ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. září 2010
o státní podpoře C 32/09 (ex NN 50/09) Německa na restrukturalizaci Sparkasse KölnBonn
(oznámeno pod číslem K(2010) 6470)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/526/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě členským státům a dalším zúčastněným stranám k podání připomínek podle výše uvedených článků (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo oznámilo opatření dne 21. října 2009.
(2)
Komise došla v rozhodnutí ze dne 4. listopadu 2009 (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) k předběžnému závěru, že rekapitalizační opatření ve prospěch Sparkasse KölnBonn (dále jen „spořitelna“) představují státní podporu; Komise dále uvedla, že pochybuje, zda opatření ve prospěch spořitelny mohou být podle čl. 107 odst. 3 SFEU považována za slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho požadovala Komise od Německa předložení plánu restrukturalizace.
(3)
V rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 6. ledna 2010 byly všechny zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek.
(4)
Německo předalo dne 11. února 2010 plán restrukturalizace pro Sparkasse KölnBonn, který byl předmětem více setkání a telekonferencí v období od prosince 2009 do září 2010.
(5)
Německo předalo ve dnech 15. ledna 2010, 10., 12. a 24. února 2010, 10. a 26. března 2010, 21. a 28. května 2010, 8. a 11. června 2010, 23. července 2010 jakož i 10. a 23. srpna 2010 další informace a aktualizace plánu restrukturalizace. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předáno dne 1. září 2010.
2. POPIS PŘIJÍMAJÍCÍ FINANČNÍ INSTITUCE
(6)
Sparkasse KölnBonn je německou spořitelnou. Vznikla v roce 2005 spojením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn, jejichž příslušnými zřizovateli (veřejný subjekt, zodpovědný za spořitelnu, dále jen „vlastník“) byla města Kolín nad Rýnem a Bonn. Město Kolín nad Rýnem se na nové finanční instituci podílí nepřímo 70 %, město Bonn 30 %. Od sloučení je zřizovatelem spořitelny Zweckverband Sparkasse KölnBonn (dále jen „Zweckverband“). Zweckverband je korporací veřejného práva, na níž se město Kolín nad Rýnem podílí 70 % a město Bonn 30 %.
(7)
Na konci roku 2008 byla spořitelna s bilanční sumou ve výši 31 miliard EUR druhou největší spořitelnou v Německu. Agentura Moody's udělila Sparkasse KölnBonn v té době rating Aa2. Dne 15. března 2010 byl rating snížen na A1.
(8)
Spořitelna poskytuje bankovní služby pro soukromé zákazníky (segment soukromých zákazníků) a podniky (podnikový segment). Kromě toho je regionálně činná v oblasti projektového financování, obchodech na kapitálovém trhu, jakož i dalších oblastech finančního sektoru a správy majetku.
(9)
Spořitelna provádí obchodní činnost výlučně v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn, kde měla v roce 2008 v segmentu vkladů soukromých zákazníků tržní podíl o velikosti [30-35] (3) %; v segmentu úvěrů pro soukromé zákazníky měla v roce 2008 tržní podíl zhruba [20-25] % a v segmentu úvěrů pro firemní zákazníky tržní podíl [15-20] % (4).
3. OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY
(10)
Vlastní kapitál spořitelny byl navýšen celkem o 650 mil. EUR a sice skrze
i)
vydání požitkových listů (Genussrechte) na konci roku 2008 a
ii)
vklad tichých společníků na začátku roku 2009.
3.1 Požitkové listy
(11)
V prosinci 2008 emitovala společnost Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (dále jen „Förderungsgesellschaft“) na spořitelnu požitkové listy na jméno o celkové výši 300 mil. EUR (ve dvou tranších, každé ve výši 150 mil. EUR).
(12)
Förderungsgesellschaft je 100 % dceřinou společností svazu Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Rýnský svaz spořitelen, dále jen „RSGV“). RSGV je korporací veřejného práva a střešním svazem spořitelen se sídlem v Porýní, který zastupuje spořitelny, a tudíž v konečném důsledku i veřejnoprávní korporace a jejich (veřejné) vlastníky. Předmět činnosti Förderungsgesellschaft je podle jejích stanov podpora spořitelen, které jsou členkami RSGV. Smí posilovat kapitál spořitelen výlučně pro posílení úvěrové činnosti a přijímat úvěry.
(13)
Požitkové listy jsou vybavena kuponem ve výši 8 %. Doba splatnosti je 31. prosince 2013. Z hlediska bankovního dohledu představují požitkové listy kapitál Tier 2 (doplňkový kapitál).
(14)
Požitkové listy se na roční ztrátě podílejí podle poměru požitkových listů k ostatnímu vlastnímu kapitálu, který se podílí na ztrátě, a je s nimi spojeno […] právo na doplatek, tj. neprovedené platby u požitkových listů musejí být provedeny během [2-6] let po uplynutí splatnosti. To samé platí pro platby na doplnění jmenovité hodnoty požitkových listů z důvodu jejího snížení po utrpěné ztrátě.
(15)
Pro financování požitkových listů přijala Förderungsgesellschaft dva úvěry u […]. Tyto úvěry jsou po dobu platnosti požitkových listů pevně úročeny ve výši [4-5] % ročně. RSGV ručí za tyto úvěry u […]; RSGV získává od Förderungsgesellschaft odměnu za toto ručení ve výši [1,8-2,5] %.
3.2 Tichý vklad
(16)
Ve dnech 2. ledna 2009 a 27. února 2009 byly spořitelnou a sdružením Zweckverband podepsány smlouvy o založení tiché společnosti ve výši celkem 350 mil. EUR; první tranše ve výši 300 mil. EUR byla vyplacena dne 2. ledna 2009 a druhá ve výši 50 mil. EUR dne 1. dubna 2009. Tichý vklad je strukturou při níž investor nenabývá hlasovacího práva, ale získává odměnu. Tichý vklad je časově neomezený a u spořitelny je veden jako kapitál Tier 1 (základní kapitál). Tichý vklad drží Zweckverband.
(17)
Pro financování tichého vkladu si Zweckverband vzal na první tranši úvěr ve výši 300 mil. EUR. Tento úvěr byl z 50 % poskytnut […] a z 50 % […]. Zweckverband za tento úvěr platí odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Druhá tranše ve výši 50 mil. EUR byla refinancována za pomoci úvěru od […] za odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad sazbou EURIBOR. Na úvěr Zweckverbandu nebyla poskytnuta žádná zvláštní ručení města Kolín nad Rýnem ani města Bonn; ovšem podle stanov Zweckverbandu je dáno neomezené ručení obou měst za závazky Zweckverbandu.
(18)
Spořitelna platí za vklad tichého společníka odměnu ve výši 7,25 % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Výše odměny byla stanovena poté, co Deutsche Bank podala tzv. Fairness Opinion (posudek o přiměřené odměně). Platby odměny jsou vázány na dosažení účetního zisku a nejsou prováděny, pokud spořitelna v daném roce zisku nedosahuje. Platba odměny je vyloučena, pokud poměr výše vlastního kapitálu je v okamžiku odměny pod 9 % a platba by vedla v daném účetním období ke ztrátě nebo by tuto ztrátu prohloubila. Pokud nedojde k platbě odměny, není dána povinnost tyto platby dodatečně provést. Kromě toho se vklad tichého společníka proporcionálně k celkovému kapitálu, který se podílí na ztrátách, podílí na případných účetních ztrátách.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(19)
Plán restrukturalizace stanoví zaměření spořitelny na obchodní model podle stanov, a to regionálně zaměřené spořitelny. Tato finanční instituce se bude soustředit na služby typické pro maloobchodní banku, tj. soukromé zákazníky a MSP, stáhne se z obchodních činností jako obchodování na vlastní účet a investice do strukturovaných produktů a prodá dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti. Spořitelna dále výrazně sníží svoje správní náklady.
4.1 Popis plánu restrukturalizace
(20)
Hlavním oborem činnosti spořitelny budou zákazníci usazení v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn v segmentech soukromí zákazníci, privátní bankovnictví, MSP, firemní a institucionální zákazníci. V segmentu firemních zákazníků se spořitelna bude soustředit na zákazníky s ročním obratem nižším než 250 mil. EUR.
(21)
Spořitelna sníží svoje největší prvky úvěrové angažovanosti mj. zkrácením úvěrových linek, přijetím dodatečných záruk a převodem úvěrového rizika na jiné finanční instituce. V segmentu firemních zákazníků byla spořitelna již schopna snížit svoji úvěrovou angažovanost o 551,5 mil. EUR; do roku 2013 by mělo být dosaženo dalšího snížení původní úvěrové angažovanosti z 2,8 mld. EUR (stav 2008) o [0,9-1,1] mld. EUR. Kromě toho by do konce roku 2013 měla být snížena úvěrová angažovanost ve výši [0,8-0,9] mld. EUR vůči veřejným subjektů se sídlem mimo oblast Kolín nad Rýnem - Bonn, a to za pomoci stejných nástrojů vlastních prostředků (viz příloha I, bod 4).
(22)
Spořitelna již omezila obchodování na vlastní účet z původní hodnoty 550 mil. EUR na současnou hodnotu [20-23] mil. EUR a má v úmyslu je zcela ukončit. Spořitelna se v budoucnu vzdá veškerého obchodování na vlastní účet a zvažuje, že se vzdá svého statusu jakožto tzv. institutu obchodní knihy (Handelsbuchinstitut), takže zbývající a co do rozsahu omezené činnosti obchodování na vlastní účet budou vedeny jako obchody bankovní knihy. Budou omezeny na určité produkty a nebudou smět překročit určité denní úvěrové riziko (riziko tržní ceny [3-5] mil. EUR; viz příloha I, bod 2).
(23)
Jedna z hlavních příčin ztrát spořitelny v roce 2008 byly investice do tzv. ABS portfolií a Strategic Assets Allocation portfolií (dále též „SAA“). Nákupem ABS-portfolia nabyla spořitelna geograficky diverzifikovaná aktiva (5), mj. RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) a CLO (10), která měla z velké části rating AAA. Na konci roku 2007 bylo ABS-portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 1,05 mld. EUR. U SAA-portfolia se jedná o diverzifikovaná aktiva ve formě cenných papírů řízená skrze zvláštní fond, která se skládají mj. z mezinárodních kapitálových podílů, REITs (11) a dluhopisů (včetně kategorií High Yield (cenné papíry s vysokým výnosem) a Emerging Markets). Na konci roku 2007 bylo toto portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 2,2 mld. EUR. I přes úsilí spořitelny o širokou diverzifikaci ABS a SAA-portfolií vedla finanční krize k citelnému snížení hodnoty těchto cenných papírů. V roce 2008 musela spořitelna provést odpisy ve výši 249 mil. EUR (12), které se týkaly hlavně obou portfolií; již v roce 2007 musela provést odpisy ve výši 108 mil. EUR.
(24)
Podle plánu restrukturalizace spořitelny neodpovídají investice do ABS a SAA rizikovému profilu tradiční spořitelny a jejímu novému strategickému zaměření na hlavní obor činnosti. Proto se spořitelna rozhodla tyto investice do roku 2014 zcela zcizit, resp. zredukovat. Spořitelna v březnu 2008 snížila svoje SAA investice o polovinu, aby redukovala svoje riziko. K dalším prodejům došlo v roce 2009 a tyto umožnily snížení portfolia SAA na 468 mil. EUR (stav k 30. září 2009). Dopady zbývajícího portfolia ABS (k rozhodnému dni 30. září 2009 o nominální hodnotě 970 mil. EUR) na účetní závěrku spořitelny budou v roce 2010 vyrovnány odpovídajícími opatřeními ke krytí rizik a zajišťovacími nástroji. V letech [2012-2014] by měl být prodán zbytek portfolia.
(25)
Spořitelna začala provádět rozsáhlý program zaměřený na snižování nákladů, který zahrnuje mj. snižování počtu pracovníků, optimalizaci vnitřních procesů a uzavření 22 poboček (z celkem 131) do poloviny roku 2011. Tímto způsobem by měly být správní náklady do roku 2014 postupně sníženy o [5-8] % (13).
(26)
Německo přislíbilo, že spořitelna dodrží omezení týkající se kuponových plateb (příloha I, bod 7) a reklamy (příloha I, bod 9), zákazu převzetí (příloha I, bod 8) jakož i zákazu cenového vůdcovství. Posledně uvedené omezení stanoví, že spořitelna do konce roku 2014 nebude pro vklady a financování bydlení nabízet nižší ceny než konkurent s nejlepšími cenami mezi deseti největšími konkurenty (u vkladové činnosti jsou rozhodné tržní podíly na relevantním trhu v hospodářské oblasti Kolín nad Rýnem/Bonn a u financování bydlení tržní podíly na nových obchodech ve Spolkové republice Německo; viz příloha I, bod 5).
4.2 Restrukturalizace dceřiných společností
(27)
Spořitelna chce snížit počet svých dceřiných společností o třetinu. Účetní hodnota dceřiných společností činila v účetní závěrce spořitelny k 31. prosinci 2008 činila 635 mil. EUR; do konce roku 2009 bylo [20-40] mil. EUR zcizeno, resp. likvidováno a je plánováno další zcizování v rozsahu [180-250] mil. EUR. Spořitelna tím podle druhu dceřiných společností sleduje dva cíle. Zaprvé má být zcizením dceřiných společností (14), které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a které se podílejí na regionálních rozvojových projektech nebo na komunálních projektech anebo na záměrech výstavby sociálních bytů, sníženo úvěrové riziko a zranitelnost spořitelny. Zadruhé má být ze zisků z prodeje kapitálových účastí, které nemají bezprostřední vazbu na obchodní činnost spořitelny, financována její restrukturalizace (viz příloha I, bod 10). Úplný seznam dceřiných společností, které mají být zcizeny, se nalézá v příloze I, bodech 10 a 13.
(28)
K poslední skupině patří mj. účasti na podnicích RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a neue leben Pensionsverwaltung AG. Tyto účasti byly již prodány a vynesly příjmy o celkové výši cca. [25-35] mil. EUR.
(29)
U některých dceřiných společností o prodejní hodnotě cca. [70-100] mil. EUR očekává spořitelna s ohledem na charakter těchto podniků jen malý zájem o koupi ze strany soukromých subjektů. Tento malý zájem je způsoben zejména skutečností, že se jedná především o malé podniky, které jsou ve spolupráci s městem Kolín nad Rýnem činné ve výstavbě sociálních bytů a regionálním rozvoji nebo jejichž vlastnická struktura je již v současnosti silně určována majetkovou účastí města Kolín nad Rýnem. Spořitelna proto zvažuje, že tyto činnosti prodá [městu Kolín nad Rýnem nebo určité společnosti provázané s městem Kolín nad Rýnem]. Převod by měl být proveden za tržní cenu, která bude stanovena nezávislým znalcem. Aktiva dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, se týkají zejména obchodů s nemovitostmi.
(30)
V důsledku provedení opatření restrukturalizace sníží spořitelna svoje rizikově vážená aktiva (RWA) o [2-5] mld. EUR na [15-20] mld. EUR (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosáhla by do roku 2014 redukce rizikově vážených aktiv [10-15] %. […]Sparkasse Köln se sníží o [4-6] mld. EUR na nominální hodnotu [20-30] mld. (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosahovalo by snížení aktiv v rámci restrukturalizačních opatření 5 %.
4.3 Obnovení rentability podle základního scénáře a podle pesimistického scénáře
(31)
Německo navrhlo základní scénář a pesimistický scénář, aby prokázalo, že spořitelna je schopna v dlouhém období opět dosahovat rentability.
(32)
Finanční prognosy uvedené v základním scénáři jsou založeny na prognosách uznávaných ekonomických institucí v Německu. Vychází se z předpokladu, že růst HDP se bude během celého období restrukturalizace pohybovat na stejné moderátní úrovni a že míra nezaměstnanosti bude dále růst do roku 2011 a poté bude pomalu klesat. Pro rok 2010 se očekává zlepšení obchodního klimatu, který je v současnosti nepříznivý a charakterizovaný nízkými úrokovými sazbami. Toto zlepšení má trvat během zbývajícího období restrukturalizace.
(33)
Podle tabulky 1 by spořitelna podle základního scénáře dosahovala v roce 2010 opět zisku a následně by zlepšovala svoje hospodářské výsledky postupně do roku 2014. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [9-10] %. Schéma 1 obsahuje nejdůležitější ukazatele pro spořitelnu pro roky 2008-2014.
Tabulka 1
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (základní scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Základní scénář
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Schéma 1
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (základní scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (15) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Kvóta Tier-1 (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
V pesimistickém scénáři se u makroekonomických předpokladů vychází z trvání finanční krize až do roku 2011 a z mírného oživení v roce 2012. V pesimistickém scénáři se oproti základnímu scénáři vychází z předpokladu prostředí nepříznivých nízkých úrokových sazeb, které bude trvat o dva roky déle.
(35)
V pesimistickém scénáři se dále vychází ze skutečnosti, že spořitelna bude v roce 2012 opět zisková a následně bude až do roku 2014 svoje hospodářské výsledky postupně zlepšovat. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [10-12,5] %. Podle pesimistického scénáře budou ukazatele kapitálové přiměřenosti spořitelny a celé konsolidované skupiny po celé období restrukturalizace výrazně nad hodnotami stanovenými právními předpisy. Tabulka 2 a schema 2 obsahují nejdůležitější ukazatele Sparkasse KölnBonn pro roky 2008-2014 podle pesimistického scénáře.
Tabulka 2
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (pesimistický scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Pesimistický scénář
- 98,8
-[125-150]
-[25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Schema 2
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (pesimistický scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (17) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Kvóta Tier-1 (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
S ohledem na skutečnost, že příjmy spořitelny jsou nejsilněji zasaženy současnými nízkými úrokovými sazbami, byla provedena citlivostní analýza s ohledem na úrokové sazby (scénář 1: posun křivky úrokové sazby nahoru o 100 bazických bodů; scénář 2: posun dolů o 50 bazických bodů). Analýza potvrdila, že dále rostoucí úrokové sazby by pro rentabilitu spořitelny byly přínosné, zatímco klesající úrokové sazby by rentabilitu snížily; lineární snížení krátkodobých úrokových sazeb o 50 bazických bodů by vedl ke snížení zisku o [20-25] mil. EUR ročně. Celkově z citlivostní analýzy předané Německem vyplývá, že citlivost spořitelny na výraznější změny úrokových sazeb je omezená.
4.4 Správa a řízení společnosti
(37)
Z informací předaných Německem plyne, že o politicky motivovaných investicích, které přispěly k obtížím spořitelny, bylo rozhodnuto v období 1997-2004, tj. k těmto rozhodnutím došlo před sloučením podniku Stadtsparkasse Köln se Sparkasse Bonn do nynější Stadtsparkasse v roce 2005 a na jiném právním základě, který byl určován zejména zákonem o spořitelnách spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko (19). V mezidobí se korporátní řízení spořitelny zlepšilo.
(38)
S ohledem na nezbytné strukturální změny u vlastníků po sloučení obou spořitelen v roce 2005 je pro důležitá rozhodnutí ve sdružení Zweckverband zapotřebí kvalifikovaná většina hlasů akcionářů; kvalifikovaná většina byla stanovena na 85 % a je tedy vyšší než majetková účast každého jednotlivého města.
(39)
Byl snížen počet a velikost orgánů spořitelny; mj. také výrazné zmenšení správní rady a představenstva (20). Výbor pro majetkové účasti, který se skládal ze třech členů představenstva a který byl u bývalé Stadtsparkasse Köln oprávněn činit předběžná rozhodnutí o investicích dceřiných společností, byl zrušen. Zodpovědnost za investiční politiku ve věcech kapitálových účastí, které je třeba hodnotit podle ekonomických kritérií, byla předána představenstvu. Veškeré nové investice spořitelny musejí být kromě toho schváleny správní radou.
(40)
Spořitelna musela vytvořit rizikový výbor a auditní výbor a dát těmto útvarům dalekosáhlé kontrolní pravomoci, aby splnila svoje povinnosti podle novelizovaného zákona o spořitelnách. Zákon kromě toho stanoví, že členové správní rady musejí mít odborné znalosti potřebné pro hodnocení a kontrolu obchodní činnosti spořitelny. Představenstvo nese výlučnou zodpovědnost za správu spořitelny a není vázáno pokyny správní rady nebo vlastníků.
(41)
Kromě již provedených zlepšení struktury řízení společnosti posílí spořitelna své podnikové řízení skrze navýšení počtu nezávislých (21) členů správní rady ze současných 2 na budoucí 4 z celkového počtu 18 členů. Po 1. lednu 2011 bude mít auditní výbor 7 členů namísto dosavadních 9 a rizikový výbor 6 členů namísto dosavadních 9. Výbor pro majetkové účasti musí být zrušen do konce roku 2011 a strategický výbor do konce roku 2010. Výbor pro majetkové účasti ztratí automaticky význam poté, co spořitelna zcizí většinu svých dceřiných společností. Pravomoci strategického výboru převezme představenstvo. Konečně budou postupy rozhodování v případech převzetí podniků změněny a následně bude představenstvo moci rozhodnout o majetkových účastech pouze jednomyslně a u účastí nad [2-5] mil. EUR nominální hodnoty pouze po předchozí prověrce due diligence nebo po ocenění podniku za účasti nezávislého znalce.
4.5 Hybridní kapitálové nástroje
(42)
Spořitelna má u nezávislých investorů hybridní kapitál (zákaznické požitkové listy) ve výši 224 mil. EUR. Podle informací, které předalo Německo, mají požitkové listy a zákaznické požitkové listy stejné pořadí. Tichý vklad je podřazen oběma druhům požitkových listů. Jak plyne z tabulky 3, nebyly již od roku 2008 na hybridní kapitál vypláceny žádné kuponové platby. V letech 2008 a 2009 se požitkové listy podílely na ztrátách ve výši 57,4 mil. EUR. Tichý vklad a zákaznické požitkové listy se podílely na ztrátách roku 2009. Od roku 2010 jsou hybridní kapitálové nástroje znovu doplňovány a od roku 2011 do roku 2012 budou provedeny kuponové platby, k nimž v minulosti nedošlo. V roce 2013 budou všechny hybridní kapitálové nástroje doplněny a provedeny všechny kuponové platby, které nebyly provedeny v minulosti, takže kuponové platby budou úplně provedeny u každého nástroje. S ohledem na skutečnost, že při pozitivním hospodářském výsledku za účetní období, resp. pozitivní bilanci musejí být kuponové platby provedeny, nemá spořitelna žádnou možnost uvážení, pokud jde o možné pozastavení kuponových plateb, v případě že dosahuje zisku a nominální kapitál je znovu doplněn o případná snížení.
Tabulka 3
Výplata zisku Sparkasse KölnBonn pro období 2009-2014 (základní scénář)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Zisk před zdaněním
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Výplata zisku podle kapitálových nástrojů
Požitkové listy společnosti Förderungsges
Účast na ztrátě
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zákaznické požitkové listy
Účast na ztrátě
0
12,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tichý vklad
Účast na ztrátě
0
19,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Německo ujistilo, že spořitelna - s výjimkou smluvních závazků - nebude provádět žádné kuponové platby na hybridní kapitál soukromých investorů (viz příloha I, bod 7).
4.6 WestLB
(44)
Další příčinou finančních obtíží spořitelny byla její majetková účast na WestLB. Spořitelně vznikly ztráty v celkové výši […] mil. EUR, neboť jakožto členka Rýnského svazu spořitelen (RSGV) přispívala k doplnění rezervního fondu, který byl Svazem spořitelen zřízen jako bezpečnostní síť pro členy svazu a pro zemské banky. Rezervní fond byl využit při záchranných opatřeních ve prospěch WestLB v roce 2008. Zbývající riziková expozice trvá z důvodu nepřímé účasti spořitelny na WestLB a přetrvávajícím nepřímém ručení za tzv. „Bad Bank“ náležející k WestLB skrze RSGV.
(45)
Ačkoliv spořitelna do WestLB přímo neinvestovala, je vystavena riziku skrze majetkovou účast svazu RSGV, na kterém má spořitelna majetkovou účast ve výši 19 %. Podle informací Německa je riziko, že případné zhoršení účetní hodnoty RSGV ohledně WestLB bude mít na spořitelnu negativní dopad, nízké. Zaprvé byla WestLB údajně před nedávnem oceněna nezávislou třetí osobou a následně byla její účetní hodnota v bilanci RSGV k rozhodnému dni 31. prosince 2009 korigována z historické hodnoty […] mld. EUR na […] mil. EUR k rozhodnému dni 31. prosince 2009. Nepřímá majetková účast spořitelny na WestLB činí následně v současnosti zhruba […] EUR. S ohledem na skutečnost, že spořitelna nese riziko na WestLB pouze z důvodu svojí majetkové účasti na RSGV, má pro spořitelnu význam pouze vnitřní hodnota RSGV. Tato ovšem není stanovena pouze s ohledem na hodnotu WestLB, nýbrž rovněž s ohledem na hodnotu ostatních dceřiných společností a investic RSGV. Z ocenění ostatních dceřiných společností RSGV, které bylo provedeno na konci roku 2009, vyplynulo, že existují značné tiché rezervy, které by postačovaly k pokrytí nezbytného odpisu WestLB i v nejhorším případě.
(46)
Povinný příspěvek spořitelny [k …], kterým by měly být kryty případné ztráty nedávno vytvořené Bad Bank vlastněné WestLB, činí v období 25 let […] mil. EUR. Tento příspěvek ovšem nemá žádné negativní dopady na schopnost spořitelny plnit v budoucnosti regulatorní požadavky na kapitálovou přiměřenost, neboť příspěvek [k …], se má hradit výlučně z budoucích zisků.
4.7 Částečné dřívější ukončení majetkové účasti
(47)
Německo ujistilo, že spořitelna splatí část přijatého kapitálu dříve, než je pro kapitálové nástroje smluvně stanoveno (viz příloha I, bod 27). Splácení započne v roce 2011 a dojde k němu ve dvou etapách.
(48)
Nejprve nabude Zweckverband […] první tranši ve výši 150 mil. EUR požitkových listů od Förderungsgesellschaft. Skrze transakci a zejména výši kupní ceny nebude Förderungsgesellschaft ve výrazně lepší pozici, než pokud by nástroj nadále vlastnila (22). Zweckverband poté přemění požitkové listy, která v současnosti platí jako kapitál Tier-2 (doplňkový kapitál), na kapitálové nástroje Tier-1. U nového nástroje s nekumulativními kupony by se jednalo o podřízené závazky s dobou splatnosti alespoň 30 let. Tento krok by u spořitelny zlepšil kvótu Tier-1 o [0,8-1,0] %.
(49)
Lepší kvóta základního kapitálu je předpokladem pro druhý krok, tedy zpětný odkup druhé tranše požitkových listů (v nominální hodnotě 150 mil. EUR), které drží Förderungsgesellschaft, spořitelnou v roce 2011. Oba kroky budou mít za následek snížení kapitálu Tier-2 celkem o [0,5-1,0] %. Dále nabude RSGV nebo jiný člen sektoru spořitelen majetkové účasti spořitelny na […] a […] propojených se spořitelnou za tržní cenu (23). Skrze prodej nepřímých majetkových účastí na obou těchto podnicích by se bilanční suma spořitelny snížila o další [0,2-0,5] %. Prodej obou těchto podniků je v úzké souvislosti se zpětným odkupem druhé tranše požitkových listů, neboť RSGV hodlá uhradit nabytí obou společností z výnosu z prodeje požitkových listů.
5. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PRO POSOUZENÍ OPATŘENÍ REKAPITALIZACE
(50)
Je třeba upozornit na skutečnost, že Komise v dané věci dne 4. listopadu 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení pro posouzení slučitelnosti uvedených opatření rekapitalizace s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU (24).
(51)
Komise dále vyjádřila pochyby, zda je zaručeno přiměřené rozdělení nákladů a zda je omezeno narušování hospodářské soutěže, jak je stanoveno v právních předpisech o státní podpoře (viz bod 50 rozhodnutí o zahájení řízení).
(52)
S ohledem na skutečnost, že nebylo jasné, zda obtíže spořitelny byly zapříčiněny investičními rozhodnutími, která byla přijata dlouhou dobu před krizí, nebo zda byly skutečně zapříčiněny finanční krizí, Komise zatím nerozhodla, zda budou opatření rekapitalizace posuzována podle čl.107 odst. 3 písm. b) SFEU nebo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise rozhodla, že za účelem rozhodnutí o použitelném právním základě provede důkladné přezkoumání skutkové podstaty a rozhodnutí proto přijme později.
6. STANOVISKA OSTATNÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(53)
Komise konstatuje, že nebyla doručena žádná stanoviska ostatních zúčastněných stran týkající se uvedeného opatření rekapitalizace.
7. STANOVISKO NĚMECKA
(54)
Německo prostudovalo rozhodnutí Komise ze dne 4. listopadu 2009 o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Spolková republika Německo sdělila Komisi, že je i nadále toho názoru, že uvedená opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny ve formě tichého vkladu a kapitálu požitkových listů nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle názoru Německa jsou opatření tak, jak byla popsána v rozhodnutí o zahájení řízení (srov. body 24 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení), slučitelná se zásadou tržně jednajícího investora.
(55)
Německo nesouhlasí s posudkem Komise, že trh s hybridním kapitálem byl v okamžiku provedení opatření rekapitalizace (tj. na konci roku 2008/počátku roku 2009) úplně „zamrzlý“ (25) a s jejím závěrem, že k danému okamžiku by žádný tržně jednající investor nebo vlastník takovouto investici - ani za vyšší cenu - neprovedl (bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení). Německo uvedlo, že spořitelna nebyla tímto tržním vývojem postižena a byla schopna v posledních čtyřech měsících roku 2008 emitovat podřízené závazky ve výši cca. [10-15] mil. EUR a v prvním kvartálu 2009 ve výši cca. [35-40] mil. EUR v tranších o rozsahu několika set tisíc EUR.
(56)
Německo dále uvedlo, že rekapitalizace Sparkasse KölnBonn ze strany Förderungsgesellschaft nebyla financována ze státních prostředků.
(57)
Pokud by však Komise potvrdila svůj předběžný závěr, že rekapitalizace spořitelny obsahuje prvek státní podpory, je Německo toho názoru, že tato státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(58)
Německo uvedlo, že restrukturalizační plán splňuje všechny požadavky sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (26) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“).
(59)
Podle názoru Německa restrukturalizační plán zaručí, že spořitelna znovu dosáhne svojí dlouhodobé rentability, že přinese dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizačním nákladům a že případná narušení hospodářské soutěže způsobená státní podporou budou omezena zásadními strukturálními opatřeními a pravidly pro účast v hospodářské soutěži.
(60)
Závazky Německa jsou obsaženy v přílohách I, II a III a jsou nedílnou součástí tohoto rozhodnutí. Aby se zajistilo, že závazky budou skutečně naplněny, bude ustanoven svěřenský správce pro kontrolu. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce jsou stanoveny v příloze II. Německo se dále zavázalo k časovému rámci pro zcizení (příloha I, body 10 a 13). Pokud tento časový rámec nebude dodržen, bude ustanoven svěřenský správce pro zcizování. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce pro zcizování jsou stanoveny v příloze III.
8. POSOUZENÍ
8.1 Existence státní podpory a částka podpory
(61)
Komise musí přezkoumat, zda se u uvedených opatření jedná o státní podporu. Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(62)
V rozhodnutí o zahájení řízení (oddíl 5.1) došla Komise k předběžnému závěru, že obě opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny představují státní podporu. Komise proto nemůže souhlasit s argumentací Německa, že opatření nepředstavují státní podporu, neboť podmínky pro oba nástroje byly údajně takové, že by je akceptoval i tržně jednající investor. I v tom případě, že by odměna za oba nástroje do začátku roku 2008 odpovídala úrokům placeným za srovnatelné nástroje, byla v daném případě s ohledem na vysoké riziko způsobené neexistující rentabilitou spořitelny příliš nízká. Kromě toho byl trh s hybridním kapitálem v okamžiku provedení rekapitalizace zcela zamrzlý. Komise proto nemohla s ohledem na rámcové podmínky a zejména s ohledem na situaci na trhu akceptovat argumentaci Německa, že tržně jednající investor by investici provedl - a dokonce za stejných podmínek.
(63)
Z důkladného přezkoumání neplynou žádné informace, které by toto zjištění změnily. Podřízené závazky emitované spořitelnou na konci roku 2008 a v prvním kvartálu 2009 nejsou s ohledem na nízkou hodnotu jednotlivých tranší spolehlivým důkazem pro to, že trhy s hybridními kapitálovými nástroji skutečně fungovaly. Riziko spojené s tranšemi hybridního kapitálu o hodnotě několika set tisíc EUR není srovnatelné s rizikem nástroje o nominální hodnotě 150 mil. EUR a toto riziko soukromé trhy podstoupí daleko snadněji. Komise proto trvá na svém závěru, že v danou dobu by žádný tržně jednající investor nenabyl půjčku hybridního kapitálu, která by byla rozsahem a podmínkami srovnatelná s rekapitalizačními opatřeními ve prospěch spořitelny.
(64)
Pokud jde o druh prostředků použitých ze strany Förderungsgesellschaft pro rekapitalizaci spořitelny, upozorňuje Komise na to, že již v jiných případech rozhodla, že se u prostředků Förderungsgesellschaft jedná o prostředky kontrolované přímo nebo nepřímo veřejnými orgány (27). Toto platí podle názoru Komise také pro Förderungsgesellschaft, u níž se jedná o 100 % dceřinou společnost RSGV. Proto je tyto prostředky třeba považovat za státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(65)
Z výše uvedených důvodů potvrzuje Komise svůj předběžný závěr uvedený v rozhodnutí o zahájení řízení, že opatření na rekapitalizaci ve prospěch spořitelny představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(66)
Dále je třeba uvést, že podpory na záchranu byly přeměněny na podpory na restrukturalizaci, což představuje pro spořitelnu další výhodu. Tato opatření umožnila spořitelně financování v okamžiku, kdy nebyla, zejména s ohledem na finanční a hospodářskou krizi, schopna získat na trhu kapitál. Toto poskytlo spořitelně hospodářskou výhodu a posílilo její pozici oproti soutěžitelům v Německu a jiných členských státech, jimž nebyla poskytnuta stejná podpora. Tato opatření proto mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(67)
Prvek podpory kapitálové injekce činí 650 mil. EUR a odpovídá 3,3 % rizikově vážených aktiv spořitelny (stav: konec roku 2008).
8.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
8.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(68)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 4. listopadu 2009 Komise ještě nepřijala žádné rozhodnutí o právním základě použitelném pro posouzení opatření rekapitalizace. Podle tehdy dostupných informací se zdálo, že hlavní příčinou obtíží spořitelny byla rozhodnutí přijatá dlouhou dobu před počátkem krize, a to investovat do projektů regionálního rozvoje. S ohledem na skutečnost, že se zdálo, že finanční krize finanční problémy spořitelny pouze zhoršila, nebylo vyloučeno použití čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Avšak protože opatření rekapitalizace byla provedena na vrcholu finanční krize, přichází v úvahu - mj. s ohledem na rozhodovací praxi Komise v případech bank v tísni - také použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(69)
I kdyby v dosavadních rozhodnutích byl uveden odkaz na pokyny společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (28), upřesnila Komise ve svém sdělení o restrukturalizaci v bodě 49, že všechny státní podpory, které jí byly oznámeny do 31. prosince 2010 včetně budou prověřovány na základě sdělení o restrukturalizaci a ne na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(70)
S ohledem na trvající zranitelnost německého bankovního sektoru došla Komise k závěru, že možná likvidace jedné z největších spořitelen v Německu kvůli […] by bývala měla systémové následky a následně by ohrozila finanční stabilitu Německa.
(71)
Pro posouzení, zda finanční podpora spořitelny je, jakožto podpora na restrukturalizaci udržující finanční stabilitu, slučitelná s vnitřním trhem, se jako právní základ použije čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
8.2.2 Slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem
(72)
Podle ustanovení sdělení o restrukturalizaci zaprvé musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou rentabilitu. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimu; dále se musejí jak zvýhodněná finanční instituce, tak i její podílníci na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů. Zatřetí musejí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty.
i) Obnovení dlouhodobé rentability
(73)
Německo předalo komplexní a podrobný plán restrukturalizace s kompletními údaji k obchodnímu modelu spořitelny, jak se stanoví v bodech odůvodnění 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci. V plánu restrukturalizace jsou uvedeny také příčiny finančních obtíží spořitelny.
(74)
Obchodní model stanoví nové strategické zaměření na hlavní obor činnosti tradiční regionální spořitelny. Spořitelna se bude koncentrovat na služby typické pro maloobchodní finanční instituci pro své tradiční zákaznické segmenty v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, tj. soukromé zákazníky, MSP jakož i menší průmyslové zákazníky a institucionální zákazníky. Spořitelna se tudíž bude zaměřovat na oblasti obchodní činnosti podle stanov a svoje hlavní kompetence a stáhne se z oblastí, které způsobily její finanční obtíže. Spořitelna v budoucnosti nebude provádět žádné obchody na vlastní účet, zcizí dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a nebude provádět žádné investice do SAA- a ABS-portfolií. Podle názoru Komise je nový obchodní model koherentní a dlouhodobě udržitelný.
(75)
Obtíže spořitelny plynou v zásadě ze třech oblastí: i) záměry regionálního rozvoje, ii) investice do SAA- a ABS-portfolií a iii) majetková účast spořitelny na WestLB.
(76)
Již v roce 2008 začala spořitelna zcizovat, resp. likvidovat dceřiné společnosti, které nepatřily k hlavnímu oboru činnosti a byly činné v oblasti regionálního rozvoje. Je zapotřebí úplné ukončení těchto obchodních činností a toto ukončení je zároveň způsobilé odstranit pochybnosti Komise týkající se oblasti hospodářské soutěže, neboť zcizením je možné vyloučit další ztráty nebo další rizikovou expozici související s dceřinými společnostmi. Dále se tím uvolní nejen kapitál, nýbrž i kapacity managementu, které bude možné využít pro hlavní obor činnosti spořitelny. Kromě toho povedou tato zcizení k redukci rozvahy spořitelny o cca [180-230] mil. EUR ([0-2] %) (29).
(77)
S ohledem na skutečnost, že se u obchodní činnosti dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, jedná zejména o výstavbu nemovitostí a služby v oblasti nemovitostí, není podle názoru Komise použití sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení o znehodnocených aktivech) (30) ani nezbytné, ani vhodné. Účetní hodnota těchto dceřiných společností již byla v posledních letech výrazně upravena směrem dolů, aby se přiblížila jejich tržní hodnotě. Prodej dceřiných společností by proto pro spořitelnu neměl znamenat velké ztráty. Kromě toho je díky příslibu Německa, že spořitelna prodá dceřiné společnosti za tržní cenu, která bude též určena nezávislým znalcem, zaručeno, že prodeje nebudou spojeny s dalšími státními podporami.
(78)
Dalšími příčinami finančních obtíží spořitelny byla ABS- a SAA-portfolia. Tyto investice byly již výrazně sníženy. Spořitelna svoji účast v těchto portfoliích úplně ukončí do roku 2014. Exit z tohoto portfolia je nezbytným krokem pro realizaci nové strategie spořitelny, neboť tyto investice již neodpovídají novému obchodnímu modelu spořitelny. Současná účetní hodnota zbývajících aktiv v ABS- a SAA-portfoliu odpovídá celkově jejich tržní hodnotě, a proto je zbývající riziková expozice u těchto portfolií omezená a neohrožuje životaschopnost spořitelny.
(79)
Konečně je zbývající riziko spořitelny ve spojení s její majetkovou účastí na WestLB, která vedla ke ztrátám ve výši […] mil. EUR, omezené a zajištěné tichými rezervami v investičním portfoliu RSGV. Příspěvek spořitelny [k …] poplyne pouze z budoucích čistých příjmů, a proto tato příspěvková povinnost dlouhodobou rentabilitu spořitelny neohrozí. Kromě toho hodnotí Komise jako pozitivní, že příspěvky [k …] budou moci být placeny teprve poté, co bude vyplacena odměna státního kapitálu v souladu s podmínkami rekapitalizace.
(80)
Komise konstatuje, že slabiny vedení spořitelny již byly předmětem cílených zlepšovacích opatření ze strany spořitelny a bude tomu tak i nadále. Změna vlastnické struktury a zavedení hlasování kvalifikovanou většinou realizované v roce 2005 v souvislosti se sloučením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn zaručují, že politické zájmy vlastníků nebudou kladeny nad hospodářské zájmy spořitelny. Dále budou umožněna zlepšení týkající se odpovědnosti vrcholového managementu a to skrze změny složení a počtu členů orgánů spořitelny a způsobu jejich usnášení. Silněji soustředěná odpovědnost a vyšší podíl [externích …] členů, kteří nepocházejí z politických kruhů, v orgánech spořitelny umožní větší transparenci a efektivnost při přijímání rozhodnutí. Tato opatření řeší - ve spojení se změněnou vlastnickou strukturou - příčiny obtíží spořitelny, takže riziko, že se spořitelna bude znovu účastnit politicky motivovaných záměrů, které jsou v rozporu s hospodářskými zájmy spořitelny, je minimální. Kromě toho se zdá, že novelizovaný zákon o spořitelnách dostatečně zaručuje nezávislost vedení spořitelny. Důkazy předložené spořitelnou, že se od roku 2004 již neúčastnila nových politicky motivovaných záměrů, ukazují, že provedená opatření fungují. Celkově je nový kodex Corporate Governance v souladu s výsledky, které byly dosaženy ve srovnatelných případech (31). Provedené a přislíbené změny Corporate Governance spořitelny, mohou proto být považovány za přiměřený a dostatečný příspěvek k znovuobnovení její dlouhodobé rentability.
(81)
Podle názoru Komise splňuje plán restrukturalizace spořitelny podmínky bodů 9 a 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci: musí z něj být patrné, jak finanční instituce co nejdříve obnoví dlouhodobou rentabilitu bez státní podpory. Kromě toho musí být finanční instituce schopna vytvářet přiměřenou rentabilitu vlastního kapitálu a současně nést všechny náklady své běžné obchodní činnosti a splňovat příslušná regulatorní kriteria.
(82)
Spořitelna předala finanční projekce pro období 2008-2014 s údaji o jejích příjmech, nákladech, snižování hodnoty, ziscích a kapitálových pozicích. Podle názoru Komise vychází základní scénář z realistických makroekonomických předpokladů. Spořitelna vychází z toho, že od roku 2010 bude dosahovat zisků a od té doby bude po celé období restrukturalizace postupně zlepšovat svoje výsledky hospodaření za hospodářské období. Podle prognóz bude rentabilita vlastního kapitálu činit v roce 2014 zhruba [9-10] %, což je za normálních tržních podmínek přiměřený výsledek pro maloobchodní finanční instituci. Od roku 2013 bude kromě toho spořitelna platit plnou odměnu za opatření podpory. Kapitálové kvóty spořitelny budou i nadále výrazně nad minimálními kapitálovými požadavky; pro rok 2014 má kapitálová kvóta tier-1 činit [8-9] % (oproti 6,1 % v roce 2009).
(83)
Kromě toho spořitelna prokázala, že by byla schopna přežít i v pesimistickém scénáři. Předpoklady, na nichž je založen pesimistický scénář, byly přiměřené. Ze zátěžového testu vyplynulo, že výsledky spořitelny budou nad regulatorními kapitálovými kvótami, a proto tudíž plní i podmínky bodu 13 sdělení o restrukturalizaci. Z citlivostní analýzy dále plyne, že spořitelna by byla schopna překonat i možnou budoucí výraznou změnu úrokových sazeb.
(84)
Spořitelna kromě toho předložila strategii pro předčasné částečné splacení státních kapitálových injekcí. Toto částečné splacení by mělo být možné, aniž by byla dotčena kapitálová základna spořitelny, neboť kvóta tier-1 spořitelny se předpokládá ve výši [6-7] % pro rok 2010 a podle základního scénáře by v dalších letech měla být vyšší. I podle pesimistického scénáře by měla být nad regulatorními požadavky. Pro předčasné částečné splacení není ani pro spořitelnu ani pro jiné podniky, které se na transakci podílejí, zapotřebí dodatečné podpory. Zaprvé by Förderungsgesellschaft nebyla v lepší situaci s ohledem na stanovení kupní ceny za první tranší ve výši 150 mil. EUR požitkových listů, což v zásadě odpovídá cash flow společnosti Förderungsgesellschaft, které by obdržela, pokud by si kapitálový nástroj ponechala. Zadruhé k transferu dochází mezi dvěma veřejnými subjekty. Dále s ohledem na skutečnost, že nástroj, který má být přeměněn na kapitál tier-1, již byl kvalifikován jako státní podpora a že spořitelna po této přeměně zaplatí stejně vysokou odměnu Zweckverbandu, není podle názoru Komise s přeměnou spojena žádná další státní podpora. Konečně bude zpětný odkup druhé tranše ve výši 150 mil. EUR spořitelnou v zásadě také odpovídat cash flow Förderungsgesellschaft, který by získala, pokud by si nástroj ponechala.
(85)
Komise proto došla k závěru, že restrukturalizační plán předložený spořitelnou splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci ohledně obnovení dlouhodobé rentability, a tudíž odstraňuje všechny pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly soutěžního práva.
ii) Vlastní příspěvek/sdílení nákladů
(86)
Podle sdělení o restrukturalizaci by se finanční instituce a jejich vlastníci měli na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů, aby se zajistilo omezení podpory na nezbytné minimum. Za tímto účelem mohou být např. prodána aktiva finanční instituce. Dále by vlastníci měli podle možnosti ztráty finanční instituce absorbovat. Díky závazkům, které podstoupila spořitelna, se dosáhne toho, že budou využity vlastní zdroje a že se soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál spořitelny, budou na restrukturalizaci podílet.
(87)
Z restrukturalizačního plánu neplyne, že by státní podpora šla nad rámec nákladů spojených s obnovením rentability. Poskytnutá podpora má zaručit, že spořitelna bude podle základního scénáře disponovat přiměřenými kapitálovými rezervami a podle pesimistického scénáře bude splňovat regulatorní požadavky na podíl vlastního kapitálu.
(88)
Komise poznamenává, že spořitelna provádí opatření zaměřená na snižování nákladů, a skrze takto získané interní prostředky sama přispívá k nákladům na restrukturalizaci. Tato opatření povedou na konci období restrukturalizace ke snížení ročních nákladů o [25-35] mil. EUR (zhruba [5-8] % celkových nákladů v roce 2009).
(89)
Kromě toho budou prodejem rentabilních dceřiných společností, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, získány výnosy, které budou moci být použity k financování nákladů na restrukturalizaci.
(90)
Spořitelna nemůže pozastavit nebo odložit výplatu kuponů hybridních kapitálových nástrojů, pokud v určitém roce dosáhne zisku. Avšak majitelé hybridních kapitálových nástrojů také absorbují ztráty spořitelny, pokud to bude možné, neboť výplata kuponů u hybridního kapitálu byla pozastavena, resp. nominální hodnota hybridního kapitálu byla snížena skrze účast na ztrátách spořitelny. Komise je proto názoru, že se po investorech do hybridního kapitálu žádá co největší sdílení nákladů, a tím jsou splněny požadavky sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o příspěvek soukromých investorů k nákladům na restrukturalizaci.
(91)
Podle bodu 24 sdělení o restrukturalizaci může být přiměřené rozdělení nákladů zaručené také přiměřenou odměnou státní podpory. Podle názoru Komise je odměna stanovená v rámci opatření na rekapitalizaci ve spojení s jinými, již popsanými opatřeními k rozdělení nákladů, přiměřená. Díky očekávaným ziskům bude spořitelna schopna zaplatit odměnu za kapitál poskytnutý státem a vyplácet kupony podle ustanovení upravujících rekapitalizaci, a sice od roku 2011 u požitkových listů a od roku 2013 u tichého vkladu poté, co byl doplněn jmenovitý kapitál těchto nástrojů. Úroky u požitkových listů držených státem se budou kumulovat [2-6] let a kapitál snížený skrze účast na ztrátě bude u obou rekapitalizačních nástrojů znovu doplněn. Podle finančních projekcí obsažených v základním scénáři získá stát úroky nezaplacené u požitkových listů a sníženou jmenovitou hodnotu obou nástrojů později zpět.
(92)
Proto je třeba zastávat názor, že restrukturalizační plán předložený Německem stanoví dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizaci, a tím odstraňuje pochybnosti týkající se práva hospodářské soutěže uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
iii) Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(93)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizační plán stanovit opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zaručení finančního sektoru, který je charakterizován hospodářskou soutěží. Kromě toho musí vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(94)
Soubor opatření dostatečným způsobem řeší problém morálního hazardu. Spořitelna se zavázala k rozsáhlému zcizení rentabilních podniků, které nesouvisejí s hlavním oborem podnikání. Mezi ně patří majetkové účasti na těchto velkých […] spořitelny: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a Neue Leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
Německo předložilo podrobný časový plán pro plánovaná zcizení a zavázalo se jmenovat svěřenského správce, který má zaručit, že tyto závazky budou včas realizovány.
(96)
Při nedodržení přislíbeného časového plánu bude pro zcizení jmenován svěřenský správce pro zcizování. V rámci restrukturalizace spořitelny má být její činnost v určitých zákaznických segmentech omezena. Díky plánovaným opatřením získají soutěžitelé přístup k části velkých podnikových zákazníků a institucionálních zákazníků spořitelny. S ohledem na skutečnost, že se jedná o velké podniky, které v zásadě mají přístup ke kapitálovým trhům, pokládá Komise riziko negativního dopadu opatření na reálnou ekonomiku za zanedbatelné.
(97)
Spořitelna dále během provádění restrukturalizačních opatření nominálně sníží svoji bilanční sumu o [15-20] % rizikově vážených aktiv ([15-20] % bilanční sumy) a o [10-15] % při zohlednění budoucího růstu (5 % bilanční sumy). Tohoto snížení má být dosaženo zejména ukončením investic do SAA a ABS, ukončením obchodování na vlastní účet ([6-8] % rizikově vážených aktiv, [6-8] % bilanční sumy) a redukcí velkých úvěrů a zkrácením úvěrových linek institucionálních zákazníků ([5-7] % rizikově vážených aktiv, [5-7] % bilanční sumy).
(98)
S ohledem na výši podpor pro spořitelnu (3,3 % rizikově vážených aktiv) je tato opatření možné považovat s ohledem na redukci velikosti a rozsahu obchodních činností spořitelny za dostatečná. Spořitelna je činná pouze v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, kde má podstatné ([18-23] - [30-35] % podle produktu), nikoliv však dominantní postavení. Kromě toho nebyla spořitelna ve svých klíčových obchodních segmentech nikdy cenovým vůdcem. Dodatečná opatření, jejichž cílem by byla další redukce tržního podílu spořitelny v hlavním oboru činnosti, tj. segmentu soukromých zákazníků, se proto z následujících důvodů nezdají být smysluplná. Hlavní obor činnosti nevedl k problémům spořitelny. Dále Německo dostatečným způsobem prokázalo, že provedení takovýchto dostatečných opatření by bylo obtížné a spojené s nepřiměřeně vysokými náklady, které by negativně ovlivnily ziskovost spořitelny a ohrozily její dlouhodobou rentabilitu. Takováto opatření by měla dále negativní dopad na hlavní obchodní segmenty spořitelny, tedy obchodní činnost s malými a středními podniky a soukromými zákazníky, které však nebyly příčinou obtíží spořitelny. S ohledem na omezené alternativní možnosti financování u těchto skupin zákazníků a na rozhodovací praxi Komise, která je zaměřena na zachování úvěrování reálné ekonomiky, zastává Komise názor, že další omezení obchodní činnosti spořitelny by poškodila její hlavní obchodní činnost, a tím by poškodila jak spořitelnu, tak i trhy, které obsluhuje.
(99)
Komise dále bere na vědomí závazky týkající se chování předložené spořitelnou a Německem. Tyto závazky zahrnují zákaz cenového vůdcovství a zákaz využívat státní podporu pro reklamu, takže spořitelna nemůže využít podporu pro financování protisoutěžního tržního chování. V souladu s bodem 40 sdělení o restrukturalizaci zaručuje dále zákaz převzetí, že státní podpora nebude použita pro převzetí soutěžitelů.
(100)
Je možné dojít k závěru, že druh a rozsah opatření navrhovaných spořitelnou je dostatečný a přiměřený, aby zamezil případným narušením hospodářské soutěže. Restrukturalizační plán spořitelny proto splňuje ustanovení sdělení o restrukturalizaci týkající se rentability, sdílení nákladů a opatření k zmírnění narušení hospodářské soutěže a odstraňuje pochybnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
8.2.3 Kontrola
(101)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musejí být pravidelně předkládány zprávy, aby Komise mohla zkontrolovat, zda je restrukturalizační plán řádně prováděn. Německo jmenuje svěřenského správce pro kontrolou, který bude každých šest měsíců předkládat kontrolní zprávu. První zprávu je třeba předložit v únoru 2011. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění restrukturalizačního plánu.
(102)
Restrukturalizační plán popsaný v oddíle 4 tohoto rozhodnutí je v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9. ZÁVĚR
(103)
Restrukturalizační opatření jsou způsobilá umožnit spořitelně znovuobnovení její dlouhodobé rentability, jsou dostatečná, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodným způsobem a přiměřeně brání účinkům uvedených opatření podpory, která by poškozovala hospodářskou soutěž. Z tohoto důvodu odpovídá restrukturalizační plán podle názoru Komise kritériím sdělení o restrukturalizaci, takže opatření restrukturalizace mohou být považována za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Kapitálové injekce proto mohou být povoleny v souladu s restrukturalizačním plánem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora na restrukturalizaci poskytnutá společnosti Sparkasse KölnBonn jejími veřejnými podílníky je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
S výhradou provedení restrukturalizačního plánu a dodržení závazků uvedených v přílohách I, II a III je podpora slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 29. září 2010.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 29 päivänä syyskuuta 2010,
valtiontuesta C 32/09 (ex NN 50/09), jonka Saksa on myöntänyt Sparkasse KölnBonnin rakenneuudistukseen
(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 6470)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2011/526/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Saksa ilmoitti toimenpiteistä 21 päivänä lokakuuta 2009.
(2)
Komissio päätteli alustavasti 4 päivänä marraskuuta 2009 (2) tekemässään päätöksessä, jäljempänä ’menettelyn aloittamispäätös’, että toimenpiteet Sparkasse KölnBonnin, jäljempänä ’Sparkasse’, pääoman korottamiseksi ovat valtiontukea, ja epäili, voitiinko Sparkassen hyväksi toteutettujen toimenpiteiden katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Lisäksi komissio pyysi Saksan viranomaisia toimittamaan rakenneuudistussuunnitelman.
(3)
Menettelyn aloittamispäätös julkaistiin 6 päivänä tammikuuta 2010Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja asianomaisia pyydettiin esittämään huomautuksensa.
(4)
Saksa toimitti 11 päivänä helmikuuta 2010 rakenneuudistussuunnitelman, josta keskusteltiin useissa kokouksissa ja puhelinkokouksissa joulukuun 2009 ja syyskuun 2010 välisenä aikana.
(5)
Saksa toimitti lisätietoja ja päivitettyjä versioita rakenneuudistussuunnitelmasta 15 päivänä tammikuuta 2010, 10, 12 ja 24 päivänä helmikuuta 2010, 10 ja 26 päivänä maaliskuuta 2010, 21 ja 28 päivänä toukokuuta 2010, 8 ja 11 päivänä kesäkuuta 2010, 23 päivänä heinäkuuta 2010 ja 10 ja 23 päivänä elokuuta 2010. Rakenneuudistussuunnitelman lopullinen versio toimitettiin 1 päivänä syyskuuta 2010.
2. KUVAUS TUENSAAJASTA
(6)
Sparkasse KölnBonn on saksalainen säästöpankki. Se perustettiin nykymuodossaan vuonna 2005, kun Stadtsparkasse Köln ja Sparkasse Bonn, joiden omistajia (saksaksi ”Träger”, jolla tarkoitetaan säästökassa vastaavaa julkista laitosta, jäljempänä ’omistaja’) olivat Kölnin ja Bonnin kaupungit, sulautuivat toisiinsa. Kölnin kaupungilla on välillisesti 70 prosentin osuus uudesta pankista, ja Bonnin kaupungilla 30 prosentin osuus. Sulautumisen jälkeen Sparkasse KölnBonnin omistajan tehtäviä on hoitanut Zweckverband Sparkasse KölnBonn -yhteisö, jäljempänä ’Zweckverband’. Zweckverband on tiettyä tarkoitusta varten perustettu julkisoikeudellinen yhteisö. Zweckverbandin ainoita omistajia ovat Kölnin kaupunki (70 prosenttia) ja Bonnin kaupunki (30 prosenttia).
(7)
Vuoden 2008 lopussa Sparkasse oli Saksan toiseksi suurin säästöpankki, ja sen tase oli 31 miljardia euroa. Sparkassella oli kyseisenä ajankohtana Moody’sin luottoluokitus Aa2. Luokitus laski A1-tasolle 15 päivänä maaliskuuta 2010.
(8)
Sparkasse tarjoaa vähittäispankkipalveluja yksityisasiakkaille (Privatkundengeschäft) ja yrityksille (Firmenkundengeschäft). Se toimii alueellisella tasolla aktiivisesti hankkeiden rahoituksen ja pääomamarkkinoiden alalla (Kapitalmarktgeschäft), ja se tarjoaa myös muita finanssipalveluja, kuten varainhoitoa.
(9)
Sparkasse toimii vain Kölnin ja Bonnin alueella, jossa sen markkinaosuus oli vuonna 2008 noin [30-35] (3) prosenttia yksityisasiakkaiden talletuksista, noin [20-25] prosenttia yksityisasiakkaille annetuista lainoista ja [15-20] prosenttia yritysluotoista (4).
3. TUKITOIMENPITEET
(10)
Sparkassen pääomaa korotettiin yhteensä 650 miljoonalla eurolla
i)
laskemalla liikkeeseen osuustodistuksia (Genussrechte) vuoden 2008 lopussa ja
ii)
äänettömällä osakkuudella (Stille Einlage) vuoden 2009 alussa.
3.1 Osuustodistukset (Genussrechte)
(11)
Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft, jäljempänä ’Förderungsgesellschaft’, merkitsi joulukuussa 2008 Sparkassen nimellisiä osuustodistuksia 300 miljoonan euron arvosta (kaksi 150 miljoonan euron erää).
(12)
Förderungsgesellschaft on Rheinischer Sparkassen- und Giroverbandin (Reinin alueen säästöpankkien yhdistys, jäljempänä ”RSGV”) kokonaan omistama tytäryhtiö. RSGV on kaikkien Rheinlandin alueella sijaitsevien säästöpankkien ja niiden julkisten omistajien julkisoikeudellinen yhteisö, joka edustaa säästöpankkeja ja niiden (julkisia) omistajia. Yhtiösäännön mukaan Förderungsgesellschaftin tavoitteena on edistää RSGV:hen kuuluvia säästöpankkeja. Förderungsgesellschaft voi antaa säästöpankeille pääomaa ainoastaan antolainaustoiminnan kehittämistä varten, ja sille voidaan myöntää lainoja.
(13)
Osuustodistusten korko on 8 prosenttia. Ne ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 2013. Sääntelyn kannalta osuustodistukset ovat Tier 2 -pääomaa.
(14)
Osuustodistuksista katetaan vuotuisia tappioita samassa suhteessa tappiot kattavaan kokonaispääomaan. Niihin on sidottu osuustodistuksiin liittyvien maksujen […] siirtomekanismi, toisin sanoen osuustodistusten maksamatta olevat maksut on maksettava viimeistään [2-6] vuoden kuluessa niiden erääntymisestä. Sama pätee maksuihin, joilla täydennetään osuustodistusten nimellisarvoa, jos se hupenee tappioiden kattamisen vuoksi.
(15)
Todistusten rahoittamiseksi Förderungsgesellschaft otti kaksi lainaa […]. Lainoista maksettiin [4-5] prosentin kiinteä korko osuustodistusten voimassaolon ajan. RSGV on taannut lainan […] asti, ja se saa Förderungsgesellschaftilta takauksestaan [1,8-2,5] prosentin korvauksen.
3.2 Äänetön osakkuus
(16)
Sparkasse KölnBonnin ja Zweckverbandin välillä tehtiin 2 päivänä tammikuuta 2009 ja 27 päivänä helmikuuta 2009 äänetöntä osakkuutta (Stille Gesellschaft) koskevat sopimukset, joiden kokonaisarvo oli 350 miljoonaa euroa ja jotka maksettiin kahdessa erässä niin, että 2 päivänä tammikuuta 2009 maksettiin 300 miljoonaa euroa ja 1 päivänä huhtikuuta 2009 maksettiin 50 miljoonaa euroa. Äänetön osakkuus on järjestely, jossa sijoittaja ei saa äänioikeuksia mutta hänelle maksetaan korvaus. Äänetön osakkuus annetaan määräämättömäksi ajaksi, ja se katsotaan Tier 1 -ydinpääomaksi. Äänettömän osakkuuden omistaa Zweckverband.
(17)
Äänettömän osakkuuden rahoittamiseksi Zweckverband otti ensimmäistä erää varten 300 miljoonan euron lainan. […] antoi 50 prosenttia lainasta ja […] antoi loput 50 prosenttia. Zweckverband maksaa lainasta korvauksena 12 kuukauden euriborin lisättynä [0,7-1,1] prosentilla. Toinen 50 miljoonan euron erä rahoitettiin […] otetulla lainalla, jonka korvauksena oli euribor lisättynä [0,7-1,1] prosentilla. Vaikka Köln tai Bonn ei ole kumpikaan antanut erityistä takausta, molemmat kaupungit vastaavat lain mukaan rajoituksettomasti Zweckverbandin kaikista veloista Zweckverbandin yhtiösäännön mukaisesti.
(18)
Sparkassen maksama korvaus äänettömästä osakkuudesta on 12 kuukauden euribor lisättynä 7,25 prosentilla. Korvaus asetettiin Deutsche Bankin Fairness Opinion -lausunnon mukaisesti. Korvauksen maksaminen edellyttää voitollista tasetta, ja se jää maksamatta, jos Sparkasse ei kirjaa voittoa asianomaiselta vuodelta. Maksua ei suoriteta, jos vakavaraisuussuhde on maksun erääntyessä alle 9 prosenttia ja jos maksaminen johtaisi tappioihin tai lisäisi tappioita kyseisenä varainhoitovuonna. Maksun lykkääntyessä siirtovelvollisuutta ei ole, eikä maksamatta olevaa määrää tarvitse maksaa myöhemmin. Äänetön osakkuus kattaa taseen tappiot suhteessa tappiot kattavaan kokonaispääomaan.
4. RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
(19)
Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Sparkasse keskittyy yhtiösääntönsä mukaiseen alueellisen säästöpankin liiketoimintamalliin. Pankki keskittyy tarjoamaan tyypillisiä vähittäispankkipalveluja perinteisille asiakassegmenteilleen eli yksityisasiakkaille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille ja vetäytyy muista toiminnoista, kuten omaan lukuun tapahtuvasta kaupankäynnistä tai sijoittamisesta strukturoituihin tuotteisiin, sekä luopuu tytäryhtiöistä, jotka eivät kuulu keskeiseen liiketoimintaan. Lisäksi pankki vähentää merkittävästi hallintokulujaan.
4.1 Kuvaus rakenneuudistussuunnitelmasta
(20)
Sparkasse keskittyy palvelemaan Kölnin ja Bonnin alueella sijaitsevia asiakkaita yksityisasiakkaiden, yksityisen varallisuudenhoidon, pk-yritysten ja yritysasiakkaiden sekä institutionaalisten asiakkaiden segmenteillä. Yritysasiakassegmentillä Sparkasse keskittyy asiakkaisiin, joiden vuotuinen liikevaihto on alle 250 miljoonaa euroa.
(21)
Sparkasse pienentää suurimpia luottojaan rajoittamalla luottosopimusten enimmäismääriä, vaatimalla lisävakuuksia tai siirtämällä riskiä muille luottolaitoksille. Sparkasse on jo onnistunut pienentämään luottojen määrää yritysasiakassegmentillä 551,5 miljoonalla eurolla ja sen tavoitteena on vähentää luottojen määrää vielä [900-1 100] miljoonalla eurolla vuoden 2013 loppuun mennessä vuoden 2008 alkuperäiseltä 2,8 miljardin euron tasolta. Lisäksi niille instituutioille, jotka eivät ole sidoksissa Kölnin ja Bonnin alueeseen, annettuja arvoltaan [800-900] miljoonan euron suuruisia luottoja vähennetään vuoden 2013 loppuun mennessä samoja välineitä käyttäen (ks. liitteessä I oleva 4 kohta).
(22)
Sparkasse on jo pienentänyt omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin salkkuaan alkuperäisestä 550 miljoonasta eurosta [20-23] miljoonaan euroon, ja siitä luovutaan vähitellen kokonaan. Sparkasse lopettaa jatkossa kaiken omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin ja harkitsee luopuvansa kaupankäyntivarastostaan ja kirjaavansa näin kaikki jäljellä olevat vähäiset kaupankäyntiin liittyvät omaisuuserät varoihin ja velkoihin. Ne rajoitetaan laadullisesti koskemaan tiettyjä tuotteita, ja niiden on oltava määrältään päivittäisen riskirajan mukaisia (markkinariski [3-5] miljoonaa euroa, ks. liitteessä I oleva 2 kohta).
(23)
Yksi pääsyistä vuonna 2008 aiheutuneisiin Sparkassen tappioihin olivat sijoitukset niin kutsuttuun ABS-salkkuun ja SAA-salkkuun, jossa varat on hajautettu strategisesti (Strategic Asset Allocation). ABS-salkkuun tehtyjen sijoitusten kautta Sparkasse sai maantieteellisesti hajautettuja (5) ja valtaosin AAA-luokkaan kuuluvia varoja, esimerkiksi RMBS-instrumentteja (6), CDO-instrumentteja (7), CMBS-instrumentteja (8), ABS-instrumentteja (9) ja CLO-instrumentteja (10). Vuoden 2007 lopussa ABS-salkun arvo oli Sparkassen taseessa 1,05 miljardia euroa. SAA-salkussa on kyse erityisrahaston kautta hallinnoidusta hajautetusta arvopaperiomaisuudesta, joka muodostuu muun muassa kansainvälisistä kantaosakkeista, REIT-yhtiöistä (11) ja obligaatioista, mukaan luettuina korkean tuoton arvopaperit ja kehittyvien markkinoiden arvopaperit. Vuoden 2007 lopussa tämän salkun arvoksi kirjattiin Sparkassen taseessa 2,2 miljardia euroa. Vaikka Sparkasse pyrki hajauttamaan laajalti ABS- ja SAA-salkkujaan, finanssikriisi vaikutti niihin merkittävästi. Salkut olivat pääasiallinen syy 249 miljoonan euron alaskirjauksiin (12), jotka Sparkasse KölnBonnin oli tehtävä sijoitussalkussaan vuonna 2008 vuonna 2007 jo tehdyn 108 miljoonan euron alaskirjauksen lisäksi.
(24)
Sparkassen rakenneuudistussuunnitelman mukaan ABS- ja SAA-sijoitukset eivät olleet perinteisen säästöpankin riskiprofiilin ja ydintoimintaan keskittyvän uuden strategisen toimintamallin mukaisia. Näin ollen Sparkasse päätti myydä kyseiset sitoumukset tai vähentää niitä vuoteen 2014 mennessä. Sparkasse supisti SAA-sijoitustaan puolella maaliskuussa 2008 vähentääkseen pääomariskiään. Myynti jatkui vuonna 2009, ja 30 päivänä syyskuuta 2009 SAA-salkun arvo oli enää 468 miljoonaa euroa. Jäljellä olevasta ABS-sijoituksesta (nimellisesti 970 miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2009) aiheutuvat vaikutukset Sparkassen taseeseen katetaan varauksilla ja suojautumisella vuonna 2010. Jäljellä oleva salkku on määrä myydä vuosina [2012-2014].
(25)
Sparkasse on aloittanut kattavan kustannusten karsimisohjelman, johon kuuluu henkilöstövähennyksiä, sisäisten menettelyjen optimointia ja 22 konttorin sulkeminen nykyisistä 131 konttorista vuoden 2011 puoliväliin mennessä. Tämän ansiosta sen hallintokuluja saadaan vähennettyä vähitellen [5-8] prosenttia vuoteen 2014 mennessä (13).
(26)
Saksa sitoutuu siihen, että pankki noudattaa kuponkikorkojen maksua (liitteessä I oleva 7 kohta), mainontaa (liitteessä I oleva 9 kohta) ja yritysostokieltoa (liitteessä I oleva 8 kohta) koskevia rajoituksia sekä hintajohtajana toimimisen kieltoa, jonka mukaan Sparkasse ei saa tarjota vuoden 2014 loppuun asti talletuksia ja asuntolainoja edullisemmin kuin kymmenen sen suurinta kilpailijaa (jotka määritetään talletusten osalta Kölnin ja Bonnin alueen merkityksellisillä markkinoilla aktiivisesti toimivien kilpailijoiden markkinaosuuksien perusteella ja asuntolainojen osalta Saksan uusien asuntolainojen markkinoiden markkina-osuuksien perusteella, ks. liitteessä I oleva 5 kohta).
4.2 Tytäryhtiöiden rakenneuudistus
(27)
Sparkasse suunnittelee vähentävänsä omistamiensa tytäryhtiöiden määrää kolmanneksella. Tytäryhtiösalkusta, jonka arvo oli 635 miljoonaa euroa pankin taseessa 31 päivänä joulukuuta 2008, [20-40] miljoonan euron osuudet oli myyty tai likvidoitu vuoden 2009 loppuun mennessä ja [180-250] miljoonan euron osuudet on vielä määrä myydä. Sparkasse tähtää tytäryhtiöiden myynnillä kahteen tavoitteeseen sen mukaan, minkä tyyppisestä tytäryhtiöstä on kysymys. Ensinnäkin ydintoimintaan kuulumattomilla toiminta-aloilla eli aluekehityshankkeiden tai kunnallisten tai sosiaalisten asuntojen alalla toimivien tytäryhtiöiden (14) myynnin tarkoituksena on pienentää Sparkassen riskejä ja haavoittuvuutta. Toiseksi myymällä osuudet yhtiöissä, jotka liittyvät vain välillisesti Sparkassen toimintaan, pyritään saamaan voittoa, jolla rahoitetaan Sparkassen rakenneuudistusta (ks. liitteessä I oleva 10 kohta). Tyhjentävä luettelo myytävistä tytäryhtiöistä on esitetty liitteessä I olevissa 10 ja 13 kohdassa.
(28)
Jälkimmäiseen ryhmään kuuluvat muun muassa osuudet sellaisissa yhtiöissä kuin RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG ja neue leben Pensionsverwaltung AG. Nämä osuudet on jo myyty, ja niistä on saatu tuloja yhteensä noin [25-35] miljoonaa euroa.
(29)
Joidenkin tytäryhtiöiden, joiden arvo on noin [70-100] miljoonaa euroa, Sparkasse odottaa herättävän vain vähän kiinnostusta yksityisellä sektorilla. Kiinnostuksen vähyys johtuu pääasiassa siitä, että kyse on pienistä yrityksistä, jotka toimivat sosiaalisten asuntojen tai aluekehityksen alalla yhteistyössä Kölnin kaupungin kanssa, tai niiden omistusrakenteesta, jossa Kölnin kaupunki on määräävässä asemassa. Tämän vuoksi Sparkasse harkitsee näiden toimintojen myyntiä [Kölnin kaupungille tai Kölnin kaupunkiin sidoksissa olevalle yhtiölle]. Siirtohinta määräytyisi markkina-arvon perusteella, ja markkina-arvon arvioisi riippumaton asiantuntija. Kölnin kaupungille myytävät tytäryhtiöiden omaisuuserät liittyvät pääasiassa kiinteistötoimintaan.
(30)
Rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttamisen tuloksena Sparkassen riskipainotetut omaisuuserät vähenevät [2-5] miljardista eurosta [15-20] miljardiin euroon (eli [15-20] prosenttia) (huomioon ei oteta tulevaa kasvua ydinliiketoiminta-alalla rakenneuudistuskauden aikana). Jos ydinliiketoiminta-alan kasvu otetaan huomioon, riskipainotetut omaisuuserät vähenevät [10-15] prosenttia vuoteen 2014 mennessä. Sparkasse KölnBonnin […] pienenee [4-6] miljardia euroa [20-30] miljardiin euroon (eli [15-20] prosenttia) (huomioon ei oteta tulevaa kasvua keskeisellä liiketoiminta-alueella rakenneuudistuskauden aikana). Kun ydinliiketoiminta-alan kasvu otetaan huomioon, rakenneuudistustoimenpiteillä vähennetään omaisuuseriä yhteensä 5 prosenttia.
4.3 Elinkelpoisuuden palautuminen perusskenaariossa ja stressiskenaariossa
(31)
Saksa on toimittanut perus- ja stressiskenaarion osoittaakseen Sparkasse KölnBonnin kyvyn palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus.
(32)
Perusskenaariossa taloudelliset ennusteet perustuvat oletuksiin, jotka ovat yhdenmukaisia tunnustettujen talousinstituuttien julkaisemien Saksaa koskevien ennusteiden kanssa. Oletuksen mukaan BKT:n kasvu pysyy samalla keskinkertaisella tasolla koko rakenneuudistuskauden ajan. Työttömyyden odotetaan kasvavan vuoteen 2011 asti ja kääntyvän sen jälkeen hitaaseen laskuun. Lisäksi tämän hetken epäsuotuisten alhaisten korkojen odotetaan kohenevan vuonna 2010 ja pysyvän sitten muuttumattomina koko muun rakenneuudistuskauden ajan.
(33)
Kuten alla olevassa taulukossa 1 on esitetty, perusskenaariossa Sparkassen kannattavuuden odotetaan palautuvan vuonna 2010 ja sen tulosten kohentuvan jatkuvasti vuoteen 2014 asti. Vuonna 2014 pankin oman pääoman tuotto on [9-10] prosenttia. Alla olevaan kaavioon 1 on koottu Sparkassen keskeiset talouden tunnusluvut vuosina 2008-2014.
Taulukko 1
Sparkasse KölnBonnin voitto ennen veroja vuosina 2010-2014 perusskenaariossa
Skenaario
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Perusskenaario
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
Kuvio 1
Sparkasse KölnBonnin keskeiset talouden tunnusluvut vuosina 2008-2014 - perusskenaario
Tunnusluvut
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Riskipainotetut omaisuuserät (15) (mrd. €)
20,2
19,1
[17,5-20]
(…)
(…)
(…)
[15-20]
Tier 1 -suhdeluku (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
Oman pääoman tuotto
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
Kulu/tuottosuhde
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
Kokoaikavastaavat
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
Stressiskenaariossa lähdetään siitä makrotaloudellisesta oletuksesta, että kriisi jatkuu vuoteen 2011 asti ja vuonna 2012 käännytään hitaaseen elpymiseen. Stressiskenaariossa oletetaan epäsuotuisan korkotason jatkuvan kaksi vuotta kauemmin kuin perusskenaariossa.
(35)
Stressiskenaariossa Sparkassen kannattavuuden oletetaan palautuvan vuonna 2012 ja sen tulosten kohenevan jatkuvasti vuoteen 2014 asti. Vuonna 2014 pankin oman pääoman tuotto olisi [10-12,5] prosenttia. Stressiskenaarion mukaan Sparkassen ja koko konsernin pääomasuhteet säilyvät selvästi lainsäädännön vähimmäisvaatimusten yläpuolella koko rakenneuudistuskauden ajan. Alla olevaan taulukkoon 2 ja kuvioon 2 on koottu Sparkasse KölnBonnin keskeiset talouden tunnusluvut vuosina 2008-2014 stressiskenaariossa.
Taulukko 2
Sparkasse KölnBonnin voitto ennen veroja vuosina 2010-2014 stressiskenaariossa
Skenaario
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Stressiskenaario
- 98,8
- [125-150]
- [25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Kuvio 2
Sparkasse KölnBonnin keskeiset talouden tunnusluvut vuosina 2008-2014 - stressiskenaario
Tunnusluvut
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Riskipainotetut omaisuuserät (17) (mrd. €)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Tier 1 -suhdeluku (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
Oman pääoman tuotto
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
Kulu/tuottosuhde
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
Kokoaikavastaavat
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Tällä hetkellä alhaalla olevat lyhytaikaiset korot vaikuttavat eniten pankin tuloihin, joten korkotasosta tehtiin ylimääräinen herkkyysanalyysi (skenaario 1: korkokäyrä nousee 100 peruspistettä, skenaario 2: korkokäyrä laskee 50 peruspistettä). Analyysissä vahvistui, että korkojen nousu lisäisi Sparkassen kannattavuutta ja korkojen lasku heikentäisi sen kannattavuutta, eli lyhytaikaisten korkojen lineaarinen 50 peruspisteen lasku johtaisi voittojen vähentymiseen [20-25] miljoonalla eurolla vuodessa. Saksan toimittamasta herkkyysanalyysistä käy yleisesti ilmi, että Sparkassen haavoittuvuus korkoshokeille on vähäinen.
4.4 Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä (corporate governence)
(37)
Saksan toimittamista tiedoista kävi ilmi, että poliittisin perustein tehdyistä sijoituksista, jotka pahensivat Sparkassen vaikeuksia, oli päätetty vuosina 1997-2004 eli ennen kuin Stadtsparkasse Köln sulautui Sparkasse Bonnin kanssa vuonna 2005, jolloin Sparkasse KölnBonn perustettiin nykymuodossaan. Sijoituksista päätettäessä myös lainsäädäntökehys oli erilainen, ja sen muodosti lähinnä Nordrhein-Westfalenin säästöpankkilaki (19). Tämän jälkeen Sparkassen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää on parannettu.
(38)
Koska pankista vastaavan julkisen laitoksen (omistajan) rakenne muuttui vuonna 2005 tapahtuneen sulautumisen jälkeen, tärkeät päätökset tehdään Zweckverbandissa osakkaiden äänten määräenemmistöllä, joka on asetettu vähintään 85 prosenttiin ja ylittää siten kaupunkien yksittäiset omistusosuudet.
(39)
Yksikköjen määrää ja kokoa on pienennetty, ja myös hallintoneuvoston ja johtokunnan kokoa on supistettu merkittävästi. (20) Osuuskomitea, johon kuului kolme johtokunnan jäsentä ja jolla oli entisessä Stadtsparkasse Kölnissä oikeus tehdä ennakkopäätös tytäryhtiöihin sijoittamisesta, on purettu. Vastuu pääomasijoituksia koskevasta sijoittamispolitiikasta, jonka mukaan pääomasijoituksia arvioidaan taloudellisin perustein, siirrettiin johtokunnalle. Lisäksi Sparkassen tekemät uudet sijoitukset edellyttävät hallintoneuvoston hyväksyntää.
(40)
Säästöpankkilakiin tehdyt muutokset pakottivat pankin perustamaan riskikomitean ja kirjanpitokomitean sekä antamaan niille laajan valvontavallan. Laissa vaaditaan myös, että hallintoneuvoston jäsenillä on oltava tarvittava pätevyys säästöpankin toiminnan arvioimiseksi ja valvomiseksi. Johtokunnalla on yksin täysi vastuu pankin johtamisesta, eivätkä hallintoneuvoston tai osakkeenomistajien antamat ohjeet sido sitä.
(41)
Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään jo tehtyjen parannusten lisäksi Sparkasse vahvistaa hallintoaan entisestään nostamalla hallintoneuvoston riippumattomien (21) jäsenten määrän (nykyisistä) kahdesta neljään; kaikkiaan jäseniä on kahdeksantoista. Kirjanpitokomitean jäsenten määrää vähennetään yhdeksästä seitsemään, ja riskikomitean jäsenten määrää yhdeksästä kuuteen 1 päivästä tammikuuta 2011. Osuuskomitea puretaan vuoden 2011 loppuun mennessä ja strategiakomitea vuoden 2010 loppuun mennessä. Osuuskomitea menettää merkityksensä luonnollisesti heti, kun Sparkasse KölnBonn on myynyt valtaosan tytäryhtiöistään. Strategiakomitean tehtäviä hoitaa jatkossa johtokunta. Yritysostoja koskevaa päätöksentekoa muutetaan, ja päätökset tehdään yksimielisesti johtokunnassa ja ne edellyttävät yli [2-5] miljoonan euron sijoitusten tapauksessa sitä, että riippumaton asiantuntija on antanut myönteisen arvion due diligence -tarkastuksen tai yrityksen arvonmäärityksen yhteydessä.
4.5 Hybridit
(42)
Sparkassella on riippumattomien sijoittajien hybridipääomaa (yksityiset osuustodistukset) 224 miljoonan euron arvosta. Saksan antamien tietojen mukaan osuustodistukset (Genussrechte) ja yksityiset osuustodistukset luokitellaan tasavertaisiksi. Äänettömän osakkuuden etuoikeusasema on heikompi molempiin todistuksiin nähden. Kuten alla olevasta taulukosta 3 käy ilmi, hybrideistä ei ole maksettu kuponkikorkoja vuoden 2008 jälkeen. Vuonna 2008 ja 2009 osuustodistuksista katettiin tappioita 57,4 miljoonan euron edestä. Äänettömästä osakkuudesta ja yksityisistä osuustodistuksista katettiin tappioita vuonna 2009. Vuodesta 2010 lähtien hybridi-instrumentteja täydennetään ja perutut kumulatiiviset kuponkikorkomaksut hoidetaan vuodesta 2011 lähtien vuoteen 2012 mennessä. Vuonna 2013 kaikkia hybridejä täydennetään, kaikki perutut kuponkikorkomaksut hoidetaan ja kuponkikorko maksetaan jokaisesta instrumentista. Koska kuponkikorot on maksettava tuloslaskelman tai taseen loppusumman ollessa positiivinen, Sparkasse ei voi harkintansa mukaan keskeyttää kuponkikorkojen maksamista, jos sen toiminta on voitollista ja mahdollinen pääoman väheneminen on täydennetty.
Taulukko 3
Sparkasse KölnBonnin voiton jakautuminen vuosina 2009-2014 (perusskenaario)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Voitto ennen veroja
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
Voiton jakautuminen pääomainstrumenttien mukaan
Förderungsgesellschaftin osuustodistukset
Tappioiden kattaminen
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Pääoman täydentäminen
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kuponkikorko
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Yksityiset osuustodistukset
Tappioiden kattaminen
0
12,5
0
0
0
0
0
Pääoman täydentäminen
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kuponkikorko
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Äänetön osakkuus
Tappioiden kattaminen
0
19,5
0
0
0
0
0
Pääoman täydentäminen
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kuponkikorko
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Saksa on antanut sitoumuksen, jonka mukaan pankki ei maksa yksityisten sijoittajien hallussa olevasta hybridipääomasta mitään kuponkikorkoja lukuun ottamatta niitä, jotka sillä on sopimuksen mukaan velvollisuus maksaa (ks. liitteessä I oleva 7 kohta).
4.6 WestLB
(44)
Yksi syy Sparkasse KölnBonnin vaikeuksiin oli sen osuus WestLB:ssä. Sparkasse KölnBonnille on aiheutunut […] miljoonan euron tappiot, koska alueellisen säästöpankkiyhdistyksen jäsenenä se osallistui säästöpankkiyhdistyksen jäsenten ja osavaltion säästöpankkien turvaverkoksi perustettuun säästöpankkiyhdistyksen vararahastoon. Rahastoa oli käytettävä, kun WestLB:tä pelastettiin vuonna 2008. Jäljellä oleva riski liittyy Sparkasse KölnBonnin epäsuoraan omistukseen WestLB:ssä ja jäljellä olevaan epäsuoraan vastuuseen WestLB:n ”roskapankista” RSGV:n kautta.
(45)
Vaikka Sparkassen ei ole sijoittanut suoraan WestLB:hen, siihen kohdistuu riski RSGV:stä omistamansa osuuden kautta. Sparkasse omistaa RSGV:stä suoraan noin 19 prosenttia. Saksan antamien tietojen mukaan WestLB:tä koskevan RSGV:n kirjanpitoarvon mahdollisen alentumisen riskillä olisi vain hyvin vähäinen vaikutus Sparkasseen. Ensinnäkin riippumaton kolmas osapuoli arvioi WestLB:n arvon vastikään, ja sen kirjanpitoarvoa RSGV:n taseessa pienennettiin tämän mukaisesti 31 päivänä joulukuuta 2009 […] miljardin euron hankinta-arvostaan […] miljoonaan euroon 31 päivänä joulukuuta 2009. Näin ollen Sparkassen epäsuora osuus WestLB:ssä on tällä hetkeltä arvoltaan noin […] miljoonaa euroa. Lisäksi WestLB vaikuttaa Sparkasseen ainoastaan Sparkassen RSGV:stä omistaman osuuden kautta, joten vain viimeksi mainitun todellisella arvolla on merkitystä Sparkasselle. Tähän vaikuttavat WestLB:n arvon lisäksi myös muut RSGV:n omistamat tytäryhtiöt ja sijoitukset. Vuoden 2009 lopussa suoritetussa RSGV:n tytäryhtiöiden arvotuksessa paljastui merkittäviä piilovarantoja, jotka riittäisivät kattamaan jopa mahdollisen pahimman skenaarion mukaisen WestLB:n alaskirjauksen, jossa sen arvoksi tulisi 0.
(46)
Sparkassen velvollisuus osallistua perustettuun […], jolla on tarkoitus kattaa vasta perustetun WestLB-roskapankin mahdolliset tappiot, on suuruudeltaan […] miljoonaa euroa 25 vuoden aikana. Tämä sitoumus ei kuitenkaan vaikuta pankin kykyyn täyttää jatkossa lainsäädännön vaatimukset, koska osallistuminen […] tapahtuu ainoastaan tulevista voitoista.
4.7 Osittainen irtautuminen varhaisessa vaiheessa
(47)
Saksa on sitoutunut siihen, että Sparkasse maksaa osan saadusta pääomasta takaisin sijoitusinstrumenttien mukaisia ehtoja aiemmin (ks. liitteessä I oleva 27 kohta). Takaisinmaksu alkaa vuonna 2011, ja siinä on kaksi vaihetta.
(48)
Ensimmäisessä vaiheessa myydään 150 miljoonan euron erä […] Zweckverbandille. Liiketoimi ja etenkin ostohinta eivät paranna Förderungsgesellschaftin tilannetta siitä, jos se pitäisi välineen (22). Tämän jälkeen Zweckverband muuntaa tällä hetkellä Tier 2 -pääomaksi katsotut osuustodistukset Tier 1 -pääomainstrumentiksi. Uuden instrumentin etuoikeusasema on heikompi, sitä ei lunasteta ainakaan 30 vuoteen eikä siitä kerry maksettavia kuponkikorkoja. Tämän vaiheen tuloksena Sparkassen Tier 1 -suhdeluku paranee [0,8-1,0] prosenttia.
(49)
Tier 1 -suhdeluvun kasvaessa voidaan käynnistää toinen vaihe, jossa Sparkasse KölnBonn ostaa takaisin Förderungsgesellschaftin omistamista osuustodistuksista vuonna 2011 jäljellä olevan määrän, jonka nimellisarvo on 150 miljoonaa euroa. Molempien vaiheiden tuloksena Tier 2 -suhde pienentyy kaikkiaan [0,5-1,0] prosenttia. Lisäksi RSGV tai muu säästöpankkialan jäsen ostaa markkinahintaan osuudet, jotka Sparkassella on kahdessa säästöpankkeihin liittyvässä […] (23) ja […]. Näissä kahdessa yhtiössä olevien epäsuorien osuuksien myynnin seurauksena pankin omaisuus pienenisi vielä [0,2-0,5] prosenttia. Tämä kahden yhtiön myynti liittyy tiiviisti osuustodistusten toisen erän takaisinmaksuun, sillä RSGV ostaa kyseiset kaksi yhtiötä osuustodistusten myynnistä saatavilla tuloilla.
5. SYYT PÄÄOMAN KOROTTAMISTA KOSKEVAN MENETTELYN ALOITTAMISEEN
(50)
Komissio muistuttaa, että se aloitti tässä asiassa 4 päivänä marraskuuta 2009 muodollisen tutkintamenettelyn arvioidakseen pääomankorottamistoimenpiteiden soveltumisesta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan (24) 3 kohdan mukaisena rakenneuudistustukena.
(51)
Lisäksi komissio ilmoitti epäilevänsä, ettei asianmukaista vastuunjakoa ollut varmistettu millään tavalla eikä kilpailun vääristymistä ollut rajoitettu valtiontukisäännöissä edellytetyllä tavalla (menettelyn aloittamispäätöksen 50 kohta).
(52)
Koska ei ollut varmaa, johtuivatko Sparkasse KölnBonnin vaikeudet selvästi ennen kriisiä tehdyistä sijoituspäätöksistä vai itse kriisistä, komissio ei ratkaissut sitä, kuuluivatko pääoman korotukset SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan vai SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan. Komissio päätti tutkia tosiseikat selvittääkseen sovellettavan oikeusperustan ja tehdäkseen asiasta päätöksen myöhemmässä vaiheessa.
6. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(53)
Komissio toteaa, ettei asianomaisilta saatu huomautuksia pääoman korotusta koskevasta menettelyn aloittamispäätöksestä.
7. SAKSAN HUOMAUTUKSET
(54)
Saksa ilmoitti tutkineensa 4 päivänä marraskuuta 2009 tehdyn komission päätöksen, jolla komissio päätti aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn. Se ilmoitti komissiolle olevansa edelleen sitä mieltä, että Sparkasse KölnBonnin äänettömän osakkuuden ja osuustodistusten muodossa vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa saamat pääoman korotukset eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saksan mielestä nämä toimenpiteet ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia menettelyn aloittamispäätöksessä esitettyjen perustelujen mukaisesti (ks. menettelyn aloittamispäätöksen 24-28 kohta).
(55)
Saksa oli eri mieltä komission arviosta, jonka mukaan hybridi-instrumenttien markkinat olivat täysin ehtyneet (25) vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa, kun pääoman korotukset suoritettiin. Erityisesti se oli eri mieltä komission päätelmästä, jonka mukaan markkinataloussijoittaja tai omistaja ei olisi tehnyt vastaavaa sijoitusta edes korkeammasta hinnasta (ks. menettelyn aloittamispäätöksen 38 kohta). Saksan mukaan markkinoiden kehitys ei vaikuttanut Sparkasse KölnBonniin, joka pystyi laskemaan liikkeeseen etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevia velkoja sekä vuoden 2008 neljän viimeisen kuukauden aikana (yhteisarvoltaan [10-15] miljoonaa euroa) että vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä (yhteisarvoltaan [35-40] miljoonaa euroa) useiden satojentuhansien eurojen erissä.
(56)
Saksa kiisti myös, että Förderungsgesellschaftin suorittamaan Sparkasse KölnBonnin pääoman korottamiseen olisi käytetty valtion varoja.
(57)
Vaikka komissio vahvistaisi alustavan arvionsa, jonka mukaan Sparkasse KölnBonnin pääoman korotus on luonteeltaan valtiontukea, Saksa ilmoitti kuitenkin luottavansa siihen, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.
(58)
Saksa väitti rakenneuudistussuunnitelman täyttävän kaikki edellytykset, jotka on asetettu elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella 23 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa komission tiedonannossa (26), jäljempänä ’rakenneuudistustoimenpiteitä koskeva tiedonanto’.
(59)
Saksan mielestä rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että Sparkasse KölnBonnin pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuu, Sparkasse KölnBonn osallistuu riittävällä omalla rahoitusosuudella rakenneuudistuksen kustannuksiin ja kilpailun vääristymistä rajoitetaan merkittävillä rakenteellisilla ja toimintalinjoja koskevilla toimenpiteillä.
(60)
Saksan antamat sitoumukset on lueteltu liitteissä I-III, ja ne ovat olennainen osa tätä päätöstä. Sitoumusten täytäntöönpanon varmistamiseksi nimitetään valvonnasta vastaava toimitsijamies. Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen nimitysmenettely ja tehtävät on esitetty liitteessä II. Lisäksi Saksa on sitoutunut toteuttamaan divestoinnit tietyssä määräajassa (ks. liitteessä I olevat 10 ja 13 kohta). Jos tätä määräaikaa ei noudateta, nimitetään luovutuksen hoitava toimitsijamies. Menettely luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen valitsemiseksi ja hänen tehtävänsä vahvistetaan liitteessä III.
8. ARVIOINTI
8.1 Valtiontuen olemassaolo ja määrä
(61)
Komission on arvioitava, ovatko kyseiset toimenpiteet valtiontukea. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(62)
Menettelyn aloittamispäätöksessä (5.1 luku) komissio tuli alustavasti siihen tulokseen, että molemmat toimenpiteet Sparkasse KölnBonnin pääoman korottamiseksi olivat valtiontukea. Komissio ei voi hyväksyä Saksan esittämiä perusteita, joiden mukaan toimenpiteet eivät olleet valtiontukea, koska molempien instrumenttien ehdot olivat markkinataloussijoittajan hyväksyttävissä. Vaikka molemmista instrumenteista maksettava korvaus vastasi samankaltaisista instrumenteista vuoden 2008 alkuun asti maksettua korkoa, se oli liian pieni Sparkasse KölnBonnin tapauksessa, koska pankin toiminnan kannattamattomuus aiheutti suuren riskin. Pääoman korottamisen aikaan hybridi-instrumenttien markkinat olivat ehtyneet täysin. Näin ollen tämän tapauksen olosuhteiden ja etenkin silloisen markkinatilanteen perusteella komissio ei voinut hyväksyä väitettä, jonka mukaan markkinataloussijoittaja olisi tehnyt saman sijoituksen ja jopa samoilla ehdoilla.
(63)
Tutkimuksessa ei käynyt ilmi mitään tietoja, joiden perusteella tätä arviota olisi syytä muuttaa. Etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevien velkojen liikkeeseenlasku, jonka Sparkasse KölnBonn toteutti vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä, ei ole uskottava osoitus siitä, että hybridi-instrumenttien markkinat toimivat, sillä yksittäisten erien suuruus oli hyvin pieni. Useiden satojentuhansien eurojen arvoiset hybridi-instrumenttien erät ovat riskitasoltaan täysin toista luokkaa kuin nimellisarvoltaan 150 miljoonan euron instrumentti, ja näin ollen ne oli helpompi saada kaupaksi yksityisillä markkinoilla. Komissio pitää siis kiinni näkemyksestään, jonka mukaan markkinataloussijoittaja ei olisi ostanut hybridi-instrumentteja, jotka kooltaan ja ominaisuuksiltaan olisivat vastanneet toimenpiteitä Sparkassen pääoman korottamiseksi.
(64)
Komissio muistuttaa Förderungsgesellschaftin tekemässä Sparkasse KölnBonnin pääoman korotuksessa käytettyjen varojen luonteen osalta todenneensa jo aiemmin käsittelemissään tapauksissa, että RSGV:n antamat varat ovat julkisten viranomaisten suoraan tai välillisesti hallinnoimia varoja (27). Komission mielestä tämä pätee myös Förderungsgesellschaftiin, joka on RSGV:n kokonaan omistama tytäryhtiö. Näin ollen kyseiset varat ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja.
(65)
Edellä esitetyn perusteella komissio vahvistaa menettelyn aloittamispäätöksessä esittämänsä alustavan päätelmän, jonka mukaan toimenpiteet Sparkassen pääoman korottamiseksi ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(66)
Komissio huomauttaa lisäksi, että pelastamistukitoimenpiteet on muutettu rakenneuudistustueksi, joka antaa Sparkasselle edelleen etua. Toimenpiteen avulla Sparkasse pystyi saamaan rahoitusta tilanteessa, jossa se ei erityisesti finanssi- ja talouskriisin vuoksi pystynyt saamaan pääomaa markkinoilta. Sparkasse on saanut tästä taloudellista etua ja sen asema on vahvistunut verrattuna sen Saksassa ja muissa jäsenvaltioissa toimiviin kilpailijoihin, jotka eivät ole hyötyneet samasta tuesta. Toimenpiteiden on näin ollen katsottava olevan omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(67)
Tuen osuus pääoman korotuksista on 650 miljoonaa euroa, mikä on 3,3 prosenttia suhteessa pankin riskipainotettuihin omaisuuseriin (vuoden 2008 lopussa).
8.2 Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille
8.2.1 Soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta
(68)
Komissio ei ratkaissut 4 päivänä marraskuuta 2009 menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä, mikä olisi asianmukainen oikeusperusta pääoman korotusten analysoinnille. Tuolloin saatavilla olleiden tietojen perusteella vaikutti siltä, että selvästi ennen finanssikriisiä tehdyt päätökset sijoittamisesta aluekehityshankkeisiin olivat pääsyy Sparkasse KölnBonnin vaikeuksiin. Koska kriisi näytti vain pahentaneen pankin aiempia ongelmia, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamista ei voitu sulkea pois. Toisaalta pääoman korottaminen tapahtui finanssikriisin ollessa pahimmillaan, joten finanssikriisin aikaisissa pankkitapauksissa sovelletun komission käytännön perusteella myös SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltaminen olisi mahdollista.
(69)
Vaikka aiemmissa päätöksissä on viitattu valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuihin suuntaviivoihin (28), jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat’), komissio on täsmentänyt rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 49 kohdassa, että kaikki komissiolle 31 päivänä joulukuuta 2010 tai sitä ennen ilmoitettu tuki arvioidaan pankeille annettavana rakenneuudistustukena rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon mukaisesti pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen sijasta.
(70)
Koska pankkialan tilanne on Saksassa edelleen herkkä, komissio toteaa, että yhden Saksan suurimman säästöpankin mahdollinen hajoaminen […] vuoksi vaikuttaisi järjestelmään ja uhkaisi näin ollen Saksan talouden vakautta.
(71)
Näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta on asianmukainen oikeusperusta arvioitaessa, soveltuuko Sparkassen saama tuki sisämarkkinoille talouden vakauden säilyttämiseen tähtäävänä rakenneuudistustukena.
8.2.2 Rakenneuudistustuen soveltuvuus sisämarkkinoille
(72)
Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon mukaisesti rakenneuudistussuunnitelmassa on osoitettava ensinnäkin, että tuensaajaan kohdistuva rakenneuudistusprosessi soveltuu tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen. Toiseksi tuen määrä on rajoitettava välttämättömään ja sekä tuensaajan että sen osakkeenomistajien olisi osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista. Kolmanneksi tuensaajan markkinavoiman keinotekoisen tukemisen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä on rajoitettava toimenpitein, joilla on myös varmistettava pankkialan kilpailukyky. Myös seurantaa ja menettelyä koskevat kysymykset on ratkaistava.
i) Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen
(73)
Saksa toimitti rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 9-11 kohdan mukaisesti kattavan ja yksityiskohtaisen rakenneuudistussuunnitelman, jossa oli kattavat tiedot liiketoimintamallista. Suunnitelmassa eriteltiin myös pankin vaikeuksien syyt.
(74)
Liiketoimintamallissaan Sparkasse aikoo keskittyä perinteiseen alueelliseen säästöpankkitoimintaan. Se tarjoaa kattavan valikoiman vähittäispankkipalveluja Kölnin ja Bonnin alueella keskeisille asiakassegmenteilleen, joita ovat yksityisasiakkaat, pk-yritykset ja alueella sijaitsevat pienemmät yritysasiakkaat ja institutionaaliset asiakkaat. Sparkasse keskittyy siis lain mukaisiin toimintoihinsa ja hyödyntää keskeistä osaamistaan ja vetäytyy niiltä aloilta, joista sen talousvaikeudet johtuvat. Sparkasse luopuu erityisesti omaan lukuun tapahtuvasta kaupankäynnistä, kaikista ydinliiketoimintaan kuulumattomista tytäryhtiöistä ja sijoituksista SAA- ja ABS-salkkuihin. Komission mielestä pankin uusi liiketoimintamalli on elinkelpoinen ja kestävä pitkällä aikavälillä.
(75)
Sparkassen vaikeudet johtuivat pääasiassa kolmesta toiminnasta: i) aluekehityshankkeista, ii) sijoituksista ABS- ja SAA-salkkuihin ja iii) pankin omistusosuudesta WestLB:ssä.
(76)
Sparkasse aloitti jo vuonna 2008 aluekehityksen alalla toimivien ydinliiketoimintaan kuulumattomien tytäryhtiöiden myynnin tai likvidoinnin. Näiden toimintojen lopettaminen kokonaan on välttämätön ja asianmukainen toimenpide, jolla voidaan poistaa komission esittämät huolet, sillä myynnillä poistetaan näistä tytäryhtiöistä aiheutuvat mahdolliset tulevat tappiot tai riskit. Lisäksi toimenpiteellä vapautetaan pääomaa sekä johdon resursseja, joita voidaan hyödyntää pankin ydinliiketoiminnassa. Divestoinnit pienentävät myös pankin tasetta noin [180-230] miljoonaa euroa ([0-2] prosenttia) (29).
(77)
Koska Kölnin kaupungille myytävien tytäryhtiöiden toiminta liittyy lähinnä kiinteistöjen kehittämiseen ja kiinteistöpalveluihin, komission mielestä arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla annetun tiedonannon (30), jäljempänä ’arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto’, soveltaminen ei ole tässä tapauksessa välttämätöntä eikä asianmukaista. Kyseessä olevien tytäryhtiöiden kirjanpitoarvoihin on tehty merkittäviä alaskirjauksia aiempina vuosina, jotta ne saataisiin vastaamaan niiden markkina-arvoja. Pankille ei siis ole odotettavissa merkittäviä tappioita tytäryhtiöiden myynnistä. Lisäksi Saksan sitoumuksella, jonka mukaan pankki myy tytäryhtiöt riippumattoman asiantuntijan määrittämää markkina-arvoa vastaavaan hintaan, varmistetaan, ettei liiketoimiin liity ylimääräistä valtiontukea.
(78)
Toinen syy pankin ongelmiin olivat ABS- ja SAA-salkut. Näitä sijoituksia on jo vähennetty huomattavasti. Sparkasse KölnBonn luopuu kyseisistä salkuista täysin vuoden 2014 loppuun mennessä. Koska nämä sijoitukset jäävät pankin uuden liiketoimintamallin ulkopuolelle, salkuista luopuminen on välttämätön toimenpide Sparkasse KölnBonnin strategian toteuttamiseksi. ABS- ja SAA-salkuissa jäljellä olevan omaisuuden tämänhetkiset kirjanpitoarvot vastaavat yleisesti niiden markkina-arvoa. Näin ollen kyseisistä salkuista aiheutuva jäljellä oleva riski on rajoitettu eikä vaikuta pankin elinkelpoisuuteen.
(79)
Sparkassen jäljellä oleva omistusosuus WestLB:stä, joka aiheutti Sparkasselle aiemmin […] miljoonan euron tappiot, on kooltaan rajoitettu, ja sitä kompensoidaan RSGV:n sijoitussalkun varannoilla. Lisäksi pankin rahoitusosuus […] maksetaan vain tulevista nettovoitoista. Näin ollen Sparkassen velvollisuus osallistua […] ei vaaranna Sparkassen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Komissio pitää myönteisenä myös sitä seikkaa, että pankin rahoitusosuudet maksetaan vain, jos valtion pääomasta on maksettu korvaus pääoman korotusta koskevien ehtojen mukaisesti.
(80)
Komissio panee merkille, että pankki on jo puuttunut ja puuttuu myös jatkossa yhtiön hallinnossa oleviin puutteisiin. Stadtsparkasse Kölnin sulautuessa Sparkasse Bonnin kanssa vuonna 2005 tapahtuneilla omistajarakenteen muutoksilla ja tuolloin käyttöön otetulla määräenemmistöpäätöksenteolla varmistetaan, etteivät omistajien poliittiset intressit ohita pankin taloudellisia etuja. Lisäksi Sparkassen hallintoelinten rakenteessa ja koossa sekä päätöksentekoprosessissa tehdyillä muutoksilla on parannettu ylimmän johdon vastuullisuutta. Kun vastuutehtäviä yhdistetään ja pankin elimissä lisätään henkilöitä, joilla ei ole poliittisia kytköksiä ja jotka ovat [ulkopuolisia …], parannetaan päätöksentekoprosessin läpinäkyvyyttä ja tehokkuutta. Yhdessä omistajarakenteen muuttamisen kanssa näillä toimenpiteillä puututaan Sparkassen vaikeuksien syihin, sillä niillä minimoidaan riski siitä, että Sparkasse osallistuisi poliittisin tarkoitusperin käynnistettäviin hankkeisiin, jotka ovat pankin taloudellisten etujen vastaisia. Lisäksi pankin johdon riippumattomuus näyttää olevan riittävässä määrin voimassa olevan lainsäädännön mukaista. Sparkasse esitti näyttöä siitä, ettei pankki ole osallistunut enää vuodesta 2004 lähtien uusiin poliittisin tarkoitusperin käynnistettyihin hankkeisiin, mikä osoittaa toteutettujen toimenpiteiden olevan tehokkaita. Uusi hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä on kaiken kaikkiaan yhdenmukainen vastaavissa tapauksissa aikaansaatujen parannusten kanssa (31). Näin ollen muutoksia, joita on toteutettu Sparkassen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmässä tai joihin on sitouduttu, voidaan pitää asianmukaisina ja riittävinä edistämään pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumista.
(81)
Komission mielestä Sparkassen rakenneuudistussuunnitelma täyttää rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 9 kohdassa ja 12-15 kohdassa asetetut vaatimukset, joiden mukaan rakenneuudistussuunnitelmassa olisi osoitettava, miten pankki pääsee mahdollisimman pian takaisin tilanteeseen, jossa se on pitkällä aikavälillä elinkelpoinen ilman valtiontukea. Pankin pitäisi etenkin pystyä saamaan asianmukaista oman pääoman tuottoa ja kattamaan kaikki normaalin toimintansa kustannukset sekä täyttämään asiaankuuluvat lainsäädännön vaatimukset.
(82)
Sparkasse toimitti ensinnäkin talousennusteet vuosille 2008-2014, ja esitti tietoja tuloista, kustannuksista, arvonalennuksista, voitoista ja pankin pääomatilanteesta. Komission mielestä esitetyt perusskenaarion ennusteet perustuvat kohtuullisiin makrotaloudellisiin oletuksiin. Sparkasse odottaa saavansa voittoa jälleen vuonna 2010 ja parantavansa vuotuisia tuloksiaan jatkuvasti koko rakenneuudistuskauden akan. Lisäksi oman pääoman tuotto olisi [9-10] prosenttia vuonna 2013, mikä vaikuttaisi olevan asianmukainen tuottotaso tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimivalle vähittäispankkitoimintaa harjoittavalle pankille. Sparkasse maksaa myös tukitoimenpiteistä täyttä korvausta vuodesta 2013 alkaen. Sparkassen pääomasuhteet säilyvät selvästi lainsäädännön vähimmäisvaatimusten yläpuolella, ja Tier 1 -suhdeluku paranee 6,1 prosentista vuonna 2009 [8-9] prosenttiin vuonna 2014.
(83)
Toiseksi Sparkasse osoitti pystyvänsä kestämään stressiskenaarion. Stressiskenaarion oletukset on arvioitu kohtuullisiksi. Stressiskenaario osoittaa, että Sparkasse ylittää pääomaa koskevat lainsäädännön vaatimukset, joten pankin voidaan katsoa täyttävän rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 13 kohdassa asetetut vaatimukset. Lisäksi herkkyysanalyysistä käy ilmi, että pankki pystyy kestämään mahdolliset suuret korkomuutokset tulevaisuudessa.
(84)
Sparkasse esitti myös varhaisessa vaiheessa tapahtuvan osittaisen takaisinmaksun strategian. Valtion pääoman osittaisen takaisinmaksun pitäisi olla mahdollista laitoksen pääomapohjaa kuluttamatta, sillä rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan Sparkassen Tier 1 -suhdeluvun nousevan [6-7] prosenttiin vuonna 2010 ja ylittävän tämän tason myöhemmin perusskenaariossa ja säilyvän myös stressiskenaariossa selvästi lainsäädännön vähimmäisvaatimusten yläpuolella. Varhaisessa vaiheessa tapahtuvaan osittaiseen takaisinmaksuun ei liity lisätukea Sparkasselle eikä muille liiketoimessa osallisina oleville yrityksille. Osuustodistusten ensimmäisestä 150 miljoonan euron erästä maksettava ostohinta on suunniteltu ensinnäkin vastaamaan suurin piirtein sitä kassavirtaa, jonka Förderungsgesellschaft saisi, jos se oli pitänyt instrumentin, eikä Förderungsgesellschaftin taloudellinen tilanne tule näin paremmaksi. Toiseksi liiketoimi tapahtuu kahden julkisen elimen välillä. Koska Tier 1 -pääomaksi muunnettava instrumentti katsotaan jo tueksi ja koska Sparkasse maksaa Zweckverbandille muuntamisen jälkeen saman korvauksen, komission mielestä muuntamiseen ei liity ylimääräistä tukea. Myös Sparkassen suorittama toisen 150 miljoonan euron erän takaisinosto vastaa läheisesti kassavirtaa, jonka Förderungsgesellschaft olisi saanut, jos se olisi säilyttänyt instrumentin.
(85)
Näin ollen komissio katsoo, että Sparkassen toimittama rakenneuudistussuunnitelma täyttää rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon vaatimukset pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumisen osalta ja poistaa näin menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt.
ii) Oma osallistuminen / vastuunjako
(86)
Kuten rakenneuudistustoimenpiteitä koskevassa tiedonannossa todetaan, pankin ja sen osakkeenomistajien on osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin mahdollisimman suurella määrällä omia varojaan sen varmistamiseksi, että tuki rajoittuu välttämättömään. Tätä tarkoitusta varten voidaan esimerkiksi myydä pankin omaisuuseriä. Lisäksi osakkeenomistajien olisi katettava pankin tappiot mahdollisuuksien mukaan. Sparkassen sitoumuksilla varmistetaan, että omia varoja käytetään ja että pankin hybridipääomaa omistavat yksityiset sijoittajat osallistuvat rakenneuudistuksen kustannuksiin.
(87)
Rakenneuudistussuunnitelma ei sisällä mitään seikkoja, jotka viittaisivat siihen, että tuen määrä ylittäisi sen, mitä tarvitaan kattamaan elinkelpoisuuden palauttamisesta aiheutuvat kustannukset. Saadulla tuella on tarkoitus varmistaa, että Sparkassella on kohtuulliset pääomapuskurit perusskenaariossa ja että se pystyy täyttämään pääomaa koskevat lainsäädännön vaatimukset stressiskenaariossa.
(88)
Sparkasse karsii kustannuksia ja osallistuu siten sisäisillä varoillaan rakenneuudistuksen rahoittamiseen. Kustannuksien vähentämiseksi tehtävillä toimenpiteillä saadaan vuotuisia kustannuksia vähennettyä [25-35] miljoonaa euroa rakenneuudistuskauden loppuun mennessä, mikä on noin [5-8] prosenttia kokonaiskustannuksista vuonna 2009.
(89)
Lisäksi kannattavien ydintoimintaan kuulumattomien tytäryhtiöiden myynnistä saadaan tuloja, joita voidaan käyttää rakenneuudistuksen kustannusten rahoittamiseen.
(90)
Sparkasse ei voi harkintansa mukaan keskeyttää tai lykätä hybridi-instrumenttien kuponkikorkojen maksua, jos se saa voittoa tiettynä vuonna. Hybridi-instrumenttien omistajat kattavat kuitenkin mahdollisuuksien mukaan Sparkassen tappioita, sillä sekä kuponkikorkojen maksua että hybridi-instrumentin pääomaa on jäädytetty tai niitä on käytetty Sparkassen tappioiden kattamiseen. Näin ollen komissio katsoo, että yksityisten hybridisijoittajien mahdollisimman suuri vastuunjako on varmistettu ja näin rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon vaatimukset yksityisten sijoittajien osallistumisesta rakenneuudistuksen kustannuksiin on täytetty.
(91)
Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 24 kohdassa todetaan, että myös asianmukainen korvaus valtion pääomasta on yksi vastuunjaon toteuttamisen keino. Tältä osin komissio katsoo, että pääoman korottamisesta maksettavan korvauksen taso on asianmukainen edellä kuvattujen muiden vastuunjakoon liittyvien toimenpiteiden yhteydessä. Sparkasse pystyy maksamaan ennakoidun voiton ansiosta valtion pääomasta korvausta sekä maksamaan keskeytetyt kuponkikorot pääoman korottamista koskevien ehtojen mukaisesti vuodesta 2011 lähtien osuustodistusten ja vuodesta 2013 lähtien äänettömän osakkuuden osalta, sen jälkeen kun instrumenttien nimellispääomaa on täydennetty. Valtion omistamista osuustodistuksista kertyy korkoa [2-6] vuodelta, ja tappioiden kattamiseen huvennutta pääomaa täydennetään molempien pääomankorotusvälineiden osalta. Perusskenaarion talousennusteiden mukaisesti valtio saa siis myöhemmin takaisin sekä osuustodistuksista maksattamatta olevat korot että molemmista instrumenteista huvenneen pääoman.
(92)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Saksan toimittama rakenneuudistussuunnitelma sisältää riittävän oman osallistumisen rakenneuudistuksen kustannuksiin ja poistaa näin menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt.
iii) Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet
(93)
Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevassa tiedonannossa vaaditaan, että rakenneuudistussuunnitelmassa on ehdotettava toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä ja varmistetaan pankkialan kilpailukyky. Lisäksi toimenpiteillä olisi puututtava moraalikatoon ja varmistettava, ettei valtiontuella rahoiteta kilpailun vastaista toimintaa.
(94)
Toimenpidepaketilla puututaan riittävästi moraalikatoon. Sparkasse on sitoutunut myymään useita ydintoimintaan kuulumattomia kannattavia tytäryhtiöitä. Näihin kuuluvat osuudet […], […], RW Holding AG:ssä, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH:ssa, Schufa Holding AG:ssä ja neue leben Pensionsverwaltung AG:ssä, jotka ovat Sparkassen merkittäviä […].
(95)
Saksan viranomaiset ovat esittäneet tarkat määräajat suunnitelluille divestoinneille ja sitoutuneet nimittämään valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen varmistamaan, että sitoumukset hoidetaan ajallaan. Jos sitoumuksen mukaista määräaikaa ei noudateta, nimitetään toimitsijamies hoitamaan divestoinnit.
(96)
Pankin rakenneuudistukseen kuuluu Sparkassen toiminnan supistaminen tietyillä asiakassegmenteillä. Näiden toimenpiteiden ansiosta kilpailijoilla on pääsy pankin suuryritysasiakkaisiin ja institutionaalisiin asiakkaisiin. Koska tämä vaikuttaa lähinnä suuriin yrityksiin, joilla on yleensä mahdollisuus saada rahoitusta pääomamarkkinoilta, komission mielestä toimenpiteestä aiheutuva, reaalitalouteen kohdistuvien kielteisten vaikutusten riski on merkityksetön.
(97)
Lisäksi Sparkasse pienentää nimellismääräisesti rakenneuudistustoimenpiteiden täytäntöönpanon avulla taseensa loppusummaan [15-20] prosenttia suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin ([15-20] prosenttia suhteessa taseen loppusummaan) ja [10-15] prosenttia, kun tuleva kasvu otetaan huomioon (5 prosenttia suhteessa taseen loppusummaan). Pienentäminen toteutetaan lähinnä SAA- ja ABS-sijoituksista luopumalla, omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin lopettamisella ([6-8] prosenttia suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin, [6-8] prosenttia suhteessa taseen loppusummaan) ja vähentämällä institutionaalisille asiakkaille myönnettyjä suuria luottoja ja luottosopimuksia ([5-7] prosenttia suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin, [5-7] prosenttia suhteessa taseen loppusummaan).
(98)
Kun otetaan huomioon tässä tapauksessa kyseessä olevan tuen määrä (3,3 prosenttia suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin), näiden toimenpiteiden voidaan katsoa olevan riittäviä ja oikeasuhtaisia pankin koon pienentämiseksi ja sen toiminta-alan supistamiseksi. Sparkasse toimii vain Kölnin ja Bonnin alueella, jossa sen markkina-asema on merkittävä ([18-23] prosenttia-[30-35] prosenttia tuotteesta riippuen), muttei määräävä. Pankki ei myöskään toimi hintajohtajana keskeisillä liiketoimintasegmenteillään. Tästä syystä lisätoimenpiteet pankin markkinaosuuden kaventamiseksi vielä enemmän keskeisillä vähittäispankkitoiminnan markkinoilla eivät vaikuta asianmukaisilta Sparkassen tapauksessa. Komissio huomauttaa ensinnäkin, ettei ydinliiketoiminta ollut pankin vaikeuksien syy. Lisäksi Saksa esitti riittävästi näyttöä siitä, että tällaiset toimenpiteet olisivat hankalia ja kohtuuttoman kalliita toteuttaa, mikä vaikuttaisi kielteisesti pankin kannattavuuteen ja uhkaisi Sparkassen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Tällaiset toimenpiteet vaikuttaisivat haitallisesti myös Sparkassen ydinliiketoimintasegmentteihin (pk-yritykset ja yksityisasiakkaat), jotka eivät kuitenkaan olleet syynä pankin vaikeuksiin. Koska näiden asiakasryhmien mahdollisuus saada vaihtoehtoista rahoitusta on hyvin heikko ja koska komission päätöksentekokäytännön tavoitteena on antolainauksen säilyminen reaalitaloudessa, komissio toteaa, että Sparkassen toiminta-alan rajoittaminen tätä enemmän vaikuttaisi sen ydinliiketoimintaan ja olisi näin haitallista sekä pankille että sen palvelemille markkinoille.
(99)
Komissio panee merkille myös Sparkassen ja Saksan antamat toimintalinjoja koskevat sitoumukset. Näihin sitoumuksiin sisältyvät hintajohtajana toimimisen kielto ja kielto viitata valtiontukeen mainonnassa, jotta Sparkassea estetään rahoittamasta tuella kilpailun vastaista toimintaa markkinoilla. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 40 kohdan mukaan yritysostokiellolla varmistetaan lisäksi, ettei valtiontukea käytetä kilpailevien yritysten ostamiseen.
(100)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Sparkassen ehdottamien toimenpiteiden laajuus ja luonne ovat riittävät ja asianmukaiset kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi. Sparkassen rakenneuudistussuunnitelma täyttää siis rakenneuudistustoimenpiteitä koskevassa tiedonannossa asetetut vaatimukset elinkelpoisuuden, vastuunjaon ja kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta ja poistaa näin menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt.
8.2.3 Seuranta
(101)
Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 5 luvun mukaisesti säännölliset kertomukset ovat välttämättömiä, jotta komissio voi tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan moitteettomasti. Saksa nimittää valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen, joka laatii puolivuosittaiset seurantakertomukset. Ensimmäinen kertomus on määrä antaa helmikuussa 2011. Komissio katsoo näin ollen, että rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen asianmukainen seuranta on varmistettu.
(102)
Komissio toteaa, että tämän päätöksen 4 luvussa esitelty rakenneuudistussuunnitelma on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen.
9. PÄÄTELMÄ
(103)
Komissio toteaa, että rakenneuudistustoimenpiteet ovat omiaan palauttamaan Sparkassen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden ja että ne ovat vastuunjaon kannalta riittäviä sekä asianmukaisia ja oikeasuhtaisia rajoittamaan kyseessä olevien tukitoimenpiteiden markkinoita vääristäviä vaikutuksia. Näin ollen komissio katsoo, että esitetty rakenneuudistussuunnitelma täyttää rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon vaatimukset ja että rakenneuudistustoimenpiteiden voidaan näin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Pääoman korotukset voidaan siis hyväksyä rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Julkisten osakkeenomistajien Sparkasse KölnBonnille antama rakenneuudistustuki on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
Tuki soveltuu sisämarkkinoille edellyttäen, että rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan ja liitteissä I, II ja III luetellut sitoumukset täytetään.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.
Tehty Brysselissä 29 päivänä syyskuuta 2010.