiheen tarkastelut päätettiin ilman toimenpiteiden käyttöönottoa, kun toimenpiteiden käyttöönotosta oli luovuttu polkumyyntitutkimuksissa, jotka koskivat samojen tuotteiden tuontia muista maista (suuret alumiinielektrolyyttikondensaattorit (8), raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyvalmisteet (9)). On kuitenkin huomattava, että nämä tapaukset liittyvät tutkimuksiin, joissa oli kyse useista maista, ja syrjimättömyyden periaatetta sovellettiin eri maista tulevaan tuontiin. Toiseksi näissä tapauksissa syy toimenpiteiden päättämiseen joidenkin maiden kohdalla oli se, että toimenpiteitä ei otettu käyttöön muiden maiden kohdalla, koska neuvosto ei hyväksynyt ehdotusta lakisääteisessä määräajassa (suuret alumiinielektrolyyttikondensaattorit, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyvalmisteet). Vaikka siis todettiinkin aiheelliseksi päättää polkumyyntitoimenpiteitä koskevat menettelyt samanaikaisissa menettelyissä näissä mainituissa tapauksissa, jotta noudatettiin syrjimättömyyden periaatetta, näillä ei ole merkitystä nykyisessä tarkastelussa. Lisäksi viittaus lähestymistapaan, jota noudatettiin mononatriumglutamaatin (10) kohdalla, koskee tapausta, jossa valituksen tekijä aikoi peruuttaa valituksensa, joka koski tuontia Brasiliasta, vaikka sen todettiin tapahtuneen polkumyynnillä. Kyseisessä tapauksessa ei aiottu hyväksyä valituksen peruuttamista, koska pääteltiin, että toimenpiteiden soveltaminen muihin maihin olisi ollut syrjivää, jos Brasiliaan ei olisi sovellettu toimenpiteitä.
(67)
Lisäksi kyseiset kaksi tilannetta ovat hyvin erilaiset. Rinnakkaisessa menettelyssä valitus peruutettiin, ja päätelmänä oli, että menettelyn päättäminen ei ollut unionin edun vastaista. Nykyisessä tarkastelussa pyyntö pidettiin voimassa, ja Rainbow-ryhmän polkumyynnin todettiin lisääntyneen. Sen vuoksi kyseistä ryhmää koskevan tullin korottaminen ei ole syrjintää.
(68)
Rainbow-ryhmä vaati myös, että valituksen peruuttamisen pitäisi aiheuttaa nykyisen tarkastelun päättäminen Rainbow-ryhmän osalta, koska kyseiset kaksi menettelyä oli pantu vireille saman menettelyasiakirjan perusteella, joka kattoi saman tutkimusajanjakson, ja valituksessa valituksen tekijä käsitteli Fang Da -ryhmää ja Rainbow-ryhmää yhdessä kaikkien käytännön näkökohtien osalta.
(69)
Toiseksi se väitti, että huolimatta siitä, että tutkimus Fang Da -ryhmää vastaan oli pantu vireille perusasetuksen 5 artiklan nojalla, Fang Da -ryhmän tuontia koskeva tutkimus ja Rainbow-ryhmän tuontia koskeva välivaiheen tarkastelu ovat oikeudellisesti ja kaikkien käytännön näkökohtien osalta olennaisesti sama menettely. Lopuksi se totesi, että koska menettelyjen ja tutkimusten välille on tehty ero, perusasetuksen 9 artiklan 3 kohta itse asiassa tarkoittaa, että vaikka Fang Da -ryhmään sovellettiin nollatullia alkuperäisen tutkimuksen jälkeen, se säilyi menettelyn kohteena. Tästä syystä Fang Da -ryhmän tuontia koskevan valituksen peruuttamisen tuloksena tulisi olla myös nykyisen tarkastelun päättäminen Rainbow-ryhmän kannalta.
(70)
Tässä suhteessa on huomattava, että valituksen esittäjän esittämä asiakirja käsitti sekä valituksen polkumyyntitutkimuksen aloittamiseksi perusasetuksen 5 artiklan perusteella että pyynnön tästä välivaiheen tarkastelusta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan perusteella. Siinä esitettiin myös riittävä näyttö kummankin menettelyn panemiseksi vireille erikseen. Komissio onkin pannut vireille 5 artiklaan perustuvan tutkimuksen ja välivaiheen tarkastelun kahdella erillisellä vireillepanoilmoituksella. Näin ollen perusasetuksen 5 artiklaan perustuva polkumyyntitutkimus ja perusasetuksen 11 artiklan 3 kohtaan perustuva välivaiheen tarkastelu ovat kaksi eri menettelyä.
(71)
Rainbow-ryhmä esitti lisää väitteitä, joissa spekuloitiin mahdollisia syitä valituksen peruuttamiselle. Koska nämä väitteet ovat hypoteettisia ja merkityksettömiä, niitä ei voida käsitellä, ja ne näin ollen hylätään.
(72)
Rainbow-ryhmä totesi, että komissio on selvästi rikkonut sen oikeutta esittää kymmenen päivän kuluessa huomautuksia lopullisesta ilmoituksesta, koska peruutuskirjeen ei-luottamuksellinen versio ilmoitettiin sille seitsemän päivää ennen huomautusten esittämisen määräaikaa.
(73)
Kuten johdanto-osan 70 kappaleessa selitetään, 5 artiklaan perustuva tutkimus, jonka puitteissa Rainbow-ryhmä sai tiedonantokirjeen valituksen peruutuksesta, on nykyisestä tarkastelusta erillinen menettely. Rainbow-ryhmä oli asianomainen osapuoli 5 artiklaan perustuvassa tarkastelussa, ja ainoastaan tästä syystä sille ilmoitettiin valituksen peruutuksesta. Kyseinen tiedonantokirje ei ollut osa lopullista ilmoittamista nykyisessä tarkastelussa. Rainbow-ryhmällä oli 30 päivää aikaa esittää huomautuksia lopullisesta ilmoituksesta nykyisessä menettelyssä. Näin ollen sen oikeutta riittävään aikaan huomautusten esittämiseksi ei rikottu.
(74)
Yhteenvetona todetaan, että esitetyt huomautukset eivät antaneet aihetta muuttaa edellä esitettyä päätelmää,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 492/2010 1 artiklan 2 kohdassa oleva taulukko korvaamalla seuraava:
Maa
Yritys
Tulli (euroa/kg)
Taric-lisäkoodi
”Kiinan kansantasavalta
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta
0,11
A473”
seuraavasti:
Maa
Yritys
Tulli (euroa/kg)
Taric-lisäkoodi
’Kiinan kansantasavalta
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Kiinan kansantasavalta
0,23
A473’
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 2012.