ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. září 2011
o Státní podpoře SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) Spolkové republiky Německo ve prospěch společnosti HSH Nordbank AG
(oznámeno pod číslem K(2011) 6483)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/477/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo dne 30. dubna 2009 oznámilo Komisi státní opatření ve prospěch společnosti HSH Nordbank AG (dále jen „HSH AG“) ve formě záruky, která zahrnuje tranši druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR (dále jen „záruka na pokrytí rizik“) a kapitálovou injekci ve výši 3 mld. EUR (dále jen „rekapitalizace“). Tato opatření byla poskytnuta nepřímo veřejnými vlastníky HSH, tedy Svobodným a hanzovním městem Hamburk a spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko (dále jen jednotlivě „Hamburk“ či „Šlesvicko-Holštýnsko“ nebo společně „veřejní vlastníci“).
(2)
Rozhodnutím ze dne 29. května 2009 ve věci N 264/09 (2) (dále jen „rozhodnutí o záchraně“) Komise schválila rekapitalizaci a záruku na pokrytí rizik na období šesti měsíců jako opatření záchrany pro HSH AG slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (3) (SFEU). V rozhodnutí Komise vyzvala německé orgány, aby během tří měsíců předložily plán restrukturalizace.
(3)
Dne 1. září 2009 Německo předložilo Komisi plán restrukturalizace.
(4)
Komise dne 22. října 2009 zahájila ohledně záruky na pokrytí rizik a ocenění HSH AG v souvislosti s rekapitalizací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (4).
(5)
Dne 21. listopadu 2009 bylo rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5) a zúčastněné strany byly vyzvány, aby do dvou týdnů po datu zveřejnění předložily svá stanoviska.
(6)
Ve dnech 30. listopadu a 11. prosince 2009 Komise obdržela stanoviska od sdružení Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein a od společnosti Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (dále jen jednotlivě „SGVSH“ či „SVB“ nebo společně „sdružení spořitelen“).
(7)
Dne 3. prosince 2009 požádala skupina investorů konzultujících společnost J. C. Flowers & Co. LLC (dále jen „Flowers“) o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 7. prosince 2009. Komise obdržela připomínky Flowers dne 17. prosince 2009.
(8)
Dne 1. prosince 2009 požádalo Německo o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 7. prosince 2009. Dne 7. prosince 2009 požádala také HSH AG o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 17. prosince 2009. Německo dne 17. prosince 2009 předložilo společné stanovisko spolkových zemí a HSH AG k rozhodnutí o zahájení řízení.
(9)
Dne 2. prosince 2009 proběhlo jednání, kterého se zúčastnily Flowers, sdružení spořitelen, německé orgány a Komise.
(10)
Komise dne 21. prosince 2009 předala Německu nedůvěrná znění stanovisek předložených zúčastněnými stranami a vyzvala německé orgány, aby během jednoho měsíce předložily své připomínky.
(11)
Dne 18. ledna 2010 Německo sdělilo připomínky veřejných vlastníků ke stanoviskům Flowers a sdružení spořitelen.
(12)
Pokud jde o záruku na pokrytí rizik a zejména o ocenění portfolia aktiv, jejichž riziko je zajištěné zárukou na pokrytí rizik (dále jen „zajištěné portfolio“), proběhlo mezi německými orgány a Komisí v období od září 2009 do února 2010 několik setkání, telekonferencí a dalších forem výměny informací. Německo předložilo další informace mimo jiné ve dnech 6., 20., 21., 22., 23. a 29. října, 11., 12., 16. a 27. listopadu a 17. prosince 2009, jakož i ve dnech 26. a 27. ledna a 19. února 2010.
(13)
Německo a útvary Komise projednávaly plán restrukturalizace, záruku na pokrytí rizik a rekapitalizaci, jakož i ocenění zajištěného portfolia v období od října 2009 do června 2011 v rámci celé řady zasedání, telekonferencí a dalších forem výměny informací, zejména - avšak ne výlučně - ve dnech 5., 21. a 27. října, 4., 12., 13., 18., 27. a 30. listopadu a 7., 9., 14. a 15. prosince 2009, ve dnech 14. a 19. ledna, 21. dubna, 5., 12., 20., 26., 28. a 31. května, 15. června, 13., 16., 22. a 23. července, 30. září, 22. listopadu a 9. a 22. prosince 2010, jakož i ve dnech 23. a 28. února, 18. března, 1. a 8. dubna, 25. května a 7., 16. a 29. června 2011. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předloženo dne 11. července 2011.
(14)
Dne 5. září 2011 předložilo Německo seznam závazků, jenž je součástí přílohy I tohoto rozhodnutí.
2. POPIS PŘÍJEMCŮ
(15)
Koncern HSH (dále jen „HSH“) je pátou největší německou zemskou bankou se sídlem v Hamburku a Kielu. Jedná se o akciovou společnost, která byla zřízena dne 2. června 2003 v důsledku fúze Hamburgische Landesbank a Landesbank Schleswig-Holstein. V říjnu 2006 získala Flowers (6) od WestLB 24,1 % podílů HSH (26,6 % hlasovacích práv) v očekávání, že HSH v roce 2008 vstoupí na burzu.
(16)
Dne 31. prosince 2008 měla HSH bilanční sumu ve výši 208 mld. EUR a rizikově vážená aktiva v hodnotě 112 mld. EUR.
(17)
Po provedení opatření schválených Komisí v rozhodnutí o záchraně ze dne 29. května 2009 vypadala struktura vlastníků HSH takto: Hamburk 10,89 %; Šlesvicko-Holštýnsko 10,42 %; společnost HSH Finanzfonds AöR, veřejnoprávní instituce společně zřízená a stejným dílem kontrolovaná spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko, 64,18 %; SGVSH 4,73 %; SVB 0,58 % a Flowers 9,19 % (7).
(18)
HSH je obchodní bankou, jejímž hlavním regionem je severní Německo. Jejími hlavními obchodními oblastmi jsou obchodní bankovnictví a soukromé bankovnictví. Činnosti v oblasti obchodního bankovnictví se soustředí na lodní dopravu, firemní zákazníky, dopravu, nemovitosti a obnovitelné energie. HSH je největším poskytovatelem financí v oblasti stavby lodí na světě a vedoucím poskytovatelem finančních služeb v odvětví letectví (součást obchodní divize dopravy). V prosinci 2008 byla HSH zastoupena v 21 velkých finančních pobočkách v Evropě, Asii a Americe.
(19)
HSH patří mezi německé veřejné úvěrové instituce, které do 18. července 2005 těžily z neomezených státních záruk odpovědnosti úvěrové instituce (Anstaltslast) a ručení zřizovatele (Gewährträgerhaftung) (8).
(20)
Počátkem 90. let 20. století došlo k převodům majetku a kapitálu ve výši 523 mil. EUR, které zvýhodnily předchůdce HSH, banky Hamburgische Landesbank a Landesbank Schleswig-Holstein. Komise dne 20. října 2004 rozhodla, že tyto převody představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem, které musí být vráceny (9). HSH musela veřejným vlastníkům vrátit částku v celkové výši 756 mil. EUR včetně úroků. HSH tuto platbu provedla ve dvou splátkách ve dnech 31. prosince 2004 a 3. ledna 2005.
(21)
Aby se vyrovnal odliv kapitálu, navýšili podílníci dne 20. července 2005 kapitál HSH o 556 mil. EUR (10). Toto navýšení kapitálu bylo provedeno z vlastních zdrojů ve spojení s tzv. dílčími platbami. Na základě tohoto mechanismu se struktura vlastníků příliš nezměnila. Komise dne 6. září 2005 rozhodla, že navýšení kapitálu bylo v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a tudíž nepředstavovalo státní podporu (11).
(22)
V polovině července 2008 podílníci HSH rozhodli navýšit vlastní kapitál HSH, aby financovali její růst. Objem těchto kapitálových opatření činil téměř 2 mld. EUR; z toho bylo přibližně 1,26 mld. EUR nového kapitálu.
(23)
První část těchto kapitálových opatření spočívala v tom, že všechny tiché spoluúčasti v celkové výši 685 mil. EUR (12) a prioritní akcie v hodnotě 57 mil. EUR, které byly v držení veřejných vlastníků, byly přeměněny v kmenové akcie. V okamžiku přeměny Flowers podepsala navýšení kapitálu v hotovosti, aby zabránila rozmělnění svého vlastnictví akcií (13). V důsledku toho HSH obdržela dodatečně asi 300 mil. EUR.
(24)
Jako druhou část kapitálových opatření vlastníci rozhodli o nové tiché spoluúčasti ve formě směnitelné obligace v celkové výši 962 mil. EUR. Účast veřejných a soukromých podílníků na tiché spoluúčasti odpovídala jejich podílům (veřejní 660 mil. EUR, soukromí 240 mil. EUR). Dalších 62 mil. EUR převzali soukromí podílníci. Tento tichý vklad byl k 31. prosinci 2010 přeměněn na kmenové akcie.
(25)
Německo informovalo Komisi o kapitálových opatřeních popsaných v bodech 22 až 24. Podle názoru Komise byly investice veřejných podílníků v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, neboť na transakci se významnou měrou podílel soukromý investor za stejných podmínek jako veřejní podílníci; dne 1. srpna 2008 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí, že se touto záležitostí již nebude zabývat.
(26)
V období 1999-2009 zaznamenala HSH kumulované ztráty ve výši 1,85 mld. EUR a vyplatila svým veřejným vlastníkům kumulované dividendy ve výši 354 mil. EUR. Ve stejném období dodali veřejní vlastníci HSH [4-5] (14) mld. EUR nového kapitálu a zaručili se za závazky až do výše 166 mld. EUR.
Tabulka 1
Finanční ukazatele HSH pro veřejné vlastníky v období 1999-2009 (15)
Obchodní rok
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Zisk a ztráta (v mil. EUR) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Kumulovaný zisk a ztráta (v mil. EUR)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Vyplacení dividend veřejným vlastníkům (v mil. EUR)
36
44
72
96
105
0
0
Kumulované vyplacení dividend veřejným vlastníkům (v mil. EUR)
36
80
153
248
354
354
354
Dodání nového kapitálu vlastníky (v mil. EUR) podle místních GAAP
[300-600]
0
0
[700-1 400]
3 000
Kumulované dodání kapitálu veřejnými vlastníky (v mil. EUR)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000-2 000]
[4 000-5 000]
Záruka na pokrytí rizik (v mld. EUR)
10
Zaručené závazky (v mld. EUR), z toho
162
166
152
144
161
88
78
75
73
ručení zřizovatele (v mld. EUR)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
záruky SoFFin (v mld. EUR)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
Dříve byla HSH hodnocena všemi třemi velkými ratingovými agenturami (17) vždy stupněm AA. Dlouhodobý rating odrážel neomezené státní záruky poskytnuté veřejnými vlastníky HSH. Předpoklad, že veřejní vlastníci poskytnou další podporu, hraje i nadále významnou úlohu při ratingu HSH, přičemž agentura Fitch zvýšila rating (18) o sedm stupňů. Agentura Moody’s zvýšila na základě podpůrných faktorů rating o celkem sedm stupňů, z nichž jeden je třeba přičíst podpoře (regionální podpoře) poskytnuté veřejnými vlastníky.
(28)
Stand-alone rating (u Moody’s „rating finanční síly banky“ či „BFSR“) (19) C odráží názor ratingových agentur, že HSH disponuje přiměřenou finanční silou s omezeným, avšak dobrým obchodním modelem. Podle metody BFSR agentury Moody’s vykazují banky ohodnocené stupněm C buď přijatelné finanční základy v rámci předvídatelného a stabilního prostředí, nebo dobré finanční základy v rámci méně předvídatelného a stabilního prostředí.
(29)
V červenci 2004 začala agentura Fitch hodnotit nezaručené obligace HSH stupněm A, přičemž stand-alone rating HSH ponechala na stupni C. V červenci 2005 následovaly agentury Moody’s a S&P se svými ratingy na nezaručené obligace. Do počátku krize v roce 2008 byly ratingy HSH stabilní.
(30)
Od října 2008 lze u ratingů HSH sledovat dva trendy. První trend začal v říjnu 2008, když agentury Fitch a Moody’s postupně snížily stand-alone rating HSH na nižší stupeň kategorie D a vyšší stupeň kategorie E (E je nejnižší možný rating BFSR agentury Moody’s) (20). Jako důvody snížení ratingu agentury uvedly a) značné riziko vyplývající z cyklického základu aktiv HSH a zejména z aktiv v oblasti lodní dopravy, b) omezený přístup banky HSH ke kapitálu, přestože HSH prováděla kapitálově velmi náročné úvěrové operace a c) slabou a nízkou výnosnost HSH v porovnání s obdobím před krizí, kterou lze vysvětlit nízkým výnosem z aktiv, poměrně vysokými rezervami ke krytí rizik v oblasti financí založených na majetku („asset-based finance“) a podstatně vyššími náklady financování než před krizí. Agentury dále vyjádřily zásadní pochybnosti ohledně obchodního profilu HSH. Jelikož HSH nemá nijak rozsáhlý přístup k soukromým klientům, bude i nadále závislá na peněžních a kapitálových trzích, na nichž však bude mít problémy se zajištěním dostatečných finančních prostředků. Dodržování přísnějších regulačních požadavků ohledně kapitalizace, rezerv v oblasti likvidity a nevyváženosti financování by bylo pro čistě velkoobchodní banku jako HSH obzvlášť náročné.
(31)
Druhý trend začal v květnu 2009, když agentura S&P snížila rating HSH na BBB+. Následovaly agentury Moody’s a Fitch, které v květnu a v červenci 2010 snížily rating HSH na A3/A-. Při odůvodnění snížení ratingu poukázaly ratingové agentury na omezení další podpory ze strany veřejných vlastníků na základě a) pravidel státní podpory platných v EU a b) jejich rozpočtových omezení. Dosavadní rozsáhlá opatření podpory byla pro finanční sílu veřejných vlastníků těžkým břemenem, takže byli ochotni poskytnout další podporu jen v omezené míře. Důležitým aspektem při posuzování další ochoty veřejných vlastníků přijímat opatření podpory byl velký objem dluhových cenných papírů vydaných při použití doložky zachování právních účinků (grandfathering) (21), který tehdy zůstal v bilanci HSH.
(32)
Již v roce 2007 byla hodnota strukturovaného úvěrového portfolia (CIP) (22) HSH ve výši 30 mld. USD v důsledku finanční krize snížena o 1,3 mld. EUR. Rozšíření krize na reálnou ekonomiku negativně ovlivnilo tradiční úvěrové portfolio a kvalitu pohledávek HSH z jejích finančních činností v oblasti lodní dopravy, dopravy, nemovitostí a obnovitelných energií. Další úprava hodnoty CIP směrem dolů o 1,6 mld. EUR a vytvoření rezervy na riziko úvěrových operací ve výši 1,9 mld. EUR výrazně přispěly k negativnímu výsledku ve výši 3,2 mld. EUR v roce 2008.
(33)
Úpadek banky Lehman Brothers v září 2008 vedl k dalšímu zostření problémů refinancování HSH, takže HSH požádala zvláštní fond ke stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung) (dále jen „SoFFin“) o záruky likvidity ve výši 30 mld. EUR.
(34)
Dne 29. dubna 2009 Spolkový úřad pro finanční dohled (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht) (dále jen „BaFin“) sdělil bance HSH, že se na základě stávající situace HSH z hlediska pravidel obezřetnosti domnívá, že je pro HSH složité splnit zákonné kapitálové požadavky. Úřad BaFin oznámil, že podle § 47 německého zákona o poskytování úvěrů vyhlásí moratorium, pokud vlastníci HSH nenavýší kapitálovou základnu HSH.
(35)
Dne 6. května 2009 snížila agentura S&P rating HSH o dva stupně z kategorie A na kategorii BBB + s negativním výhledem.
3. OPATŘENÍ PODPORY
(36)
Spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko a Hamburk přiznaly bance HSH v květnu a červnu 2009 dvě opatření podpory: rekapitalizaci ve výši 3 mld. EUR a opatření záruky druhé ztráty (dále jen „záruka na pokrytí rizik“) ve výši 10 mld. EUR. Kromě toho HSH obdržela třetí podporu od fondu SoFFin ve formě záruk likvidity, které nakonec činily 17 mld. EUR (dále jen „záruky likvidity“).
3.1. REKAPITALIZACE
(37)
Rekapitalizace spočívala v kapitálovém vkladu v hotovosti v celkové výši 3 mld. EUR hlavní kapitálové složky Tier 1 výměnou za kmenové akcie s hlasovacím právem. Akcie byly emitovány společností HSH AG a v plné výši upsány společností HSH Finanzfonds AöR. Společnost HSH Finanzfonds AöR je veřejnoprávní instituce společně zřízená a stejným dílem vlastněná a kontrolovaná spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko.
(38)
HSH Finanzfonds AöR získala finanční prostředky potřebné na rekapitalizaci vydáním dluhopisů na kapitálových trzích. Závazky instituce vyplývající z emise dluhopisů jsou rovným dílem zajištěny spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko jako dílčích dlužníků a zárukami vůči vlastníkům dluhopisů. Dluhopisy vydané HSH Finanzfonds AöR slouží pouze k financování rekapitalizace HSH. HSH Finanzfonds AöR působí výlučně jako účelová společnost pro spolkové země Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko a vedle rekapitalizace a záruky na pokrytí rizik nesleduje žádné další cíle.
(39)
Emisní cena nových akcií byla stanovena na základě ocenění HSH společností PricewaterhouseCoopers (dále jen „PwC“), podle něhož činí hodnota společnosti v rozmezí od [ 2] mld. EUR do [ 3] mld. EUR ([ 19] EUR až [ 28] EUR za akcii). Podle ocenění je pak průměrná hodnota HSH [2-3] mld. EUR ([19-28] EUR za akcii). Ocenění bylo provedeno před snížením ratingu HSH ze dne 6. května 2009. Dopad snížení ratingu na hodnotu HSH nebyl při oceňování brán v úvahu, byl však zohledněn při poradách o stanovení emisní ceny. Ocenění vycházelo z předpokladu, že v roce 2013 dojde ke zvýšení ratingu na dřívější hodnotu A.
(40)
Za vložení 3 mld. EUR nového kapitálu chtěly spolkové země Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko dosáhnout ročního protiplnění ve výši 10 % (300 mil. EUR ročně). Jelikož zisky předpovídané v obchodním plánu HSH na období 2009-2012 nebyly dostatečné pro vyplacení 10 % dividend na všechny kmenové akcie, byla emisní cena nových kmenových akcií snížena o dividendy nevyplacené v období 2009-2012 ve výši 10 %. Současná hodnota platby dividend ve výši 10 % za období 2009-2012 činí [650-800] mil. EUR ([3-6] EUR za akcii). Cena nových akcií byla stanovena na 19 EUR za akcii ([19-28] EUR mínus [3-6] EUR). HSH Finanzfonds AöR získala 157 894 737 nových kmenových akcií.
(41)
Sdružení spořitelen a Flowers se rekapitalizace neúčastnily, čímž se podíly obou sdružení spořitelen a Flowers rozmělnily z 13,20 %, 1,62 % příp. 25,67 % na 4,73 %, 0,58 % příp. 9,19 % a společné přímé a nepřímé podíly spolkových zemí Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko (včetně podílů držených prostřednictvím společnosti HSH Finanzfonds AöR) se zvýšily z 59,51 % na 85,49 %.
3.2. ZÁRUKA NA POKRYTÍ RIZIK
(42)
Záruka na pokrytí rizik byla zavedena současně s rekapitalizací v červnu 2009. Také tuto záruku poskytla přímo HSH Finanzfonds AöR. Sdružení spořitelen a Flowers se na tomto opatření nepodílely. Záruka na pokrytí rizik spočívá v záruce druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR, která chrání HSH před ztrátami, jež vyplývají z portfolia v celkové výši 172 mld. EUR k určitému rozhodnému dni v březnu 2009 (expozice v selhání ve výši 187 mld. EUR). Tranši první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR nese HSH sama. Tranše druhé ztráty ve výši až 10 mld. EUR jde na vrub HSH Finanzfonds AöR. Ztráty, které přesahují částku 13,2 mld. EUR (tranše první a druhé ztráty dohromady), ponese HSH. Převodní hodnota zajištěného portfolia činí [cca 168] mld. EUR (celková hodnota aktiv [cca 172] mld. EUR mínus 3,2 mld. EUR).
(43)
V zásadě může HSH záruku kdykoli vypovědět, až do 31. prosince 2013 je však takové vypovězení omezeno na [2-5] mld. EUR celkem a na [1-4] mld. EUR ročně. Dne 9. března 2011 HSH vypověděla 1 mld. EUR záruky. Dne 18. června 2011 a opět dne 6. září 2011 HSH vypověděla další 1 mld. EUR záruky, takže se zbývající záruka snížila na 7 mld. EUR. Úřad BaFin byl o výpovědích informován. BaFin prohlásil, že proti tomu nevznese žádnou námitku.
(44)
Znehodnocená aktiva jako cenné papíry zajištěné aktivy (Asset-Backed-Securities,„ABS“) činí cca [3-6] % z [cca 172] mld. EUR portfolia zajištěného zárukou na pokrytí rizik. Velkou část zajištěných aktiv tvoří zákaznické úvěry, které představují hlavní činnost HSH. Zajištěné portfolio je vedeno v různých měnách, např. v EUR, USD a GBP.
Tabulka 2
Rozdělení [cca 172] mld. EUR zajištěných aktiv
Druh aktiv
Aktiva zahrnutá do rozvahy
(v mld. EUR)
% portfolia
Zákaznické úvěry
[cca 115]
(…)
Cenné papíry s pevným výnosem
[cca 30]
(…)
Půjčky proti dlužnímu úpisu (23)
[cca 15]
(…)
Cenné papíry zajištěné aktivy
[cca 10]
(…)
Platební záruky
[cca 5]
(…)
Celkem
[cca 172]
100,0
(45)
Před zavedením záruky na pokrytí rizik HSH nenechala ocenit externími odborníky celé portfolio, nýbrž pouze portfolio ABS a část portfolia CIP, která byla oceněna společnostmi Blackrock a Cambridge Place. Na příslušnou žádost Komise provedla HSH v období listopad 2009 až leden 2010 na základě předpokladu Komise ohledně přísného „zátěžového“ scénáře ocenění zajištěného portfolia. Ocenění bylo provedeno ve spolupráci s odborníky Komise. Předpoklady ocenění byly v souladu s přísnými „zátěžovými“ scénáři, které Komise použila v jiných případech. Ocenění vycházelo z podrobné analýzy vzorku 40 transakcí s fiktivní hodnotou 1 mld. EUR, tj. 0,6 % celkové expozice, a z ocenění tranší provedeného na velké reprezentativní části portfolia při použití programu agentury Moody’s CDOROM (24). Výchozí předpoklady byly prodiskutovány s odborníky Komise. Banku HSH přitom podporoval externí odborník společnosti Morgan Stanley, který potvrdil technickou správnost výpočtů. Účinek snížení kapitálu záruky na pokrytí rizik v okamžiku jejího zavedení byl vyčíslen na [cca 3,5] mld. EUR. V únoru 2010 potvrdil úřad BaFin správnost metody použité ke stanovení účinku snížení kapitálu a souvisejících výpočtů.
(46)
Podle smlouvy o poskytnutí záruky uzavřené dne 2. června 2009 mezi HSH Finanzfonds AöR a HSH obdrží HSH Finanzfonds AöR za poskytnutí záruky druhé tranše prémii ve výši 400 bazických bodů ročně na nominální hodnotu záruky (10 mld. EUR) (dále jen „základní prémie“). Na základě využití a výpovědí se snižuje částka, na kterou je protiplnění ve výši 400 bazických bodů vypláceno. Tabulka 3 ukazuje celkovou částku kumulativní platby ve třech scénářích: a) scénář 1: základní scénář HSH, ve kterém se předpokládá, že záruka nebude využita a bude ze strany HSH do konce roku 2015 v plné výši vypovězena; b) scénář 2: méně příznivý scénář, v němž se počítá s využitím záruky ve výši 5 mld. EUR a c) scénář 3: případ, z něhož vychází ocenění aktiv a v němž se předpokládá, že záruka bude do roku [2015-2020] v plné výši využita (žádné výpovědi).
Tabulka 3
Protiplnění za záruku na pokrytí rizik podle návrhu Německa pro různé scénáře
(v mil. EUR)
Scénář 1
(záruka nebude využita)
Scénář 2
(záruka bude využita ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(záruka bude využita ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
Během období restrukturalizace by platby základní prémie podle využití záruky představovaly částku mezi [100-150] mil. EUR a 405 mil. EUR ročně (viz tabulka 4).
Tabulka 4
Předpokládaná platba základní prémie (400 bazických bodů) HSH společnosti HSH Finanzfonds AöR během období restrukturalizace (v mil. EUR)
(v mil. EUR)
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Scénář 1 (záruka nebude využita)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
Scénář 2 (záruka bude využita ve výši 5 mld. EUR)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
Scénář 3 (záruka bude využita ve výši 10 mld. EUR)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3. ZÁRUKY LIKVIDITY
(48)
HSH kromě toho požádala fond SoFFin o záruky likvidity, které měly pokrýt emisi nových dluhových cenných papírů v celkové výši 30 mld. EUR. Počátkem prosince 2008 SoFFin schválil emisi první tranše ve výši 10 mld. EUR. Záruky byly schváleny v rámci německého záchranného balíčku (25). Zbývajících 20 mld. EUR mělo být uvolněno po předložení plánu restrukturalizace. Druhá tranše ve výši 20 mld. EUR byla uvolněna poté, co HSH dne 7. března 2009 předložila fondu SoFFin koncepci restrukturalizace. K 30. září 2009 bylo využito celkem 17 mld. EUR. K 1. lednu 2010 snížil SoFFin maximální výši záruky z 30 mld. EUR na 17 mil. EUR. Maximální částka již nebyla zvýšena.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
4.1. PŮVODNÍ PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NÁSLEDNÁ ZMĚNA FINANČNÍCH PROGNÓZ
(49)
První plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 (dále jen „původní plán restrukturalizace“) je popsaný v rozhodnutí o zahájení řízení (body 23 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení). Doplňující informace ke koncepci restrukturalizace obsažené v původním plánu restrukturalizace byly předloženy v období říjen 2009 až červen 2011. Pozměněné znění plánu restrukturalizace bylo předloženo dne 11. července 2011 (dále jen „pozměněný plán restrukturalizace“). Finanční prognózy obsažené v původním plánu restrukturalizace a odpovídající aktualizace budou stručně popsány níže.
(50)
Původní plán restrukturalizace předpokládal pro období 2009-2014 snížení čistých výnosů z úroků o [cca 20] % z [cca 1,4] mld. EUR na [cca 1,1] mld. EUR. Ohledně jednotlivých prvků finančních výsledků předpokládala HSH pro hlavní banku (26) na období 2009-2014 zvýšení výsledku před restrukturalizací (a po vytvoření rezervy na riziko úvěrových operací) o více než 200 %, a to z [cca 350] mil. EUR na [cca 1,1] mld. EUR. Výsledky před restrukturalizací předpokládané pro rok 2014 ve výši [cca 1,1] mld. EUR zahrnovaly rovněž pozitivní dopad z uvolnění částí rezervy na riziko úvěrových operací ve výši [cca 100] mil. EUR. Jako čistý zisk z provizí a obchodní výsledek bylo pro rok 2014 vykázáno [vždy cca 20] % výsledku před restrukturalizací hlavní banky. V pozměněném plánu restrukturalizace byl předpokládaný výsledek před restrukturalizací pro rok 2014 opraven na [350-450] mil. EUR, přičemž čistý zisk z provizí a obchodní výsledek činí [10-15] %.
(51)
V původním plánu restrukturalizace se počítalo se snížením celkových aktiv HSH z [cca 175] mld. EUR (2009) na [cca 150] mld. EUR (2014). Dále se předpokládalo zvýšení aktiv hlavní banky z [cca 100] mld. EUR (2009) na [cca 110] mld. EUR (2014). V pozměněném plánu restrukturalizace byl objem celkových aktiv pro HSH předpokládaný pro rok 2014 změněn na 120 mld. EUR a aktiva pro hlavní banku předpokládaná pro rok 2014 na 82 mld. EUR.
(52)
Podle původního plánu restrukturalizace se měla aktiva segmentu sektorové banky (lodní doprava, energie a doprava) zvýšit z [cca 30] mld. EUR (2009) na [cca 35] mld. EUR (2014); z toho mělo [cca 20] mld. EUR připadat na aktiva v oblasti lodní dopravy přednostně financovaná v USD. V pozměněném plánu restrukturalizace byla předpokládaná aktiva segmentu sektorové banky pro rok 2014 upravena na [20-25] mld. EUR a aktiva v oblasti lodní dopravy na 15 mld. EUR. Oproti původnímu plánu restrukturalizace nebyla již obchodní divize letecké dopravy do pozměněného plánu restrukturalizace začleněna.
(53)
Kvóta kapitálu Tier 1 předpokládaná pro rok 2014 činila v původním plánu restrukturalizace [cca 10] % a v pozměněném plánu restrukturalizace byla odhadována na [10-15] %.
(54)
Původní plán restrukturalizace obsahoval pro rok 2014 rozdělení plánovaných finančních zdrojů pro část bilance, která má být financována, ve výši [cca 100] mld. EUR (z toho [cca 25] mld. EUR nezajištěného financování na peněžním a kapitálovém trhu), takže oproti plánovaným celkovým aktivům ve výši [cca 150] mld. EUR vznikla mezera ve financování ve výši [cca 50] mld. EUR. V pozměněném plánu restrukturalizace byla mezera mezi předpokládanými celkovými aktivy a předpokládanými celkovými závazky snížena; HSH poskytla informace ke zdrojům financování, které mají být použity na pokrytí potřeby financování vyplývající z mezery.
(55)
V následující tabulce jsou znázorněny prognózy růstu pro hlavní oblasti činností HSH podle původního plánu restrukturalizace a změny provedené v pozměněném plánu restrukturalizace.
Tabulka 5
Porovnání míry růstu v segmentech lodní dopravy a firemních zákazníků
Segment
Původní plán restrukturalizace
(1. září 2009)
Pozměněný plán restrukturalizace
(11. červenec 2011)
Poznámky k prognózám růstu v pozměněném plánu restrukturalizace
Lodní doprava
Míra růstu v nových obchodech ve výši [cca 250] % pro roky 2010 (skutečná hodnota) až 2014 (střední roční míra růstu [cca 40] %)
Míra růstu v nových obchodech ve výši [90-130] % pro roky 2010 (skutečná hodnota) až 2014 (střední roční míra růstu […] %)
Tato míra růstu vychází z ročního absolutního objemu nových obchodů ve výši průměrně […] mld. EUR v období 2011 až 2014. Pro porovnání: celkový objem trhu činil ve stejném období průměrně [cca 25] mld. EUR nových obchodů.
Firemní zákazníci
Nárůst objemu úvěrů o [cca 100] % (2010 skutečná hodnota - 2014)
Nárůst objemu úvěrů o […] % (2010 skutečná hodnota - 2014)
Tento nárůst odpovídá absolutnímu objemu nových obchodů ve výši […] mld. EUR za čtyři roky. Pro porovnání: k 31. prosinci 2008 činila celková aktiva v tomto segmentu 25,7 mld. EUR.
4.2. OBECNÝ POPIS POZMĚNĚNÉHO PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
(56)
Pozměněný plán restrukturalizace byl předložen dne 11. července 2011. Předpokládá výrazné změny obchodního modelu HSH. Nový obchodní model HSH je charakterizován nižším rizikem, silnějším zaměřením na regionální obchody a udržitelnost při financování a poskytování úvěrů. Plánovaná a již zahájená opatření restrukturalizace zahrnují vedle zaměření na činnosti hlavního předmětu podnikání a následně na prodej či ukončení různých činností a významných podílů také přizpůsobení sítě poboček a optimalizaci struktury nákladů. Pozměněný plán restrukturalizace předpokládá zřízení interní restrukturalizační jednotky, v níž mají být pro účetní a organizační účely shrnuty činnosti, v nichž se nemá pokračovat. Nejdůležitějšími body nového obchodního modelu jsou:
a)
nová orientace na životaschopnou hlavní banku cestou značného omezení aktiv, posílení regionálních obchodů (divize firemních zákazníků v Německu, obchod s nemovitostmi v Německu a soukromé bankovnictví) a zachování hlavních kompetencí ve vybraných mezinárodních obchodních činnostech se silnou regionální vazbou (lodní doprava a obnovitelné energie se zaměřením na Evropu);
b)
výlučné zaměření obchodování na kapitálových trzích na činnosti v oblasti treasury (takzvané obchody na vlastní účet) a činnosti orientované na zákazníky, zejména jako dodavatel produktů pro jiné obchodní jednotky (vzájemný prodej produktů, tzv. cross-selling); obchody na vlastní účet byly ukončeny;
c)
ukončení činností, které nejsou v souladu s novou strategickou orientací HSH, tj. mezinárodního podnikání v oblasti přebírání společností, při kterém dochází k výraznému dodatečnému zadlužení (LBO), mezinárodního obchodu s nemovitostmi, financování letadel založené na majetku a dalších úvěrových operací, které nepatří jednoznačně k hlavním kompetencím;
d)
odprodej všech dceřiných společností, které nejsou v souladu s novou strategickou orientací HSH. Pozměněný plán restrukturalizace předpokládá odprodej celkem [100-120] podílů. HSH již počet podílů snížila o 25. Veškeré odprodeje mají proběhnout nejpozději do […];
e)
jasné oddělení ukončených obchodních divizí, které mají být v rámci interní restrukturalizační jednotky omezeny nebo prodány. Restrukturalizační jednotka nebude zahajovat žádné nové obchodní činnosti;
f)
výrazné přizpůsobení národních i zahraničních poboček: ukončení nestrategických činností povede k uzavření 15 z původních 21 zahraničních poboček. Pobočky či zastoupení v Helsinkách, Šanghaji, Bombaji, Stockholmu, Neapoli, Oslu, Rize, Tallinu, Varšavě, San Francisku a Hanoji již byly uzavřeny. Pobočky či zastoupení v Kodani, Paříži, Amsterodamu a Moskvě budou uzavřeny do roku 2012. Po restrukturalizaci si HSH ponechá šest poboček či zastoupení v Londýně, Hongkongu, New Yorku, Singapuru, Lucemburku a Aténách, přičemž pobočky v Londýně, Lucemburku a New Yorku mají být zmenšeny a pobočka v Hongkongu přeměněna na zastoupení.
(57)
Regionální zaměření zahrnuje především severoněmecké obchody se soukromými a firemními zákazníky, obchod s nemovitostmi a činnosti v oblasti spořitelen. Dále se HSH bude soustředit na vybrané oblasti mezinárodního financování lodí, jakož i na financování projektů v oblasti obnovitelných energií se zaměřením na Evropu a určité investice do infrastruktury. HSH uzavře pobočku v Lübecku do konce roku 2011.
(58)
Celkově bude bilanční suma nové hlavní banky značně snížena, zejména přenosem aktiv z hlavní banky na vlastní restrukturalizační jednotku HSH. Na konci restrukturalizačního období dne 31. prosince 2014 bude bilanční suma HSH (hlavní banky) činit 82 mld. EUR. V porovnání s bilanční sumou 208 mld. EUR v roce 2008 to odpovídá snížení o 126 mld. EUR, tj. téměř o 61 %.
(59)
Pozměněný plán restrukturalizace vychází z obecných předpokladů ohledně vývoje HDP v Německu, eurozóně, v USA a na celém světě, změn v krátkodobých a dlouhodobých úrokových sazbách, inflace v eurozóně a v USA, cen ropy a směnného kurzu EUR/USD. Prognózy pro jednotlivé obchodní divize vycházejí z předpokladů ohledně míry růstu relevantního trhu, objemů a marží v oblasti nových obchodů na segment a kapacity vzájemného prodeje produktů. Vzhledem k významu obchodní divize lodní dopravy pro celkový finanční výsledek HSH předložila HSH odvětvově specifické předpoklady k vývoji trhu financování lodní dopravy. V následující tabulce jsou znázorněny prognózy týkající se vývoje velikosti trhu ohledně celosvětových nových obchodů (souhrnné hodnoty pro segmenty nákladních a kontejnerových lodí a tankerů), objemu nových obchodů HSH a podílu HSH na trhu.
Tabulka 6
Předpoklady k financování lodní dopravy v období 2011-2014
Průměr 2005-2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Celosvětové nové obchody v oblasti financování lodní dopravy celkem (v mld. EUR)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
Nové obchody HSH (v mld. EUR)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
Podíl HSH na trhu (%)
6,1
0,8
2,1
[cca 4]
[cca 5]
[cca 5]
[cca 5]
(60)
HSH vychází z průměrného směnného kurzu EUR/USD [1,30-1,50]. Předložila údaje o dopadu pozměněných předpokladů na zisk a ztrátu, jakož i o své čisté likviditě, a zejména analýzu citlivosti pro změny úroků a změny směnného kurzu EUR/USD. Podle analýzy citlivosti by HSH při výrazných změnách předpokladů ohledně úrokových sazeb a směnného kurzu EUR/USD nedosáhla takových ztrát, které by nemohla absorbovat. Kromě toho by stav likvidity HSH nebyl negativní, kdyby se směnný kurz EUR/USD výrazně odchyloval od základního scénáře.
(61)
HSH dále předložila na základě méně příznivých tržních předpokladů scénáře pro nepříznivou situaci a pro nejhorší případ na úrovni koncernu. Finanční prognózy v případě scénářů pro nepříznivou situaci a pro nejhorší případ ukazují, že dopady stresového faktoru na platební schopnost HSH jsou tlumeny strukturou záruky na pokrytí rizik. V případě scénáře pro nepříznivou situaci by HSH odložila částečná vypovězení záruky, a tím omezila přibývání rizikově vážených aktiv v důsledku negativních hospodářských rámcových podmínek. U obou scénářů by výsledná kvóta kapitálu HSH Tier 1 činila během období restrukturalizace cca 10 %.
4.3. POPIS RESTRUKTURALIZACE JEDNOTLIVÝCH OBCHODNÍCH DIVIZÍ HSH
(62)
Bilanční suma obchodní divize firemních zákazníků hlavní banky se sníží z 26,3 mld. EUR (2008) na [10-20] mld. EUR (2014). Celkově se obchodní segment v tomto období zmenší o cca [45-55] %.
(63)
V divizi firemních zákazníků bude HSH nabízet finanční prostředky větším středním podnikům, a to zejména v hlavním regionu severního Německa.
(64)
HSH ukončila své činnosti v oblasti refinancování leasingových společností a své mezinárodní obchody LBO a ukončí rovněž svou divizi firemních zákazníků zaměřenou na asijské a skandinávské zákazníky. Divize firemních zákazníků nebude působit v oblasti financování letadel nebo lodí založeného na majetku. Schopnost HSH podporovat regionální obchody v hlavním regionu však nebude omezena.
(65)
HSH se v prvé řadě soustředí na větší střední podniky v severním Německu a na německé podniky určitých hlavních hospodářských odvětví. Bude se jasně zaměřovat na ziskové transakce a na zákazníky s dobrou bonitou, kteří požadují různé produkty. HSH bude usilovat o to, aby se pro tyto zákazníky stala „upřednostňovanou“ bankou.
(66)
S ohledem na zlepšení finanční situace se obchodní divize bude stále více zaměřovat na získávání vkladů a využívaní struktur financování, které umožňují syndikace, jsou způsobilé pro ECB nebo mohou být předávány investorům.
(67)
Bilanční suma obchodní divize nemovitostí hlavní banky se má snížit z 30,5 mld. EUR (2008) na [9-18] mld. EUR (2014). To odpovídá snížení o [50-70] %.
(68)
HSH bude nabízet všechny druhy úvěrových produktů a všechny ostatní bankovní produkty, po kterých bude ze strany realitních společností poptávka. HSH se bude svou obchodní činností zaměřovat na severní Německo a německé aglomerace. Zaměřovat se bude především na finanční řešení pro […] a financování projektů s přiměřeným stupněm rizika. V této obchodní divizi se HSH bude soustředit na financování […]. Zvláštní druhy nemovitostí budou financovány pouze selektivně.
(69)
Činnosti v jiných státech - včetně mezinárodního obchodu s nemovitostmi, který spočívá v podpoře německých zákazníků v evropských aglomeracích - budou ukončeny. V těchto oblastech HSH nebude provádět žádné nové obchody a stávající obchodní činnosti postupně ukončí.
(70)
HSH se bude orientovat především na profesionální investory v oblasti nemovitostí, zejména na stávající zákazníky, na vybrané developery, na zákazníky s pevnou pozicí v odvětví nemovitostí a s vysokým potenciálem v oblasti vzájemného prodeje produktů, jakož i na zákazníky spojené se severním Německem, kteří potřebují komplexní struktury financování. HSH bude nadále využívat struktury a produkty, které snižují potřebu finančních prostředků, např. obchody, které připadají v úvahu pro kryté dluhové obligace, úvěry způsobilé pro ECB a finanční prostředky a jistoty poskytované institucí Kreditanstalt für Wiederbau (KfW).
(71)
Bilanční suma obchodní divize spořitelen hlavní banky se sníží z 8,7 mld. EUR (2008) na [ 3] mld. EUR (2014) především omezením činností refinancování pro spořitelny.
(72)
Zákaznická základna této obchodní divize je v prvé řadě tvořena spořitelnami a zákazníky z veřejného sektoru v severním Německu a v druhé řadě spořitelnami a zákazníky z veřejného sektoru mimo severní Německo (sekundární bankovní vztahy).
(73)
HSH nabízí širokou škálu produktů, které se zaměřují na hlavní obchodní oblasti spořitelen. Patří sem zejména divize soukromých a firemních zákazníků, činnosti v oblasti obchodů na vlastní účet, jakož i správa vlastních cenných papírů a správa úvěrového portfolia.
(74)
V obchodní divizi soukromého bankovnictví se bilanční suma hlavní banky sníží z 1,7 mld. EUR (2008) na [0,5-1,5] mld. EUR (2014).
(75)
HSH se soustředí na poskytování služeb movitým soukromým zákazníkům v hlavním regionu severní Německo. Navíc bude HSH nabízet služby soukromého bankovnictví v nadregionálních distribučních pobočkách jiných segmentů trhu. Škála služeb bude zahrnovat […].
(76)
HSH se soustředí na získávání a podporu movitých a velmi movitých soukromých zákazníků a nadací. V rámci vzájemného prodeje produktů budou služby soukromého bankovnictví poskytovány rovněž zákazníkům/fyzickým osobám jiných obchodních divizí hlavní banky.
(77)
V obchodní divizi lodní dopravy se bilanční suma hlavní banky sníží o 46 % z 28,3 mld. EUR (2008) na cca 15 mld. EUR (2014).
(78)
Do 31. prosince 2014 nepřesáhne tržní podíl HSH, pokud jde o nové obchody v oblasti financování lodí po celém světě, ročně [ 8] %. Dále HSH zajistí, že do 31. prosince 2014 - na základě každoročního hodnocení trhu - nebude patřit k třem poskytovatelům financování lodí s největším ročním objemem nových obchodů.
(79)
Portfolio HSH bude diverzifikováno jak s ohledem na typ lodí, tak na země. Pokud jde o různé druhy aktiv, bude se nadále klást důraz na […] a několik […]. Důležitým produktem budou běžné dlouhodobé hypoteční úvěry na novostavby a financování použitých lodí. HSH bude dále selektivně vystupovat jako poskytovatel strukturovaných finančních služeb.
(80)
HSH omezí své obchodní činnosti tím, že ukončí financování lodí typu ro-ro a výletních lodí […].
(81)
HSH se zaměří na střední a velké globálně působící společnosti lodní dopravy, malé rentabilní zákazníky, jakož i zákazníky vybrané na základě celkového potenciálu výnosnosti a rizikových aspektů. Dále hraje roli také ochota zákazníka k syndikacím, splnění předpokladů pro syndikaci (např. transparentnost) a refinancování.
(82)
Obchodní divize lodní dopravy bude nabízet zejména standardní financování (plain vanilla) (27) a v omezené míře strukturální financování a bude vystupovat jako Mandated Lead Arranger a Bookrunner.
(83)
Obchodní divize dopravy/letecké dopravy hlavní banky bude zrušena. Bilanční suma ve výši 11,7 mld. EUR (2008) vyprší v rámci restrukturalizační jednotky nebo bude přiřazena jiným obchodním divizím. Do budoucna nebude již HSH provádět žádná nová financování letadel založená na majetku. Příslušné stávající obchody budou postupně ukončeny, prodány nebo převedeny na restrukturalizační jednotku za účelem jejich omezení. HSH v rámci restrukturalizace již obchodní divizi částečně reorganizovala a strategicky důležité divize železniční dopravy a infrastruktury přiřadila k obchodní divizi energie a infrastruktury.
(84)
V důsledku nového uspořádání obchodní divize energie a infrastruktury v průběhu procesu restrukturalizace se bilanční suma uvedené divize v hlavní bance zvýší ze 4,6 mld. EUR v roce 2008 (bývalá obchodní divize energie) na [5-10] mld. EUR v roce 2014. Obchodní divize energie a infrastruktury zahrnuje jak segment obnovitelné energie, tak segment infrastruktury a železniční dopravy, které předtím patřily do obchodní divize dopravy.
(85)
V segmentu energie bude HSH financovat projekty v oblasti větrné a solární energie. Tato oblast zahrnuje kategorie aktiv větrné energie (na pevnině i na moři), solární energie (fotovoltaické a termální) a jako doplňkové podnikání sítě ve spojení s projekty větrné a solární energie. Cílovým regionem pro tyto činnosti je v prvé řadě Evropa. Činnosti HSH v oblasti konvenčních zdrojů energie a veškeré činnosti v oblasti energie v Severní Americe budou ukončeny.
(86)
Změny v obchodních divizích, zejména uzavření divize letecké dopravy a zmenšení segmentů pro zahraniční nemovitosti a lodní dopravu, povedou automaticky ke zmenšení segmentu „ostatních činností“.
(87)
Segment ostatních činností zahrnuje - vedle korporátního centra - obchody na kapitálovém trhu, v němž HSH spravuje svůj majetek a který slouží jako dodavatel produktů pro obchodní divize.
(88)
HSH bude soustavně zlepšovat stabilitu a kvalitu svého financování. Od konce roku 2012 zajistí, že jak její čisté stabilní financování (net stable funding ratio), tak její koeficient krytí likvidity (liquidity coverage ratio) (28) […]. Podíl hlavní banky na obchodu v USD, který je refinancován prostřednictvím financování v USD (a nikoli prostřednictvím swapů), se do konce roku 2012 zvýší na nejméně […] % a do konce roku 2014 na nejméně […] %.
(89)
HSH výrazně sníží obchod na kapitálovém trhu s vysokým potenciálním rizikem a již výrazně omezila svůj katalog produktů. Obchody na vlastní účet již byly ukončeny.
4.4. POPIS FINANČNÍHO PLÁNOVÁNÍ V POZMĚNĚNÉM PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
(90)
HSH předložila pro období 2011-2014 rozsáhlý obchodní plán včetně propočtu zisku a ztrát a bilance, ukazatelů rentability a produkce rozepsaných podle obchodních divizí a sloučených na úrovni koncernu. Dále HSH předložila analýzu citlivosti v podobě scénáře pro nepříznivou situaci a scénáře pro nejhorší případ na úrovni koncernu. Podle očekávaného zisku a ztrát vznikne koncernu HSH v roce 2011 další ztráta ve výši cca [100-200] mil. EUR, koncern pak bude své zisky do roku 2014 neustále zvyšovat na cca [400-500] mil. EUR po zdanění. Výnosnost vlastního kapitálu bude v roce 2011 negativní a do roku 2014 vzroste na cca [7-8] %. Kvóta Tier 1 dosáhne v období 2012-2014 cca [13-16] %. Podle pokynů Komise obsahují finanční prognózy pozměněného plánu restrukturalizace pro rok 2011 jednorázovou platbu ve výši 500 mil. EUR, která byla odečtena od výsledku před zdaněním. Celková aktiva se podle prognóz zřejmě sníží z 208 mld. EUR (2008) na 120 mld. EUR (2014).
(91)
V následujících tabulkách jsou uvedeny základní údaje pozměněného plánu restrukturalizace pro HSH a hlavní banku.
Tabulka 7
Finanční plánování pro HSH na období 2011-2014
2008 skutečná hodnota
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011 prognóza
2012 prognóza
2013 prognóza
2014 prognóza
Výnosy celkem (v miliónech EUR)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Výsledek před restrukturalizací (v miliónech EUR)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Výsledek před zdaněním (v miliónech EUR)
(2 968)
(1 325)
17
[- 200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Výsledek (v miliónech EUR)
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Poměr mezi náklady a výnosy (%)
573
29
54
[45-55]
[45-55]
[45-55]
[40-50]
Výnosnost vlastního kapitálu po zdanění (%)
0
0
0
[- 5-+ 5]
[5-10]
[5-10]
[5-10]
Aktiva celkem (v mld. EUR)
208
175
151
[130-150]
[125-145]
[120-140]
[115-135]
Tabulka 8
Finanční plánování pro hlavní banku na období 2011-2014
2008 skutečná hodnota
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011 prognóza
2012 prognóza
2013 prognóza
2014 prognóza
Výnosy celkem (v miliónech EUR)
1 582
1 756
1 103
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
Výsledek před restrukturalizací (v miliónech EUR)
418
354
574
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[300-600]
Výsledek před zdaněním (v miliónech EUR)
295
18
318
[200-500]
[200-500]
[200-500]
[200-500]
Poměr mezi náklady a výnosy (%)
39
32
52
[40-60]
[40-60]
[40-60]
[40-60]
Aktiva segmentu (v mld. EUR)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
V následujících tabulkách je uveden plán financování HSH s ohledem na obecnou strategii financování a strategii financování v USD.
Tabulka 9
Plán financování HSH 2010-2014
(v mld. EUR)
Objem podle zdroje financování
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Kryté dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Státem zaručené dlouhodobé dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dlouhodobé nezajištěné prioritní dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Krátkodobé financování na peněžním a kapitálovém trhu
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Ostatní financování na peněžním a kapitálovém trhu
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Obchodní a retailové vklady (do roku 2010)/zůstatkové vklady (usazená depozita z roku 2011)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Rozvojové banky a obchodní úvěry
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hybridní kapitálové nástroje (Tier 1 a Tier 2)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Celkem
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Deriváty
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem - (závazky celkem + deriváty), která mají být financována krátkodobými zajištěnými finančními prostředky, nadměrné vklady a vlastní prostředky
(…)
(…)
(…)
(…)
(93)
Státem zaručené dlouhodobé dluhopisy se sníží ze 44 mld. EUR (konec roku 2010) na [13-18] mld. EUR (konec roku 2014). Zároveň se sníží celková aktiva HSH o [25-35] mld. EUR. Rozdíl mezi celkovými aktivy a celkovými závazky (očištěný o účinek derivátů) představuje mezeru v plánu financování, která musí být pokryta krátkodobými nezajištěnými a zajištěnými finančními prostředky, jakož i přebytkem vkladů a vlastních prostředků. Plánování HSH ohledně vkladů se týká pouze části celkových vkladů, která se považuje za stabilní (usazená depozita), přičemž skutečná výše vkladů bude pravděpodobně vyšší a vyplní část mezery ve financování. I když by mohla být část mezery ve financování mezi financovanými aktivy a závazky kryta krátkodobým financováním na peněžním a kapitálovém trhu, závislost HSH na krátkodobém financování na peněžním a kapitálovém trhu se během období restrukturalizace v absolutních hodnotách snižuje. Vzhledem ke strategii financování v EUR bude HSH využívat relativně více kryté dluhopisy.
Tabulka 10
Strategie financování v USD (2010-2014)
(v mld. USD)
Objem
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Financování v USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Financování v USD prostřednictvím swapů
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem v USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem v USD - lodní doprava
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(94)
Zatímco HSH v roce 2010 financovala 75 % svých aktiv v USD prostřednictvím křížových měnových swapů, má se využití swapů snížit na […] % celkových aktiv v USD (včetně aktiv v restrukturalizační jednotce). Poměrně menší závislosti na financování prostřednictvím swapů se dosáhne snížením aktiv vedených v USD, a tudíž snížením absolutních částek financování v USD.
(95)
V roce 2010 poskytly spořitelny [2,5-3,5] mld. EUR dlouhodobého nezajištěného financování HSH a [200-500] mil. EUR dlouhodobého zajištěného financování, tj. celkem [2,7-4] mld. EUR. Oproti tomu poskytly další zemské banky celkem [150-250] mil. EUR a další finanční instituce (soukromé a veřejné finanční instituce jiné než spořitelny a zemské banky) [1-2] mld. EUR.
(96)
Z pozměněného plánu restrukturalizace vyplývá posílení pozic a poměrů kapitálu HSH v průběhu restrukturalizace s plánovanou kvótou kmenového kapitálu [10-13] % do konce roku 2014. Na žádost Komise zahrnula HSH do svých finančních prognóz na rok 2013 navýšení základního kapitálu o 500 mil. EUR.
Tabulka 11
Kapitálová pozice HSH (2009-2015)
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
2015
Rizikově vážená aktiva po záruce (v mld. EUR)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Nesplněné záruky (v mld. EUR)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Vývoj kapitálu (v mld. EUR)
Kmenový kapitál Tier 1 (v mld. EUR)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
Kapitál Tier 1 (v mld. EUR)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Celkový kapitál (v mld. EUR)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Poměry kapitálu
Kmenový kapitál/rizikově vážená aktiva (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Kapitál Tier 1/rizikově vážená aktiva (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5. ZÁVAZKY NĚMECKA
(97)
Německo se zavázalo, že HSH provede pozměněný plán restrukturalizace, a předložilo závazky stanovené v přílohách I a III tohoto rozhodnutí.
4.6. SLEDOVÁNÍ
(98)
Německo se zavázalo, že kontrolní správce bude čtvrtletně předkládat podrobnou zprávu. Tato zpráva bude obsahovat zejména informace o protiplnění v souvislosti s opatřením na záchranu aktiv (v souladu s přílohou V sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství, dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“ (29)) a o provádění pozměněného plánu restrukturalizace (v souladu s bodem 46 sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“ (30)).
5. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ O PŘEZKUMU OPATŘENÍ PODPORY VE PROSPĚCH HSH
(99)
Komise dne 30. října 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení, aby zjistila, zda záruka na pokrytí rizik splňuje kritéria sdělení o znehodnocených aktivech ohledně aktiv způsobilých pro podporu, oceňování (včetně metody oceňování), protiplnění a správy znehodnocených aktiv. Kromě toho Komise chtěla prošetřit předpoklady platné pro rekapitalizační opatření, rozdělení zátěže a opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(100)
Ohledně způsobilosti zajištěných aktiv vyjádřila Komise v bodě 40 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda byla příslušná kritéria sdělení o znehodnocených aktivech splněna, neboť jen malá část zajištěného portfolia spadala přímo pod definici znehodnocených aktiv obsaženou ve sdělení o znehodnocených aktivech.
(101)
Ohledně transparentnosti a poskytnutí informací Komise v bodě 43 rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že HSH předložila zprávy o ocenění vypracované nezávislými odborníky, které se týkaly pouze zlomku zajištěného portfolia, přesněji řečeno, velké části strukturovaných úvěrových cenných papírů. Kromě toho Německo tehdy nedalo k dispozici žádné ověření postupů oceňování a výsledků ze strany úřadu BaFin.
(102)
Ohledně správy aktiv Komise v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda opatření plánovaná bankou HSH splňují kritéria sdělení o znehodnocených aktivech, neboť všechna aktiva se i nadále objevují v bilanční sumě HSH.
(103)
Ohledně ocenění Komise v bodě 47 rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že nezávislí odborníci oceňovali pouze strukturované úvěrové portfolio a že v té době neměla k dispozici dostatečné informace pro posouzení skutečné hospodářské hodnoty celého portfolia. Komise dále prohlásila, že hodlá prověřit korelační předpoklady použité bankou HSH na zajištěná aktiva.
(104)
Ohledně protiplnění vyjádřila Komise v bodě 49 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti o přiměřenosti rozdělení zátěže, neboť podle sdělení o znehodnocených aktivech je třeba od HSH žádat, aby se na základě ustanovení o první ztrátě podílela na části (zpravidla nejméně 10 %) ztrát nebo rizik. Komise dále v bodě 51 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda přirážka ve výši 400 bazických bodů představuje přiměřené protiplnění za riziko převzaté veřejnými vlastníky.
(105)
Ohledně obnovení životaschopnosti vyjádřila Komise v bodě 59 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda je HSH schopna obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Vzhledem k silné závislosti HSH na peněžním a kapitálovém trhu pochybovala Komise zejména o tom, zda je předložená strategie refinancování sama o sobě po vypršení státních záruk střednědobě a dlouhodobě udržitelná.
(106)
V bodech 60 a 61 rozhodnutí o zahájení řízení Komise zpochybnila předpokládané míry růstu a marže, které vycházejí z původního plánu restrukturalizace. Komise pochybovala zejména o vyšších maržích v obchodní oblasti soukromého bankovnictví a o předpokládaných mírách růstu v oblastech lodní dopravy a dopravy, v nichž HSH již měla poměrně vysoké podíly na trhu.
(107)
V bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že HSH má v úmyslu ve značném rozsahu pokračovat ve svých mezinárodních činnostech na kapitálových trzích, zároveň však prohlašuje, že chce svůj obchodní model opět více zaměřit na regionální aktivity. V bodě 63 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti, zda je předpoklad, že HSH v roce 2013 opět dosáhne svého předchozího ratingu A, realistický.
(108)
Ohledně vlastního příspěvku Komise prohlásila, že původní plán restrukturalizace neobsahuje žádné rozsáhlé návrhy. Objem vlastního příspěvku ve formě odprodejů zůstává nejasný. V souvislosti s rozdělením zátěže také na menšinové akcionáře Komise vyjádřila pochybnosti ohledně ocenění HSH, a tudíž také ohledně ceny nově vydaných akcií. V bodech 10 a 32 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti, zda sdružení spořitelen a Flowers, které se nepodílely na rekapitalizaci, nemohly mít přínos z kapitálové injekce tím, že si ponechaly nadměrně vysoké podíly v HSH.
6. STANOVISKO NĚMECKA
(109)
Německo dne 17. prosince 2009 předložilo společné stanovisko spolkových zemí a HSH k rozhodnutí o zahájení řízení.
6.1. STANOVISKO K ZÁRUCE NA POKRYTÍ RIZIK
(110)
Německo zastávalo stanovisko, že právní posouzení záruky na pokrytí rizik provedené Komisí je chybné, neboť vychází z použití sdělení o znehodnocených aktivech, které v daném případě není použitelné.
(111)
Německo nesouhlasilo s Komisí, že použití sdělení o znehodnocených aktivech je nezbytně nutné a že Komise musela nezávisle na okamžiku zavedení nebo oznámení opatření použít právní předpisy a sdělení platné v době přijetí rozhodnutí (31). Podle názoru Německa lze s tímto názorem souhlasit jen tehdy, spadá-li opatření do působnosti daných právních předpisů nebo sdělení, což v tomto případě neplatí. Německo dále tvrdilo, že se sdělení o znehodnocených aktivech nevztahuje na všechny druhy podpůrných opatření zaměřených na znehodnocená aktiva. Podle Německa je třeba sdělení o znehodnocených aktivech považovat pouze za správní předpis, jehož cílem jsou jednotné správní postupy a který je závazný pouze pro Komisi. Slučitelnost záruky na pokrytí rizik s vnitřním trhem musí být posuzována přímo na základě SFEU. Jelikož podle Německa nespadá cíl záruky druhé ztráty a složení zajištěného portfolia do působnosti sdělení o znehodnocených aktivech, je dokázáno, že toto sdělení není v případě HSH použitelné.
(112)
Německo prohlásilo, že použití sdělení o znehodnocených aktivech vede k nesprávnému rámci hodnocení, jenž je pro HSH ve vztahu k určení prvku podpory, hodnoty portfolia, výše protiplnění a potřebě restrukturalizace nepříznivý.
(113)
Německo odkazovalo na bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení, v němž Komise vysvětlovala, že posouzení tržní hodnoty portfolia sestávajícího hlavně z úvěrů pro podniky je složité. Německo tyto obtíže považovalo za důkaz toho, že záruku druhé ztráty nelze posuzovat na základě sdělení o znehodnocených aktivech, a prohlásilo, že Komise by extrapolací dospěla k částce podpory ve výši nominální hodnoty záruky. Německo dále prohlašuje, že již tento výsledek svědčí o tom, že zvolená metoda musí být nesprávná, neboť by to znamenalo, že by Komise ohledně prvku podpory stavěla zvolenou záruku na pokrytí rizik na stejnou úroveň s rekapitalizací, přestože obě opatření mají odlišnou povahu. Zatímco rekapitalizace představuje trvalou kapitálovou injekci, v případě záruky se jedná o stabilizační opatření pouze s regulační působností, které je omezené na dobu platnosti zajištěných aktiv.
(114)
Německo poukázalo na to, že odvození prvku podpory na základě tržní hodnoty ukazuje, že Komise neuznává povahu záruky na pokrytí rizik, neboť tato se nevztahuje na výkyvy na trhu. Komise by měla prvek podpory v případě záruky druhé ztráty určovat spíše podle všeobecných pravidel státní podpory a zejména podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (32) (dále jen „sdělení o zárukách“). Podle Německa by použití sdělení o zárukách v případě, že bylo protiplnění záruky na pokrytí rizik uznáno za odměnu běžnou na trhu, vedlo k nižšímu prvku podpory.
(115)
I kdyby bylo možné použít sdělení o znehodnocených aktivech na záruku druhé ztráty, Komise se podle názoru Německa při jeho použití dopustila chyb při určování prvku podpory a při výpočtu výše protiplnění, jakož i ve vztahu k rozdělení zátěže a správě aktiv v restrukturalizační jednotce. Prvek podpory v případě záruky druhé ztráty je nesprávný, jelikož jsou nesprávné předpoklady ohledně převodní a tržní hodnoty portfolia. Pokud jde o protiplnění za kapitálovou úlevu Německo zdůraznilo, že se posouzení dopadu kapitálové úlevy obsažené v rozhodnutí o zahájení řízení opírá o staré údaje. Podle novějších údajů je dopad kapitálové úlevy mnohem nižší. Předběžné posouzení rozdělení zátěže je rovněž nesprávné a příliš omezené, neboť Komise je vztahuje pouze na první ztrátovou tranši záruky, která je mnohem nižší než první ztrátová tranše ve výši 10 % zajištěného portfolia požadovaná podle sdělení o znehodnocených aktivech. Mezi rozdělením zátěže a první ztrátovou tranší uvedenou v absolutních hodnotách neexistuje žádná souvislost. Navíc HSH nese veškeré ztráty, které přesahují záruku druhé ztráty. Ohledně správy aktiv Německo prohlásilo, že zásady sdělení o znehodnocených aktivech nelze použít na záruku na pokrytí rizik pro HSH a že by nemělo smysl spravovat všechny hodnoty, na které se vztahují záruky na pokrytí rizik, odděleně. HSH pravděpodobně zřídí restrukturalizační jednotku a zajistí jasné funkční a organizační oddělení hlavní banky a restrukturalizační jednotky, které bude dodrženo až do úrovně správní rady.
(116)
Německo nesouhlasí s oceněním portfolia, které je uvedeno v bodě 47 rozhodnutí o zahájení řízení. U zajištěného portfolia se z velké části jedná o klasické úvěrové operace, které nejsou snadno dostupné pro hodnocení založené na peněžním toku. Také pravidlo oceňování „komplexních“ aktiv, které má prostřednictvím paušálního snížení hodnoty simulovat nejistotu na trhu, není pro oceňování zajištěného portfolia v daném případě přiměřené. Zatímco bylo portfolio CIP banky HSH oceněno externími odborníky na základě peněžních toků, byla aktiva v podstatně větším úvěrovém portfoliu oceněna na základě běžné, pro banky obvyklé úvěrové analýzy v souladu s příslušnými regulačními předpisy. Při této úvěrové analýze má klíčový význam bonita dlužníka.
(117)
Německo tvrdilo (jak bylo popsáno v rozhodnutí o zahájení řízení), že použití metod výpočtu, které byly stanoveny ve sdělení o znehodnocených aktivech, na záruku druhé ztráty je nepřiměřené a že by pro určení výše protiplnění mělo být použito sdělení o zárukách. Během výměny informací, která zahrnovala také několik schůzek a telekonferencí, předložilo Německo v období od ledna do srpna 2010 informace dokazující, že zpětné získání částky […] v plné výši by ztížilo obnovení životaschopnosti HSH.
6.2. STANOVISKO K REKAPITALIZACI
(118)
Německo zastávalo názor, že se Komise také při posouzení rekapitalizace dopustila chyb, které se týkají ocenění společnosti HSH a právního posouzení případných výhod pro menšinové akcionáře, jež se na rekapitalizaci nepodílejí.
(119)
Pochybnosti Komise ohledně ocenění společnosti vyplývají podle názoru Německa z chybného posouzení skutkového stavu. Proto není důležité, že původní ocenění společnosti ze strany PwC nezahrnuje snížení ratingu provedené agenturou S&P, a existují dobré důvody předpokládat, že se HSH v roce 2013 opět vrátí k ratingu A.
(120)
Pokud jde o emisní cenu nových akcií, jsou pro banky kotované na burze běžné srážky ve výši 30 až 60 %. Ocenění HSH je přiměřeným základem pro stanovení ceny nových akcií a původní akcionáři HSH by z opatření podpory neměli užitek, pokud by si ponechali příliš vysoký podíl na bance HSH.
6.3. STANOVISKO K ZÁRUCE NA POKRYTÍ RIZIK A K REKAPITALIZACI VZHLEDEM K NEOMEZENÉ STÁTNÍ ZÁRUCE
(121)
Německo prohlásilo, že bez podpory na záchranu by došlo k likvidaci HSH a následně by veřejní vlastníci museli v rámci neomezené státní záruky nést mnohem vyšší ztráty. Případné pohledávky v rámci neomezené státní záruky se odhadují na 30 mld. EUR a více. Německo poukázalo na to, že soukromý investor v situaci veřejných vlastníků by přijal stejná záchranná opatření, aby zabránil vyšším ztrátám.
(122)
Německo se domnívá, že záchranná opatření splňují kritéria „testu soukromého investora“ (tj. použití zásady investora v podmínkách tržního hospodářství), a tudíž nepředstavují státní podpory. Kritéria tohoto testu jsou splněna, pokud lze rozumně předpokládat, že podnik opět obnoví svou životaschopnost, a pokud náklady na likvidaci převýší náklady na kapitálová opatření (33). Podle Německa je původní plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 dostatečným dokladem toho, že HSH je schopna obnovit svou životaschopnost. V souvislosti s odhadem nákladů na likvidaci Německo prohlásilo, že je třeba rozlišovat mezi závazky, které mají převzít spolkové země jako vlastníci HSH, a závazky, které mají jako orgány veřejné moci. Závazky spolkových zemí jako orgánů veřejné moci (např. podpora v nezaměstnanosti a příspěvky na sociální zabezpečení) se při odhadu nákladů na likvidaci nesmí brát v úvahu. V nákladech na likvidaci by měly být zohledněny pouze závazky spolkových zemí jako vlastníků HSH. S odvoláním na rozsudek ve věci Linde (34) Německo zastávalo názor, že při provádění testu soukromého investora je třeba zohlednit závazky vyplývající z dříve poskytnutých slučitelných podpor. Neomezené státní záruky byly Komisí povoleny, a tudíž představují podporu, která je slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho závazky vyplývající z neomezené státní záruky patří mezi závazky spolkových zemí coby vlastníků HSH a nikoli coby orgánů veřejné moci. Neomezená státní záruka je ve své povaze srovnatelná s prohlášením o převzetí ručení. Proto by při odhadu nákladů na likvidaci měly být zohledněny závazky veřejných vlastníků v rámci neomezené státní záruky ve výši nejméně 30 mld. EUR. Německo zastávalo názor, že by náklady na likvidaci výrazně překročily náklady na kapitálová opatření veřejných vlastníků ve prospěch HSH. Německo se proto domnívá, že kritéria testu soukromého investora jsou splněna a že se v případě záchranných opatření nejedná o státní podpory.
6.4. STANOVISKO K UDRŽITELNOSTI OBCHODNÍHO MODELU HSH
(123)
Přestože Německo nejprve považovalo předběžné posouzení obchodního modelu HSH v bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení za příliš negativní, aktualizovalo svůj původní plán restrukturalizace, aby rozptýlilo obavy Komise ohledně hospodářské soutěže.
6.5. STANOVISKO K VLASTNÍMU PŘÍSPĚVKU A K VYROVNÁVACÍM OPATŘENÍM
(124)
Německo prohlásilo, že opatřeními ke splnění přiměřeného vlastního příspěvku plánovanými v původním plánu restrukturalizace, které spočívají v kompenzaci opatření, uvolnění kapitálových rezerv, prodeji významných podílů a snížení nákladů, se ve výsledku dosáhne vlastního příspěvku ve výši 5,9 mld. EUR, a tudíž by tato opatření měla být dostatečná.
(125)
Navrhovaná vyrovnávací opatření - snížení bilanční sumy, ukončení ziskových obchodních portfolií, uzavření 12 (35) z dosavadních 21 mezinárodních poboček a prodej významných podílů (REAG a DAL (36)) - Německo zpočátku považovalo za dostatečná, avšak v pozměněném plánu restrukturalizace byla ještě jednou změněna.
7. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(126)
Komise obdržela také připomínky od třetích stran. Své připomínky sdělila sdružení spořitelen dne 30. listopadu a 11. prosince 2009 a Flowers dne 17. prosince 2009.
7.1. PŘIPOMÍNKY SGVSH A SVB
(127)
Sdružení spořitelen nesouhlasila s předběžným názorem Komise, že nepřiměřeně profitovala z rekapitalizace poskytnuté bance HSH veřejnými akcionáři, neboť emisní cena nových akcií byla podle názoru sdružení spíše nízká.
(128)
Rozdělení řízení ve věci HSH, kdy by byla opatření podpory schvalována jedním řízením a otázka nepřímých podpor menšinovým akcionářům posuzována jiným řízením, by bylo porušením článku 7 nařízení (ES) č. 659/1999 (37) (dále jen „procesní nařízení“). Opatření podpory nemůže být zároveň (ve prospěch HSH) slučitelné s vnitřním trhem a neslučitelné ohledně vlastníků podílů HSH. Negativní rozhodnutí o rekapitalizaci vzhledem ke sdružením spořitelen a Flowers by vedlo k tomu, že by rekapitalizace představovala neslučitelnou podporu. Podle sdružení spořitelen by se Komise měla otázkou rozdělení zátěže také na menšinové akcionáře zabývat při obecném posouzení rozdělení zátěže v rámci rekapitalizace.
(129)
Podle názoru Komise nedostatečné rozmělnění podílů menšinových akcionářů nemůže podle sdružení spořitelen představovat státní podporu. Považují rozmělnění za druhotný efekt rekapitalizace. Kromě toho nejsou splněna kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU v tom smyslu, že sdružení spořitelen nepředstavují podle pravidel pro státní podporu podniky. SGVSH a SVB nepůsobí samy na žádném trhu, pouze drží podíly pro své členy (veřejné spořitelny v Hamburku a Šlesvicku-Holštýnsku). Výhoda pro sdružení spořitelen by mohla spočívat nanejvýš ve zvýšení hodnoty podílů HSH, které je spjato se všemi kapitálovými injekcemi. Kromě toho nebyla údajná výhoda poskytnuta ze státních prostředků. Stupeň rozmělnění závisí na počtu a ceně akcií. O ceně však nerozhoduje stát, nýbrž valná hromada vlastníků podílů. Toto rozhodnutí není přičitatelné státu a nelze je podle rozsudku ve věci Stardust Marine (38) považovat za státní podporu. Údajná výhoda však v žádném případě neměla vliv na konkurenceschopnost spořitelen na trzích, na nichž působí. Proto tato údajná výhoda nenarušuje hospodářskou soutěž a neovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(130)
Sdružení spořitelen dále poukazují na to, že Komise dosud nezkoumala druhotné efekty u jiných opatření rekapitalizace. Ani soudy Unie v rozsudku WestLB (39) nepotvrdily tento přístup. Sdružení spořitelen dále zjistila, že Komise neprozkoumala druhotné efekty ani v jiných případech, v nichž se emisní cena nových akcií zdála být mimořádně vysoká (40). Pokud by se tento aspekt zkoumal pouze v případech, jako je HSH nebo BayernLB, došlo by k porušení zásady rovnosti.
(131)
Sdružení spořitelen dále objasnila, že akcionáři podílející se na akciové společnosti mají přednostní právo na koupi nových akcií. Jedná se však o opci a nikoli o povinnost nákupu. Sdružení spořitelen považovala cenu nových akcií za přiměřenou, nemohla se však z finančních důvodů na rekapitalizaci podílet.
(132)
Sdružení spořitelen dále tvrdila, že v roce 2008 výrazně přispěla ke kapitálovým opatřením ve prospěch HSH. V červenci 2008 tak proměnila tichou spoluúčast ve výši 685 mil. EUR v kmenový kapitál HSH ve výši 125 mil. EUR a kapitálové rezervy ve výši 560 mil. EUR. Kromě toho sdružení spořitelen spolu s Flowers upsala tichou spoluúčast ve formě směnitelné obligace (hybridní nástroj) ve výši 962 mil. EUR, přičemž sdružení spořitelen převzala podíl ve výši 660,5 mil. EUR. Koncem roku 2008 HSH rozpustila kapitálové rezervy ve výši 3,1 mld. EUR, aby vyrovnala ztráty a zabránila absorpci ztrát hybridních nástrojů. V této souvislosti by sdružení spořitelen ztratila svůj podíl 560 mil. EUR na kapitálových rezervách. Povinně převoditelné cenné papíry se podílí na ztrátě HSH; rovněž nebyl vyplacen žádný kupón. Sdružení spořitelen již od roku 2008 neobdržela žádné dividendy.
(133)
V květnu 2009 chtěla sdružení spořitelen prodat své akcie. Prodej však nebyl možný v důsledku dohody o vlastnictví akcií uzavřené s veřejnými vlastníky dne 25. března 2003. Smluvní strany dohody o vlastnictví akcií se zavázaly vykonávat své hlasovací právo tak, aby veřejným vlastníkům podílů a sdružení spořitelen zůstala zachována většina hlasů a jejich podíly se až do určitého procenta neprodávaly. Dohodu o vlastnictví nelze vypovědět před 31. prosincem 2013.
(134)
Sdružení spořitelen poukázala na to, že jejich podíly byly během rekapitalizace značně rozmělněny a poklesly z 13,2 % na 4,7 %, resp. z 1,62 % na 0,6 %. Veřejní vlastníci s 85,5 % přímých a nepřímých podílů společně kontrolovali všechna strategická rozhodnutí HSH. Tato společná kontrola znamená z pohledu soukromého investora dodatečné snížení hodnoty podílů držených menšinovými akcionáři.
(135)
Sdružení spořitelen poukázala na to, že ocenění HSH společností PwC bylo zadáno bankou HSH a nikoli menšinovými akcionáři. PwC provedla ocenění na základě uznávaných zásad oceňování. Sdružení spořitelen se domnívají, že PwC měla zohlednit zvláštní hodnoty a upravenou rizikovou prémii, z čehož by vyplynula hodnota 30 EUR za akcii. Sdružení spořitelen tudíž zastávala stanovisko, že jejich podíly byly nadměrně rozmělněny, a odhadovala škodu na přibližně 200 mil. EUR.
7.2. PŘIPOMÍNKY FLOWERS
(136)
Flowers předložila obdobné argumenty jako sdružení spořitelen a navíc prohlásila, že již poskytla značný vlastní příspěvek k restrukturalizaci HSH. Kapitálová opatření provedená v červenci 2008 ve prospěch HSH jsou podle ní úzce spjata s navýšením kapitálu v květnu 2009. V červenci 2008 Flowers vložila 300 mil. EUR v hotovosti. Dále tvrdí, že ohledně tiché spoluúčasti ve formě směnitelné obligace v celkové výši 962 mil. EUR provedla Flowers platby v hotovosti v celkové výši 301,5 mil. EUR. Tichá spoluúčast ve formě směnitelné obligace se podílela na ztrátě, neboť nebyl vyplacen žádný kupon. Podíl investorů na těchto kapitálových opatřeních činil 48 %, a je tak podstatně vyšší než jejich tehdejší podíl na HSH v celkové výši 25,67 %.
(137)
Investoři konzultující společnost Flowers nesouhlasili s předběžným hodnocením Komise v bodech 65 a 73 rozhodnutí o zahájení řízení, že byl jejich vlastní příspěvek a jejich podíl na rozdělení zátěže nedostatečný. Poukázali na to, že v roce 2009 při uvolnění kapitálových rezerv ve výši 3,1 mld. EUR přispěli částkou 794 mil. EUR. Investoři odkazovali na rozhodnutí Komise ve věci Commerzbank (41) a tvrdili, že Komise v této věci považovala prodej podílů a jiných aktiv za dostatečný vlastní příspěvek a zákaz vyplácení kupónů a dividend za rozdělení zátěže. Investoři se domnívali, že kapitálová opatření z roku 2008 by měla být zohledněna.
(138)
Investoři požadovali, že ztrátu své blokační menšiny způsobenou rozmělněním jejich podílů je třeba rovněž považovat za vlastní příspěvek. Navzdory rozmělnění jejich podílů na 9,19 % by se od nich na základě jejich podílu vlastnictví před rakapitalizací i mohlo v rámci neomezené státní záruky požadovat 26,58 %. Dále nepovažovali pochybnosti Komise ohledně ocenění HSH a ani názor Komise, že je cena akcií přemrštěná, za oprávněné. Podle jejich názoru nebyla zohledněna řada faktorů zvyšujících hodnotu akcií.
(139)
Investoři tvrdí, že jelikož německé právo nepočítá s možností přenosu akcií, nelze vyžadovat navrácení nepřímých podpor pro menšinové akcionáře. Rozdělení probíhajícího řízení není možné, neboť ve prospěch HSH bylo provedeno pouze jedno opatření podpory.
8. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(140)
Německo předložilo své stanovisko k připomínkám sdružení spořitelen a investorů konzultujících společnost Flowers. Zastává i nadále názor, že ocenění HSH je přiměřené a menšinoví akcionáři neměli prospěch z nepřímých státních podpor. Kromě toho Německo souhlasí s rozdělením řízení, pokud by se tím umožnilo rychlejší ukončení řízení očekávané bankou HSH a trhy. Německo pochybovalo o tom, že rekapitalizace představuje jednotný právní postup a že proto může být posuzována z hlediska podpor jen jednotně. Německo s odkazem na judikaturu soudů Unie prohlásilo, že rozdělení řízení je z právního hlediska možné. Pokud by právní posouzení podpory ve vztahu k různým příjemcům (v tomto případě HSH a menšinoví akcionáři) bylo odlišné, neohrožuje to slučitelnost podpory poskytnuté ve prospěch HSH s vnitřním trhem. Přiměřenost podpory na úrovni banky, která je příjemcem podpory, lze zajistit odpovídajícím zpracováním plánu restrukturalizace, zatímco případné výhody poskytnuté menšinovým akcionářům v důsledku příliš vysoké emisní ceny akcií by musely být posuzovány a opravovány odděleně. Německo nesouhlasilo s názorem Flowers, že nelze vyžadovat navrácení nepřímých podpor pro menšinové akcionáře, neboť německé právo nepočítá s možností přenosu podílových listů. Takový přenos je podle německého práva možný, avšak i kdyby možný nebyl, nemůže se Německo odvolávat na neexistenci exekučního titulu, aby odůvodnilo, proč neprovedlo rozhodnutí Komise o navrácení.
9. POSOUZENÍ
9.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(141)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(142)
Opatření se považuje za státní podporu, pokud jsou splněny tyto předpoklady: a) opatření musí být poskytnuto členským státem nebo ze státních prostředků; b) musí poskytovat výhodu, která by mohla určitým podnikům nebo odvětvím výroby přinášet prospěch; c) tato výhoda musí být selektivní a d) opatření narušuje nebo může narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Aby opatření představovalo státní podporu, musí být splněny všechny tyto předpoklady. Komise se i nadále domnívá, že jsou tyto předpoklady splněny.
(143)
Za prvé byla opatření poskytnuta společností HSH Finanzfonds AöR, která je veřejnoprávní institucí zřízenou veřejnými vlastníky a kterou stejným dílem vlastní a kontrolují veřejní vlastníci. Tato instituce byla založena na základě státní smlouvy mezi spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko podepsané dne 3. dubna 2009 v Kielu a dne 5. dubna 2009 v Hamburku (42). Úkolem společnosti HSH Finanzfonds AöR je poskytovat za veřejné vlastníky podporu bance HSH. Ke splnění tohoto úkolu přebírá společnost HSH Finanzfonds AöR záruky až do výše 10 mld. EUR, nabývá akcie HSH a přijímá úvěry na nákup těchto akcií. Podle § 3 státní smlouvy ručí veřejní vlastníci za závazky HSH Finanzfonds AöR. Opatření jsou tak jednoznačně financována státem.
(144)
Za druhé byla poskytnuta záruka na pokrytí rizik a provedena rekapitalizace, aby se zabránilo úpadku banky HSH (43), které následně přispěly k jejímu přežití. Jedná se proto o hospodářské výhody ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(145)
Za třetí jsou opatření zaměřená konkrétně na HSH, a tudíž jsou selektivní.
(146)
Daná opatření musí dále narušovat nebo hrozit narušením hospodářské soutěže a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Tyto účinky lze posoudit na základě výše podpory, znaků opatření podpory a příjemce podpory (44). Opatření podpory umožnila bance HSH zabránit úpadku a pokračovat v obchodní činnosti na celé řadě trhů. HSH je mezinárodně působící banka, která konkuruje dalším bankám v Německu a v jiných zemích. Navíc má HSH v německém bankovním odvětví systémový význam a je důležitým konkurentem na trhu financování lodí a letadel (HSH je největším poskytovatelem financí v oblasti stavby lodí na světě a vedoucím poskytovatelem finančních služeb v odvětví letectví). Kromě toho HSH obdržela poměrně vysokou podporu (viz bod 159) a záruka na pokrytí rizik kryje cca 75 % její bilanční sumy. S ohledem na účinky opatření, postavení HSH v bankovním sektoru (zejména na trhu financování lodí) a výše podpory hrozilo, že výhoda poskytnutá této bance ovlivní obchod mezi členskými státy.
(147)
Toto hodnocení se nezměnilo ani po zohlednění připomínek Německa a třetích stran. Připomínky Německa k tomu, zda mají opatření ve prospěch HSH charakter podpory, si protiřečí. Německo na jedné straně požaduje, aby Komise posoudila záruku na pokrytí rizik na základě sdělení o zárukách a nikoli na základě sdělení o znehodnocených aktivech, a zřejmě tedy předpokládá, že se u záruky na pokrytí rizik jedná o státní podporu. Na druhé straně Německo tvrdí (jak je shrnuto v oddíle 6.3 tohoto rozhodnutí), že soukromý investor, který by byl v situaci veřejného vlastníka, by vzhledem k neomezené státní záruce na pohledávky ve výši nejméně 30 mld. EUR rovněž provedl záchranná opatření ve prospěch HSH, aby zabránil větším ztrátám. Německo z toho vyvozuje závěr, že kritéria testu soukromého investora jsou splněna a že tedy daná záchranná opatření nepředstavují státní podpory.
(148)
Německo si špatně vyložilo judikaturu, na kterou se odvolává. V tomto případě Německo argumentuje, že by státní podpora (neomezená státní záruka) měla být považována za součást likvidačních nákladů, aby se mohly další státní podpory (rekapitalizace a záruka na pokrytí rizik) prohlásit za slučitelné se zásadou investora v tržním hospodářství. Ve věci Linde uzavřely strany obchod za tržních podmínek, který obsahoval dotaci, aby bylo možné zrušit smlouvu o dodávkách uzavřenou dříve rovněž za tržních podmínek, jejíž provádění vedlo k vysokým ročním ztrátám. Soud prvního stupně v této souvislosti zjistil: „… výše popsanou rozsáhlou dohodu je třeba považovat za obvyklou obchodní transakci, v jejímž rámci se … [Úřad pro správu státního majetku (Treuhandanstalt)] a LWG chovaly jako tržně orientované hospodářské subjekty. Je evidentní, že tyto subjekty byly motivovány především obchodními úvahami bez ohledu na cíle hospodářské a sociální politiky (45).“ Tato skutečnost není s předmětným případem srovnatelná, neboť ve věci Linde byly obě transakce uzavřeny za tržních podmínek, zatímco v případě HSH nebyla ani jedna z obou transakcí uzavřena za tržních podmínek.
(149)
Neomezená státní záruka je definována jako přímá, ze zákona nebo vyhlášky vyplývající povinnost územní jednotky nebo jiného veřejnoprávního subjektu vůči věřitelům veřejnoprávní úvěrové instituce na všechny závazky této instituce. Z neomezené státní záruky tak vyplývá povinnost ručitele v případě platební neschopnosti nebo likvidace úvěrové instituce zasáhnout. Vyplývá z ní bezprostřední nárok věřitelů úvěrové instituce vůči ručiteli, který však lze uplatnit pouze v případě, že majetek úvěrové instituce nestačí na uspokojení věřitelů. Neomezená státní záruka není limitována ani časově, ani z hlediska částky. Úvěrová instituce navíc za toto ručení neplatí žádnou odměnu (46). Neomezená státní záruka je neplacené, neomezené podpůrné ručení veřejného subjektu (obce, spolkové země) za pohledávky vůči veřejnoprávní instituci (v tomto případě veřejnoprávní úvěrové instituci) v případě, že je tato instituce v platební neschopnosti. Investor v podmínkách tržního hospodářství by v situaci veřejného vlastníka za banku nepřevzal - jako to učinili veřejní vlastníci s neomezenou státní zárukou - neplacenou neomezenou záruku, která by kryla celou bilanční sumu.
(150)
Komise skutečně považovala neomezenou státní záruku za státní podporu. Komise požadovala, aby Německo neomezenou stání záruku zrušilo.
(151)
Neomezená státní záruka je zakotvena ve veřejném právu. Veřejní vlastníci ručí v rámci neomezené státní záruky coby orgány veřejné moci a nikoli coby soukromí vlastníci. V souladu s rozhodovací praxí Komise (47) a judikaturou (48) se za součást likvidačních nákladů považují pouze závazky, které by mohl zaplatit investor v podmínkách tržního hospodářství. Jak je vysvětleno v bodě 149, investor v podmínkách tržního hospodářství by bance neposkytl neplacenou, neomezenou záruku, která kryje celou bilanční sumu. Proto rozsudek ve věci Linde není pro posouzení daného případu relevantní, neboť závazky vyplývající z neomezené státní záruky nemohou být klasifikovány jako likvidační náklady.
(152)
Jako prvek podpory v rekapitalizaci je třeba vzít v úvahu nominální hodnotu rekapitalizace, neboť investor v podmínkách tržního hospodářství by podniku v obtížích tyto prostředky nikdy neposkytl. Jak je uvedeno v bodech 27 a 28 rozhodnutí o záchraně, neúčast menšinových akcionářů na rekapitalizaci a nerovnoměrné rozdělení zátěže, která vyplývá ze záchranných opatření, mezi veřejné vlastníky poukazuje na to, že veřejní vlastníci sledovali rekapitalizací cíle veřejného zájmu a nejednali jako soukromý investor. Komise v souladu s rozhodovací praxí (49) potvrzuje svůj názor, že prvek podpory v rakapitalizaci představuje 3 mld. EUR.
(153)
Komise dále potvrzuje, že prvek podpory obsažený v záruce na pokrytí rizik činí 10 mld. EUR. Nehledě na tvrzení Německa je Komise i nadále přesvědčena o tom, že opatření je třeba posuzovat na základě sdělení o znehodnocených aktivech. V uvedeném sdělení se objasňuje, jak se mají z hlediska podpory posuzovat opatření členských států týkající se znehodnocených aktiv podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Znehodnocená aktiva jsou aktiva, v jejichž případě bankám hrozí ztráty. Podle názoru Komise se musí sdělení o znehodnocených aktivech použít na všechna podpůrná opatření, která se zaměřují na znehodnocená aktiva a skutečně pomáhají finanční instituci, jež je příjemcem podpory, neboť se podle uvedeného sdělení v případě opatření na záchranu aktiv jedná o opatření, jimiž mohou banky zabránit výraznému snížení hodnoty určitých kategorií aktiv (50). Totéž platí pro záruku na pokrytí rizik v daném případě.
(154)
Komise nesdílí názor Německa, že se nemá použít sdělení o znehodnocených aktivech a že prvek podpory v případě záruky druhé ztráty je třeba určit podle obecných předpisů o státních podporách a zejména podle sdělení o zárukách. Sdělení o zárukách se vztahuje na opatření podpory, kterými se bankám má zajistit likvidita (51). Záruka na pokrytí rizik slouží jinému účelu. Zaměřuje se na aktiva banky a má uvolnit co nejvíce kapitálu, aby banka mohla zlepšit svou kvótu vlastního kapitálu.
(155)
Ohledně námitky ratione temporis, kterou předložilo Nemecko, Komise připomíná, že bez ohledu na čas vypracování nebo oznámení opatření musí použít právní předpisy a sdělení platné v okamžiku přijetí rozhodnutí (52). Jedná se o obecné pravidlo a každá výjimka z tohoto pravidla musí být jasně uvedena v právním předpise, který by se jinak mohl uplatnit. Jak potvrdily soudy Unie (53), mělo by se oznámené opatření posuzovat podle pravidel použitelných v okamžiku přijímání rozhodnutí. Komise proto v souvislosti se současnou finanční krizí použila sdělení o znehodnocených aktivech již na opatření, která byla oznámena před zveřejněním tohoto sdělení (54).
(156)
Podle sdělení o znehodnocených aktivech odpovídá výše podpory rozdílu mezi převodní hodnotou aktiv a tržní cenou. Převodní hodnota zajištěného portfolia činí [cca 168] mld. EUR, což odpovídá jeho nominální hodnotě ve výši [cca 172] mld. EUR po odečtení první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR (tranše první ztráty).
(157)
Vzhledem ke značnému objemu a složení zajištěného portfolia ([60-80] % portfolia tvoří úvěry) je stanovení jeho tržní hodnoty složité. Pokud neexistuje trh, může být tržní hodnota některých aktiv prakticky nulová (55). Tržní hodnota zajištěného portfolia je v každém případě mnohem nižší než jeho reálná ekonomická hodnota (56), která odráží příslušnou dlouhodobou ekonomickou hodnotu aktiv. Jelikož výše podpory obsažená v záruce nemůže překračovat její nominální hodnotu (10 mld. EUR), není nutné určit přesnou hodnotu. Komise se proto domnívá, že prvek podpory v záruce na pokrytí rizik představuje 10 mld. EUR.
(158)
Komise poukazuje na to, že záruky likvidity ve výši 17 mld. EUR poskytnuté fondem SoFFin představují podporu poskytnutou v rámci německého režimu.
(159)
Komise dospěla k závěru, že prvek podpory obsažený v záruce na pokrytí rizik a rekapitalizaci činí 13 mld. EUR. Komise se dále domnívá, že prvek podpory v zárukách likvidity představuje částku až 17 mld. EUR.
9.2. SLUČITELNOST OPATŘENÍ PODPORY
9.2.1. POUŽITÍ ČL. 107 ODST. 3 PÍSM. B) SFEU
(160)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze považovat za slučitelnou s jednotným trhem podporu, „která má napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise během schvalování německého balíčku na záchranu bank (57) potvrdila, že hrozí vážné porucha v hospodářství Německa a že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. I když se hospodářství od počátku roku 2010 pomalu zotavuje, Komise se i nadále domnívá, že předpoklady pro schválení státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU jsou splněny, neboť finanční trhy se opět ocitly pod tlakem. Komise potvrdila tento názor tím, že v prosinci 2010 přijala sdělení, kterým se prodloužilo použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí (58) do 31. prosince 2011.
(161)
Úpadek banky, jako je HSH, by mohl přímo ovlivnit finanční trhy, a tím také celé hospodářství členského státu. Vzhledem k současné křehkosti finančních trhů vychází Komise při přezkumu opatření podpory v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9.2.2. SLUČITELNOST ZÁRUKY NA POKRYTÍ RIZIK SE SDĚLENÍM O ZNEHODNOCENÝCH AKTIVECH
(162)
Komise by měla posoudit slučitelnost opatření na záchranu aktiv podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a na základě sdělení o znehodnocených aktivech. Sdělení o znehodnocených aktivech neslouží, jak uvedlo Německo, pouze k zajištění jednotných správních postupů (59), ale objasňuje také uplatňování pravidel pro poskytování státní podpory na opatření na záchranu znehodnocených aktiv. Zohledňuje zvláštnosti opatření na záchranu aktiv a z pravidel pro státní podpory odvozuje kriteria slučitelnosti těchto opatření. Používání sdělení o znehodnocených aktivech má zajistit soulad opatření na záchranu aktiv, která přijímají členské státy, a dodržování předpisů v oblasti kontroly státních podpor. Podle bodu 18 sdělení o znehodnocených aktivech je cílem tohoto sdělení stanovit koordinované zásady a kritéria, aby se v co největší míře zaručila účinnost opatření na záchranu aktiv na vnitřním trhu, a přitom se zároveň sledoval dlouhodobý cíl, kterým je obnovení obvyklých tržních podmínek. Cíle tohoto sdělení jsou tudíž mnohem širší, než Německo předpokládá, a nejsou omezeny na jednotné správní postupy. Vzhledem k těmto cílům musí Komise použít sdělení o znehodnocených aktivech na všechna opatření na záchranu aktiv.
(163)
Komise tudíž nevidí žádný důvod, aby se opatření přezkoumalo přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak požadovalo Německo.
(164)
Ve sdělení o znehodnocených aktivech je stanoveno, za jakých podmínek jsou opatření na záchranu aktiv slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Ověření slučitelnosti je tedy třeba provést na základě řady kritérií. Mezi tato kritéria patří zejména způsobilost aktiv k záchraně, správa aktiv, ocenění zajištěného portfolia, jasné vymezení problému, naprostá transparentnost a úplné poskytnutí informací o znehodnocení aktiv ex ante, zaměření opatření na veřejný zájem, přiměřenost protiplnění a rozdělení zátěže, jakož i povinné posouzení plánu restrukturalizace ze strany Komise.
9.2.2.1. Způsobilost aktiv k záchraně
(165)
Podle bodu 33 a následujících bodů sdělení o znehodnocených aktivech se musí způsobilá aktiva vymezit a zařadit do kategorií (košů). Podrobné vysvětlivky k vymezení těchto kategorií jsou uvedeny v příloze III uvedeného sdělení. Avšak z důvodu různorodosti aktiv, na něž se vztahuje záruka na pokrytí rizik, je systém košů uvedený ve sdělení o znehodnocených aktivech nedostatečný. Bod 35 sdělení však poskytuje pro vymezení způsobilých aktiv další prostor. Tak mohou banky, na které se nevztahuje bod 33 sdělení, zachránit znehodnocená aktiva, aniž by bylo nutné zvláštní odůvodnění, pokud tato aktiva nepředstavují více než 10-20 % celkových aktiv, na něž se vztahuje záchranný mechanismus. Jelikož je v daném případě [cca 75] % bilanční sumy HSH zajištěno předmětnou zárukou na pokrytí rizik, neposkytuje bod 35 sdělení o znehodnocených aktivech uspokojivé řešení.
(166)
Podle bodu 32 sdělení o znehodnocených aktivech, v němž jsou obsaženy základní vysvětlivky ke způsobilosti aktiv, by se však při posuzování druhu aktiv spadajících pod určité opatření na záchranu mělo postupovat pragmaticky. Komise zjistila, že spektrum kategorií aktiv dotčených finanční krizí se v průběhu času v důsledku vedlejších účinků rozšířilo. Zejména cenné papíry z oblastí lodní dopravy, letecké dopravy a nemovitostí jsou v současnosti nelikvidní nebo se jejich hodnota výrazně snížila. Opatření na záchranu těchto druhů aktiv mohou přispět ke splnění cílů sdělení o znehodnocených aktivech, tzn. že se zvýší transparentnost a přispěje k finanční stabilitě, dokonce i v případě, že tato aktiva nespadají do kategorií aktiv, jež finanční krizi vyvolaly. Z tohoto důvodu Komise v dřívějších případech akceptovala opatření na záchranu těchto aktiv (60) a považuje to rovněž v daném případě za přiměřené.
(167)
Podle bodu 36 sdělení o znehodnocených aktivech je možné kritéria způsobilosti chápat šířeji, pokud je to kompenzováno rozsáhlejší restrukturalizací. Čím větší je podíl zajištěných aktiv v portfoliu banky, tím důkladnější musí být restrukturalizace. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti ohledně způsobilosti aktiv, neboť měla dojem, že původní plán restrukturalizace, jenž jí byl tehdy předložen, nenabízí přiměřené vyrovnání za pružné uplatňování kritérií způsobilosti. Dne 11. července 2011 HSH předložila pozměněný plán restrukturalizace. Pozměněná restrukturalizační opatření zahrnují snížení bilanční sumy ve výši 61 %, prodej […] podílů a uzavření 15 z 21 mezinárodních poboček HSH. Komise se domnívá, že rozsah restrukturalizace nabízí vyrovnání za pružné uplatňování sdělení o znehodnocených aktivech, pokud jde o způsobilost aktiv. Pochybnosti Komise ohledně způsobilosti aktiv tak byly vyvráceny.
9.2.2.2. Správa aktiv
(168)
Komise v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila vzhledem ke správě aktiv pochybnosti o slučitelnosti záruky s vnitřním trhem. Jelikož se všechna aktiva měla i nadále objevovat v bilanci HSH, neexistoval žádný důkaz o jasném funkčním a organizačním oddělení HSH a zajištěných aktiv (zejména vzhledem ke správě, personálu a zákazníkům).
(169)
Německo poskytlo dodatečné informace a uvedlo, že HSH zřídila restrukturalizační jednotku. Jedná se o interní banku za účelem likvidace s oddělenou správou. Aby nemohlo dojít ke střetu zájmů mezi hlavní bankou a restrukturalizační jednotkou, zavedla HSH podávání zpráv o jednotlivých oblastech činnosti a oddělenou správu restrukturalizační jednotky. Komise souhlasí s připomínkami Německa o správě aktiv, která jsou shrnuta v bodě 113, a akceptuje změny, které HSH v této oblasti provedla. Záruka na pokrytí rizik tak splňuje požadavky sdělení o znehodnocených aktivech ohledně správy aktiv.
9.2.2.3. Ocenění zajištěného portfolia
(170)
Komise v bodě 47 rozhodnutí a zahájení řízení vyjádřila také pochybnosti ohledně ocenění zajištěného portfolia, neboť nezávislí odborníci ocenili jen malou část portfolia a HSH nepředložila dostatek informací pro posouzení skutečné ekonomické hodnoty celého portfolia. Před provedením opatření HSH objednala dva nezávislé znalce: Blackrock a Cambridge Place. Tyto společnosti ocenily pouze malou část zajištěného portfolia, a to cenné papíry zajištěné aktivy a část portfolia CIP.
(171)
Komise nesdílí názor Německa uvedený v bodě 115, že úvěrové operace jsou pro ocenění obtížně přístupné, neboť prognózy peněžních toků se opírají o celou řadu předpokladů, např. ohledně budoucích opožděných plateb, pravděpodobnosti a data selhání, navracení a úrokových sazeb (bezrizikové úrokové sazby, jakož i rizikové prémie). I když je oceňování v případě úvěrů s možností prodloužení, které jsou běžné u financování lodí a nemovitostí, tj. u velké části zajištěného portfolia, čím dál složitější, rozhodovací praxe Komise ukazuje, že portfolia včetně podobných aktiv byla již oceněna na základě peněžních toků (61). Německo kromě toho nebylo schopné dokázat, že by ocenění založené na prognózách peněžních toků vedlo ke zcela jinému výsledku.
(172)
Ocenění by mělo probíhat na základě jednotné metody stanovené na úrovni Evropské unie. HSH a její externí znalec společnosti Morgan Stanley provedli na žádost Komise v úzké spolupráci s odborníky Komise úplné ocenění portfolia. Předpoklady, za jakých HSH provedla ocenění, byly v souladu s přísnými stresovými scénáři, které Komise použila v jiných případech. Použité metody byly koherentní.
(173)
Z ocenění vyplynulo, že očekávané ztráty dalece převyšují tranši první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR a že by pohltily tranši druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR […]. Kromě toho se ukázalo, že skutečná ekonomická hodnota […] činí cca [155-170] mld. EUR ([cca 172] mld. EUR mínus 3,2 mld. EUR mínus [2,5-10] mld. EUR).
(174)
Jelikož bylo ocenění provedeno v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech, Komise se domnívá, že její pochybnosti vyjádřené v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení byly vyvráceny.
9.2.2.4. Naprostá transparentnost a poskytnutí úplných informací ex ante
(175)
V bodě 42 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti ohledně transparentnosti a poskytnutí úplných informací, neboť Německo nepředložilo úplné ocenění zajištěného portfolia provedené uznaným nezávislým odborníkem.
(176)
Podle bodu 20 sdělení o znehodnocených aktivech by podmínkou žádostí o podporu měly být úplná transparentnost ex-ante a banky způsobilé k poskytnutí podpory musí poskytnout úplné informace o znehodnocení aktiv, a to pro každé aktivum, které má být předmětem opatření na záchranu. To by mělo být založeno na přiměřeném ocenění, potvrzeno nezávislými odborníky a schváleno příslušným orgánem dohledu. Předkládané informace o znehodnocených aktivech by měly tak podrobné, jak je uvedeno v příloze III oddílu II a tabulce 2 sdělení o znehodnocených aktivech.
(177)
Od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení byly Komisi předloženy podrobné informace o zajištěném portfoliu a aktivech. Ocenění ukázalo, že skutečná ekonomická hodnota portfolia dosahuje [155-170] mld. EUR. Dopad kapitálové úlevy záruky na pokrytí rizik byl vyčíslen na [cca 3,5] mld. EUR. Společnost Morgan Stanley toto ocenění včetně výchozích předpokladů a použitých metod oficiálně podepsala a validovala. Dopad kapitálové úlevy daného opatření potvrdil úřad BaFin v únoru 2010. Dopad kapitálové úlevy vypočítaný na základě ocenění aktiv se liší od předběžného posouzení Komise uvedeného v bodě 21 a následujících bodech rozhodnutí o zahájení řízení. Komise souhlasí s výsledkem ocenění a s výpočtem dopadu kapitálové úlevy, které Německo poskytlo. Vzhledem k výsledku šetření proto už není nutné zabývat se připomínkami Německa k dopadu kapitálové úlevy.
(178)
Pochybnosti Komise ohledně transparentnosti a poskytování informací ex ante jsou vyvráceny.
9.2.2.5. Zajištění souladu s cíli veřejné politiky
(179)
Podle oddílu 5.3 sdělení o znehodnocených aktivech by měly být pobídky určené k motivaci bank k účasti na záchraně aktiv sladěny s cíli veřejné politiky tímto způsobem: a) omezením lhůty k předložení žádosti o účast na programu na šest měsíců, b) vytvořením mechanismů, kterými se zajistí, že se banky, které nejvíce potřebují záchranu aktiv, účastní opatření na záchranu aktiv a c) vhodným omezením týkajícím se chování bank, aby se mj. omezily účinky na hospodářskou soutěž.
(180)
Vzhledem k systémovému významu HSH pro ekonomiku veřejných vlastníků byla záruka koncipována výhradně pro HSH a přizpůsobena její specifické situaci. V souvislosti s pozměněným plánem restrukturalizace bude HSH uložena celá řada omezení týkajících se chování bank, která se vztahují zejména na tyto body: vyplácení dividend a kupónů, řízení společnosti, protiplnění a přítomnost na trhu v určitých odvětvích, jako je například financování lodí.
(181)
Záruka na pokrytí rizik ve prospěch HSH je proto slučitelná s požadavky sdělení o znehodnocených aktivech, které se týkají zajištění souladu s cíli veřejné politiky.
9.2.2.6. Protiplnění a rozdělení zátěže
(182)
V bodě 49 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se přiměřenosti rozdělení zátěže. Podle bodu 24 sdělení o znehodnocených aktivech se mělo od HSH vyžadovat, aby na základě ustanovení o první ztrátě přispěla k úhradě části ztrát nebo na pokrytí rizika (běžně nejméně 10 %). Přiměřené rozdělení zátěže lze zajistit i za pomoci vyššího protiplnění či dodatečného vyrovnání. Komise dále v bodě 51 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení řízení vznesla pochybnosti o tom, zda prémie ve výši 400 bazických bodů představuje přiměřené protiplnění za riziko převzaté veřejnými vlastníky.
(183)
U všech opatření na záchranu aktiv musí být podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech zajištěno přiměřené protiplnění pro stát. Protiplnění za opatření na záchranu aktiv je přiměřené, pokud uhradí dopady opatření u vlastního regulačního kapitálu. To znamená, že musí být zajištěno přiměřené protiplnění za účinek záchrany kapitálu.
(184)
Pokud jde o účinek záchrany kapitálu, Komise ve svém rozhodnutí o státní podpoře, kterou poskytlo Německo na restrukturalizaci společnosti Landesbank Baden-Württemberg (62), konstatovala, že snížení kapitálu o 6,25 % je možné považovat za přiměřené protiplnění účinku záchrany kapitálu (63). Účinek záchrany kapitálu za záruku na pokrytí rizik byl vyčíslen na [zhruba 3,5] mld. EUR, z čehož vyplývá roční protiplnění ve výši přibližně 220 milionů EUR (což odpovídá nominální hodnotě záruky ve výši ([přibližně 220] bazických bodů) v případě, že HSH využije plnou částku záruky. Při (částečném) vypovězení záruky by minimální výše protiplnění za snížení kapitálu měla být úměrně snížena na [přibližně 220] bazických bodů zbývající nominální hodnoty záruky.
(185)
Jak je uvedeno v bodu 46, za záruku na pokrytí rizik navrhla HSH zaplatit záruku ve výši 400 bazických bodů. To znamená, že v závislosti na scénáři zaplatí HSH [ 1,5] mld.y EUR (žádné čerpání záruky), [ 2,5] mld.y EUR (čerpání ve výši 5 mld. EUR) nebo [ 4] mld. EUR (čerpání ve výši 10 mld. EUR).
(186)
Pokud jde o přiměřenost minimální výše protiplnění za záchranu kapitálu ve výši [přibližně 220] bazických bodů ročně na 10 mld. EUR nebo (v případě částečných vypovězení) na zbývající nominální hodnotu záruky (64), pak v případě částečného vypovězení záruky dojde ke snížení absolutní částky protiplnění za záchranu kapitálu. Ačkoliv účinek záchrany kapitálu pravděpodobně neklesne v přímém úměru k výši záruky na pokrytí rizik, je Komise přesvědčena, že se během trvání záruky na pokrytí rizik jedná o přiměřené přiblížení pro účely vypočítání minimální výše protiplnění za záchranu kapitálu. Komise by proto u zbývající nominální hodnoty záruky považovala protiplnění ve výši [zhruba 220] bazických bodů ročně za přiměřené.
(187)
Jelikož [zhruba 220] bazických bodů u zbývající částky záruky představuje přijatelné přiblížení k sazbě 6,25 % u částky snížení kapitálu, je podle Komise dostačující, aby se HSH Finanzfonds AöR každý rok platilo 6,25 % na účinek záchrany kapitálu. Protiplnění za záchranu kapitálu je možné považovat za slučitelné se sdělením o znehodnocených aktivech.
(188)
Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech musí nadto převodní hodnota pro opatření spočívající v nákupu aktiv nebo jejich pojištění vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty.
(189)
Z posouzení záruky na pokrytí rizik provedeného Komisí vyplynulo, že garantovaná hodnota ve výši [zhruba 168] mld. EUR byla stanovena příliš vysoko (nad reálnou ekonomickou hodnotou), zatímco tranše z první ztráty byla nastavena příliš nízko. Rozdíl mezi garantovanou a skutečnou ekonomickou hodnotou činí [2,5-10] mld. EUR. V důsledku toho mělo dojít k „opravě“ garantované hodnoty a navýšení tranše z první ztráty. Německo předložilo důkazy o tom, že HSH není schopna splatit [2,5-10] mld. EUR a nadto takovou splátku odmítá. Ačkoliv HSH nemůže za účelem pokrytí očekávaných ztrát navýšit tranši z první ztráty o [2,5-10] mld. EUR, přesto by se dal podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech tento rozdíl získat zpět v pozdější fázi, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. claw-back mechanism) a rozsáhlých restrukturalizačních opatření.
(190)
Takto lze u základní prémie ve výši 400 bazických bodů, která se odvádí státu, zřídit mechanismus zpětného získání, který by se týkal části splátky přesahující protiplnění za záchranu kapitálu ve výši [zhruba 220] bazických bodů. Tato částka by nadto závisela na případném čerpání záruky, neboť (jak vyplývá z následující tabulky) se základní prémie může měnit.
Tabulka 12
Zpětná platba v podobě základní prémie a dalších splátek
(v milionech EUR)
Scénář 1
(žádné čerpání záruky 0 EUR)
Scénář 2
(čerpání záruky ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(čerpání záruky ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Z toho protiplnění za záchranu kapitálu ([přibližně 220] bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Další splátky obsažené v základní prémii
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Další nezbytné splátky
(…)
(…)
(…)
(191)
Protiplnění by tudíž nezaručilo žádné dostačující splátky v podobě základní prémie. V zájmu úplného splacení musí HSH státu zaplatit i rozdíl mezi skutečnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který není uhrazen formou základní prémie ve výši 400 bazických bodů. V závislosti na daném scénáři leží tento rozdíl mezi […] EUR a […] EUR.
(192)
Německo i HSH odmítají zvýšit příslušnou splátku, a proto nelze prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999.
(193)
Komise trvá na tom, že ze pozměněný plán restrukturalizace vyplývá, že dodatečná zpětná platba mezi […] EUR a […] EUR není možná, neboť by se tím jinak ohrozila životaschopnost HSH. Plná splátka by podle prognóz bodu (91) odčerpala veškeré zisky, které se HSH v průběhu celého období restrukturalizace i po něm podařilo vytvořit.
(194)
Komise se přesto domnívá, že slučitelnost podpory s vnitřním trhem by mohla být zajištěna za pomoci systémů protiplnění umožňujících opravu, jež by byla v souladu jak se sdělením o znehodnocených aktivech, tak i s rozhodovací praxí Komise, pokud jde o splátky a protiplnění. Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech se za přijatelný považuje postup, při němž převodní hodnota (garantovaná hodnota) aktiv překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdější fázi. Bod 41 sdělení o znehodnocených aktivech ponechává tedy určitý prostor pro částečné splátky, pokud se tyto splátky vyváží úměrnou restrukturalizací.
(195)
V předmětné věci podpory je podle Komise možné dosáhnout částečných dodatečných splátek za pomoci několika opatření.
(196)
Podle Komise by tak (nakolik je to možné a aniž by se tím ohrozila dlouhodobá životaschopnost HSH) mělo dojít nejprve k okamžité úhradě případných dodatečných splátek, jež by se neměla odkládat déle, než je nezbytně nutné. Z tohoto důvodu Komise prověřovala, jestli je možné provést jednorázovou platbu, a v souladu s bodem (90) od HSH žádala, aby ve svých finančních prognózách na rok 2011 počítala s jednorázovou platbou ve výši 500 milionů EUR. Podle finančních prognóz uvedených v bodě (91) je HSH schopna vyplatit státu jednorázovou platbu ve výši 500 milionů EUR. Zaplacení takové částky by sice odčerpalo veškeré očekávané zisky HSH a v roce 2011 by mohlo vést k čisté ztrátě ve výši [150-200] milionů EUR. Tuto ztrátu však lze v následujících letech vyrovnat a HSH to nebude bránit v tom, aby ve zbývajících letech restrukturalizace docílila prokazatelné a trvalé zisky (které by odrážely životaschopnost její činnosti). Taková „úspěšné bilance“ je nutná k tomu, aby bylo možné prokázat obnovení životaschopnosti HSH a koneckonců i její schopnosti nalézt nové investory. Na základě toho se Komise domnívá, že 500 milionů EUR je nejvyšší možná částka určená na částečnou splátku, kterou si HSH může zatím dovolit.
(197)
Komise si ovšem nemyslí, že částka, kterou je třeba nejprve splatit, by měla být státu vyplacena v hotovosti. Vzhledem ke kapitálu, který má HSH nyní k dispozici a který doposud nestačil ani na pokrytí ztrát pocházejících z její investiční činnosti, ani na posílení kapitálového stropu, se Komise domnívá, že by se jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR dala namísto v hotovosti provést formou podílů. Těžiště činnosti HSH bude i nadále spočívat v obchodních oblastech s výrazně procyklickou a volatilní povahou, jako je financování lodí (viz body (223) až (226)), a proto je posílení její kapitálové struktury nezbytně nutné.
(198)
Podle Komise je mimo to v silách HSH, aby vedle výše uvedené jednorázové platby prováděla další průběžné splátky. Další opravu převodní ceny lze dosáhnout pomocí dodatečné prémie, která by byla spolu se základní prémií odváděna během celého období restrukturalizace. Na základě finančních prognóz uvedených v bodě (91) se Komise domnívá, že by taková dodatečná prémie mohla činit 385 bazických bodů, aniž by se tím ohrozilo obnovení životaschopnosti HSH. Dodatečná prémie ve výši 385 bazických bodů by nepřekročila výši plateb základní prémie čítající 400 bazických bodů uvedených v tabulce 4, s nimiž se počítá po celé období restrukturalizace (65). Platby dodatečné prémie by tudíž překročily čistý zisk HSH, který se očekává v letech 2012 až 2014, pouze ve scénáři 3, v němž se čerpání odhaduje na 10 mld. EUR (viz bod (90)). Komise dále konstatuje, že HSH již 3 mld. EUR záruky vypověděla, a tak lze vyloučit, že by došlo ke scénáři 3 v tabulce 4 (čerpání celých 10 mld. EUR záruky).
(199)
Pokud by došlo k vyplacení vyšší částky, než je tato dodatečná prémie, hrozilo by nebezpečí, že HSH nedosáhne kvóty svého kmenového kapitálu ve výši 10 %. Jak se uvádí v bodech (223) až (226) a jak je podrobně rozvedeno v bodech (229) až (232), považuje Komise za nezbytné, aby si HSH vytvořila kapitál, který by jí umožnil absorbovat konjunkturální výkyvy jejích finančních výsledků, tak aby v žádném okamžiku nebylo ohroženo obnovení životaschopnosti HSH. Kvóta kmenového kapitálu ve výši 10 % se v tomto smyslu považuje za dostatečnou. Pokud by dodatečná prémie tuto kvótu zmírnila, mělo by se po dobu ohrožení životaschopnosti HSH od placení této prémie upustit.
(200)
Na tomto základě je podle Komise rozhodně v silách HSH provést v následujících letech další platby, aniž by se tím bránilo obnovení její životaschopnosti.
(201)
Z uvedených důvodů a k zajištění slučitelnosti záruky na pokrytí rizik se sdělením o znehodnocených aktivech požaduje Komise jiný mechanismus protiplnění, kterým se následujícím způsobem mění ustanovení o poskytnutí rámce záruk obsažená ve smlouvě uzavřené dne 2. června 2009 (dále jen „smlouva o poskytnutí záruk“). Mechanismus protiplnění se opírá o stávající základní prémii, jak ji ukládá smlouva o poskytnutí záruk, ve výši 400 bazických bodů ročně u nominální hodnoty zbývající záruky. Tato základní prémie zůstane nezměněna s tou výjimkou, že čerpání záruky nepovede ke snížení nominální hodnoty coby základu pro výpočet výše základní prémie. Tímto způsobem se Komise vyhýbá jakýmkoli pobídkám k využití záruky. Vedle základní prémie se ukládá jednak dodatečná prémie ve výši 385 bazických bodů, a poté jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR v kmenových akciích („jednorázová platba“ nebo „jednorázová platba ve formě akcií“). V zájmu realizace těchto požadavků se v souladu s body (201) až (208) musí změnit původní smlouva o poskytnutí záruk.
(202)
Do smlouvy je nejprve třeba zapracovat dodatečnou prémii. Základ pro výpočet dodatečné prémie by se měl podobat základu pro výpočet základní prémie a měl by se skládat z nominální hodnoty záruky bez případných částečných vypovězení, ne však bez případného čerpání záruky. Základ pro výpočet dodatečné prémie by se však měl odvíjet v závislosti na rozsahu, v němž HSH nakonec záruku vypoví, přičemž nezáleží na době vypovězení. Životaschopnost HSH je tudíž dotčena jen v tom rozsahu, v jakém bude HSH záruku čerpat. V případě částečného vypovězení záruky bude HSH splacena část všech vyplacených dodatečných prémií, která odpovídá výši částečně vypovězené záruky. Za tímto účelem by se měla u zbývající částky záruky každý rok zaplatit základní prémie; dodatečná prémie by se však měla převést na konto, a to i přesto, že obě prémie je třeba vypočítat na základě smluvně dohodnuté částky záruky snížené o vypovězení, ne však o čerpání. Dodatečná prémie se společnosti HSH Finanzfonds AöR zaplatí, pouze pokud dojde k čerpání záruky. V souladu s tím by v případě částečného vypovězení záruky měla být HSH vrácena dodatečná prémie, která byla převedena na konto a která odpovídá výši částečně vypovězené záruky.
(203)
Aby se výpovědi neděly na úkor životaschopnosti, mělo by k částečným vypovězením záruky docházet pouze tehdy, pokud tím kvóta kmenového kapitálu HSH k 31. prosinci 2011 neklesne pod [8,5-9,5] %, k 31. prosinci 2012 pod [9-10] %, k 31. prosinci 2013 pod [9,5-10,5] %, příp. k 31. prosinci 2014 pod [10-11] %. K částečnému vypovězení se dále nesmí přistoupit v případě, že by se v okamžiku částečného vypovězení sice dosáhlo uvedených kvót, ale v následujících letech by to již při opatrnějším plánování neplatilo.
(204)
Dodatečná prémie by se měla vybírat se zpětnou platností od 31. března 2009 a u částí obchodních roků by se měla vypočítávat pro rata temporis. Dodatečná prémie by se měla vyplácet společně se základní prémií za předpokladu, že kvóta kmenového kapitálu HSH činí alespoň 10 % („kvóta minimálního kmenového kapitálu“).
(205)
Mechanismu zpětného získání by měl obsahovat konsolidační příslib, aby v důsledku odvodu dodatečné prémie nedošlo k ohrožení životaschopnosti HSH. Konsolidační příslib by měl platit až do 31. prosince [2030-2040]. Dostane-li se kvóta kmenového kapitálu HSH kvůli nutnosti vyplatit dodatečnou prémii pod kvótu minimálního kmenového kapitálu, odloží se po předložení konsolidačního příslibu tato platba na pozdější dobu. Překročí-li kvóta kmenového kapitálu kvótu minimálního kmenového kapitálu, splatí se konsolidační příslib opět až do výše kvóty minimálního kmenového kapitálu. Tento mechanismus poskytuje HSH nutný manévrovací prostor, současně však zaručuje, že k splátce dojde, jakmile toho HSH bude opět schopná.
(206)
Během platnosti konsolidačního příslibu by měl být odložený nárok na vyplacení dodatečné prémie opět zcela obnoven. Dodatečná prémie je splatná nejpozději k 31. prosinci [2015-2025]. Nehledě na to by k splátce základní i dodatečné prémie mělo dojít nejpozději v době, kdy se součet částečných vypovězení a využití záruky rovná 10 mld. EUR.
(207)
Za druhé by společnosti HSH Finanzfonds AöR a HSH mělo být uloženo, aby smlouvu o poskytnutí záruky uzavřenou dne 2. června 2009 změnily v tom smyslu, že se nárok společnosti HSH Finanzfonds AöR vůči HSH bude zakládat na jednorázové platbě ve výši 500 milionů EUR. Aby se předešlo snížení kvóty vlastního kapitálu HSH, měla by HSH tento nárok splatit emisí kmenových akcií za pomoci navýšení kapitálu. Emisní cena se vypočítá na základě hodnoty HSH ke dni rozhodnutí valné hromady o takovém navýšení kapitálu a čisté hodnoty nároku na jednorázovou platbu. HSH by měla vydat akcie ve výši čisté hodnoty nároku přímo společnosti HSH Finanzfonds AöR (a nepřímo tak i veřejným vlastníkům).
(208)
Navýšení kapitálu lze provést buď řádným navýšením fyzického kapitálu za vyloučení předkupního práva menšinových akcionářů, nebo kombinovaným navýšením fyzického kapitálu a kapitálu v hotovosti při uplatnění předkupního práva všech akcionářů kromě společnosti HSH Finanzfonds AöR, pokud jde o podíl v hotovosti. Společnosti HSH Finanzfonds AöR a HSH zůstává vyhrazeno, aby zvolily způsob navýšení kapitálu, čímž by se zajistila rychlejší realizace a zapsání do obchodního rejstříku.
(209)
Pokud dojde ke změně smlouvy o poskytnutí záruky, kolísá absolutní částka dodatečné prémie úměrně k výši ztrát skutečně krytých společností HSH Finanzfonds AöR (tj. čím vyšší ztráty pokryté společností HSH Finanzfonds AöR, tím vyšší splátky). Splátky, které z obou výše popsaných podmínek Komise stanovených pro tři scénáře popsané v bodu (46) vyplývají, jsou shrnuty v následující tabulce.
Tabulka 13
Zpětná platba prostřednictvím základní prémie, jednorázové platby a dodatečné prémie
(V mil. EUR)
Scénář 1
(žádné čerpání záruky 0 EUR)
Scénář 2
(čerpání záruky: ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(čerpání záruky: ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Z toho protiplnění za snížení kapitálu ([přibližně 220] bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Další splátky obsažené v základní prémii
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Dodatečná prémie (385 bazických bodů z naposledy čerpané částky záruky)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Jednorázová platba ve formě akcií
500
500
500
Zpětné platby celkem
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
Další nezbytné splátky
(…)
(…)
(…)
(210)
Komise uznává, že i přes dodatečné požadavky dojde u mechanismu protiplnění v případě všech tří scénářů uvedených v tabulce 13 pouze k částečnému splacení celkového rozdílu ve výši [2,5-10] mld. EUR mezi reálnou ekonomickou hodnotou a garantovanou hodnotou ([…] mld. EUR u prvního scénáře, […] mld. EUR u druhého scénáře a […] mld. EUR u třetího scénáře).
(211)
Komise však předmětnou záruku na pokrytí rizik (včetně dalších požadavků spojených s protiplněním) srovnala se schválenými opatřeními na záchranu aktiv u jiných bank. Komise kromě toho poukazuje na to, že u ocenění opatření na záchranu aktiv, u nichž nelze zaplatit žádné přiměřené protiplnění, ponechává bod 41 sdělení o znehodnocených aktivech určitý prostor pro případ, že příslušné opatření bude založeno na rozsáhlé restrukturalizaci a/nebo mechanismu zpětného získání. Komise poukazuje dále na to, že v rámci své rozhodovací praxe schválila jak opatření s plnou splátkou (např. u ING (66) nebo LBBW (67)), tak opatření, u nichž sice nedošlo k žádné splátce, ale u nichž byla provedena rozsáhlá restrukturalizace (např. u Parex Banka (68)).
(212)
Záruka na pokrytí rizik počítá s částečnou splátkou spojenou s rozsáhlou restrukturalizací. Splňuje tím předpoklady uvedené v bodě 41 sdělení o znehodnocených aktivech a spadá tak mezi opatření, která Komise doposud ve své rozhodovací praxi schválila. Mechanismus HSH záruka/protiplnění nadto umožňuje částečnou splátku u všech možných scénářů. Pokud by se jako například u scénáře 3 vyčerpala celá záruka, činila by odpovídající částečná splátka […] % zpětné pohledávky. V důsledku restrukturalizace HSH dojde současně ke snížení bilanční sumy o 61 %, jak je uvedeno níže v bodech (266) až (270). Vzhledem k probíhající rozsáhlé restrukturalizaci je tato částečná splátka v souladu s rozhodovací praxí Komise. Komise proto zastává názor, že pokud budou splněny výše uvedené požadavky, jež jsou dále upřesněny v příloze II, lze opatření na záchranu aktiv považovat za slučitelná se sdělením o znehodnocených aktivech.
9.2.2.7. Závěr
(213)
Z výše uvedených důvodů dospěla Komise k závěru, že připomínky Německa a dalších zúčastněných stran nerozptýlily její obavy týkající se hospodářské soutěže, pokud jde o záruku na pokrytí rizik. Komise má zato, že záruka na pokrytí rizik, pokud jde o aspekty zkoumané v oddíle 9.2.2 tohoto rozhodnutí, není v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech. Pokud však budou splněny požadavky uvedené v příloze II, mohlo by být dosaženo slučitelnosti s vnitřním trhem.
9.2.3. SLUČITELNOST POZMĚNĚNÉHO PLÁNU RESTRUKTURALIZACE S VNITŘNÍM TRHEM
9.2.3.1. Stupeň potřebné restrukturalizace
(214)
Ve sdělení o restrukturalizaci byla stanovena pravidla státní podpory, jež platí pro restrukturalizaci finančních institucí vzhledem k opatřením, která byla Komisi oznámena do 31. prosince 2010 včetně. Změna plánu na restrukturalizaci HSH bude proto posuzována na tomto základě. V zájmu slučitelnosti s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU musí restrukturalizace finančních institucí v souvislosti s dnešní finanční krizí podle sdělení o restrukturalizaci zaručit, aby
a)
byla obnovena dlouhodobá životaschopnost HSH;
b)
příjemce nesl dostatečný vlastní podíl (rozdělení zátěže) a
c)
byla přijata dostatečná opatření zabraňující narušení hospodářské soutěže.
(215)
V souladu se svou rozhodovací praxí Komise při posuzování požadavků na restrukturalizaci nepřipojí částku záruky likvidity k částce podpory.
9.2.3.2. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(216)
V rozhodnutí o zahájení řízení byly vyjádřeny pochyby, zda je v silách HSH, aby obnovila svou dlouhodobou životaschopnost. Důkladné prověření životaschopnosti, k němuž došlo po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení, tyto pochybnosti ještě posílilo.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení byla identifikována tři podstatná slabá místa, která pravděpodobně ohrožují dlouhodobou životaschopnost HSH a k nimž se v původním plánu restrukturalizace dostatečně nepřihlédlo: a) závislost HSH na peněžním a kapitálovém trhu, b) její závislost na volatilních a cyklických činnostech a c) rozsáhlost jejích činností na kapitálovém trhu v poměru k jejím bankovním činnostem. Pochybnosti byly dále vzneseny u spolehlivosti míry růstu a dalších prognóz, o něž se opírá původní plán restrukturalizace.
(218)
Pokud jde o schopnost financování, přezkum u HSH odhalil: a) slabou strukturu financování s omezenými zdroji dlouhodobého stabilního financování, neboť bude nutné postupně splácet a refinancovat především státem garantované dluhopisy, které byly emitovány podle „ustanovení o zachování právních účinků“, b) velkou závislost na spořitelnách coby přednostním zdroji financování a c) nedostatek financování vedeného v USD.
(219)
V rozhodnutí o zahájení řízení (69) se zdůrazňovalo, že v roce 2014 musí HSH na peněžním a kapitálovém trhu refinancovat [60-110] mld. EUR; současně byla zpochybněna schopnost HSH takové refinancování provést. Komise zjistila mezeru ve výši kolem [15-30] mld. EUR, na jejíž pokrytí HSH ve svém plánování nevyčlenila žádné zvláštní zdroje financování. Jak se uvádí v bodě (54), vykazoval finanční plán HSH mezeru ve výši 48 mld. EUR, kterou lze na základě prognóz vlastního kapitálu a derivátů v souladu s údaji z minulosti přizpůsobit a jejíž nekrytou potřebu financování je možné vyčíslit na [15-30] mld. EUR. Snížením bilanční sumy na úrovni koncernu o 34 mld. EUR na 120 mld. EUR do konce roku 2014 (ve srovnání se 150 mld. EUR uváděnými v původním plánu restrukturalizace) však dojde k poklesu potřeby financování na peněžním a kapitálovém trhu a tlaku na HSH a její schopnost financování. Tímto způsobem se uzavře mezera ve financování, na kterou si HSH nevyčlenila žádné zvláštní finanční zdroje. HSH dále doložila, že její prognózy k plánovaným usazeným depozitům jsou ve srovnání se současnou a dřívější úrovní financování z tohoto zdroje nastaveny opatrně. Komise se proto domnívá, že potřebu financování ve výši [15-25] mld. EUR, na jejíž pokrytí nebyly vyčleněny žádné finanční zdroje, lze bez negativního dopadu na náklady financování HSH pokrýt vlastním kapitálem, nadměrnými vklady a prostřednictvím krátkodobého financování (nezajištěné a zajištěné finanční prostředky). HSH tak nebude muset hledat nové zdroje financování a může se opírat o zjištěné a stávající zdroje, pokud jde o její celkovou potřebu financování do roku 2014.
(220)
Pokud jde o závislost na spořitelnách coby přednostnímu zdroji financování (viz bod (95)), Komise podotýká, že spolu se snížením rizikového profilu HSH klesne rovněž význam spořitelen oproti jiným zdrojům. Dodatečné snížení bilanční sumy (o 30 mld. EUR ve srovnání s původním plánem restrukturalizace, viz bod (51)), s nímž počítá pozměněný plán restrukturalizace, povede k výraznému snížení potřeby nového financování a k výrazně menší mezeře ve financování. V důsledku plánovaného kombinovaného financování se ke konci období restrukturalizace (viz tabulku 7 a bod (93)) sníží závislost HSH na krátkodobých nezajištěných způsobech financování, čímž se rovněž oslabí hrozba nedostatku likvidity. HSH bude kromě toho své financování více zakládat na krytých dluhopisech, které v Německu podléhají přísným emisním podmínkám a které lze považovat za stabilní a relativně laciné zdroje financování.
(221)
Nedostatek financování HSH vedeného v USD představuje další důležité slabé místo v obchodním profilu HSH. Koncem roku 2010 bylo v USD vedeno zhruba [20-30] % celkových aktiv HSH. To odpovídá [50-70] mld. USD, z čehož bylo pouze [15-20] mld. USD ([20-25] %) přímo financováno v USD. Tato mezera bude uzavřena pomocí obchodování s měnovými swapy, jež se bude pravidelně prodlužovat. Kvůli neustálému rozšiřování měnových swapů v EUR/USD od vypuknutí finanční krize se cena této strategie financování ve srovnání se strategií financování vedeného v USD rovná dalším zhruba [20-30] bazickým bodům. Tato strategie kromě toho v sobě skrývá řadu rizik. K nim patří a) další možné náklady plynoucí z pravděpodobných nesrovnalostí mezi reálnými a očekávanými hotovostními toky z aktiv vedených v USD, b) vyšší volatilita krátkodobého stavu likvidity kvůli závazku vyrovnání marží ve spojitosti se stavem swapů (70) a c) zvýšená expozice vzhledem k úvěrovému riziku protistrany způsobená tím, že obchodování se swapy probíhá mimo burzu a HSH u těchto transakcí nese plné úvěrové riziko protistrany. K snížení rizikového profilu HSH však dochází hlavně v segmentech, v nichž vznikají aktiva vedená v USD (např. financování letadel, lodí a zahraničních nemovitostí), a proto se tím rovněž významně přispěje ke snížení potřeby financování v USD. HSH se kromě toho zavázala, že do roku 2014 zvýší podíl obchodování hlavní banky v USD, který bude refinancován financováním v USD, minimálně na […] %.
(222)
Na závěr lze konstatovat, že navrhovaná opatření odstraní pochyby vznesené Komisí. Opatření by měla zaručit, že HSH je na správné cestě k vytvoření udržitelnějšího a stabilnějšího kombinovaného financování, pokud jde o objem, splatnost, prioritu, bezpečnost a měny. Závazek dosáhnout do konce roku 2012, tj. před uplynutím lhůty stanovené za tímto účelem Basilejským výborem pro bankovní dohled, koeficientu čistého stabilního financování (net stable funding ratio) a koeficientu krytí likvidity (liquidity coverage ratio) […] umožní kontrolu pokroku HSH v této oblasti a měl by přispět k dalšímu zlepšení kvality jejího financování a k vytvoření dostatečně nadbytečné likvidity pro krizové situace.
(223)
V rozhodnutí o zahájení řízení (71) bylo zpochybněno, zda je HSH schopná zajistit svou dlouhodobou životaschopnost tím, že se bude soustředit na expanzi svých cyklických a volatilních obchodních segmentů (72). Podrobné prověření životaschopnosti tyto pochybnosti ještě posílilo, neboť se ukázalo, že rostoucího podílu čistých výnosů HSH z úroků se dosahuje prostřednictvím volatilních a cyklických činností (73). Za zvlášť problematický byl označen relativně velký význam, který se přikládá financování lodí a letadel. V pozměněném plánu restrukturalizace je však aspekt cykličnosti aktiv přiměřeně zohledněn a zároveň je zachována franšíza HSH v obchodní divizi lodní dopravy.
(224)
Dodatečná likvidace aktiv v objemu [30-35] mld. EUR (na 82 mld. EUR v roce 2014) bude u hlavní banky a zejména u cyklických a volatilních činností provedena v plném rozsahu. HSH ukončí své aktivity v oblasti financování letadel. Stávající aktiva v oblasti financování letadel v objemu [3-8] mld. EUR se do konce roku [2011-2012] přenesou na restrukturalizační jednotku a zlikvidují. HSH se zaváže, že v této oblasti nebude vyvíjet žádnou další činnost. HSH se kromě toho zavázala, že do konce roku 2014 sníží svá celková aktiva v rámci hlavní banky v obchodní oblasti lodní dopravy na 15 mld. EUR, a to tak, že do konce roku [2011-2012] převede dalších [0,5-2] mld.y EUR na restrukturalizační jednotku a omezí objem nových obchodů. Celková hodnota aktiv v oblasti financování lodí a letadel činí 15 mld. EUR ve srovnání s hodnotou [25-30] mld. EUR v roce 2008.
(225)
Kromě toho se do roku 2014 sníží celková aktiva obchodní divize nemovitostí na 13 mld. EUR, neboť nový mezinárodní obchod s nemovitostmi pro německé firemní zákazníky skončí a další nové obchody se omezí. Nadto se v důsledku nižšího objemu nových obchodů do roku 2014 výrazně omezí divize firemních zákazníků.
(226)
Celkové snižování bude doprovázet zlepšování postupů HSH při řízení rizik. HSH pracuje zejména na tom, aby se především v obchodní oblasti lodní dopravy omezila velká jednotlivá rizika. Kromě toho se zavázala snížit stávající velká jednotlivá rizika na […] milionů EUR a nová jednotlivá rizika omezit na maximálně […] milionů EUR.
(227)
V bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se objemu obchodování HSH na kapitálových trzích, který byl i přes novou orientaci na regionální činnosti nadále považován za neúměrně velký. K těžkostem HSH přispělo zejména obchodování na vlastní účet.
(228)
Snížení bilanční sumy povede k značnému snížení aktivit HSH na kapitálových trzích. Ty se do roku 2014 sníží na objem [25-35] mld. EUR v aktivech hlavní banky. Ve srovnání s tím činil objem aktiv v roce 2008 98,8 mld. EUR. Německo dále přislíbilo, že HSH nebude vykonávat žádný obchod na vlastní účet. HSH se bude obchodním činnostem věnovat pouze v tom rozsahu, který je nutný k realizaci zákaznických smluv, za účelem snížení rizika (hedging) v rámci obchodů se zákazníky, popř. pro řízení likvidity v oblasti treasury, jakož i ke správě bilanční sumy (v každém případě až do hodnoty měřené maximální hodnotou v riziku (value-at-risk, VaR)). Pomocí těchto opatření budou odstraněny pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení.
(229)
Další možnou překážku dlouhodobé životaschopnosti HSH představuje slabá struktura jejího kapitálu. Zejména vzhledem k dalším bodům uvedeným níže nebylo jasné, zda očekávaná slabá kapitalizace, s níž se ke konci období restrukturalizace v původním plánu restrukturalizace počítalo (kvóta Tier 1 ve výši [zhruba 9] %), je přiměřená: a) cykličnost a volatilní povaha obchodního profilu HSH, jež si vynucuje další kapitálový val, který by absorboval opakované, vyšší a propojené ztráty, b) dopady finanční krize na kapitál HSH (74) a c) zavedení nových pravidel Basel III, která povedou k výraznému navýšení minimální výše kapitálu (75) požadované z hlediska dozoru. Kromě toho lze předpokládat, že účastníci trhu a zejména instituce, jež na peněžním a kapitálovém trhu nabízejí pravděpodobně nezajištěné finanční prostředky, očekávají vyšší kvóty kapitálu.
(230)
Další snížení rizikového profilu HSH, ponechání si zisků a navýšení kapitálu o 500 milionů EUR v roce 2013 povedou k výraznému zlepšení kapitalizace HSH. Koncem roku 2014 by kvóta kmenového kapitálu mohla dosahovat výše nad 10 % a kvóta Tier 1 výše nad 12 %. Tato čísla se neshodují s kvótami ve výši [zhruba 7] %, resp. [zhruba 9] %, s nimiž počítal původní plán restrukturalizace. Odpovídají spíše novým kapitálovým normám pro banky. Část těchto zlepšení je sice nadále svázána s značným snížením aktiv zatížených rizikem, jež je podmíněno zárukou na pokrytí rizik, ale ke zlepšení struktury kapitálu by došlo v každém případě. Toto zlepšení je nutné vidět v souvislosti se snížením rizikového profilu bilance HSH a zejména se snížením podílu na cyklických aktivech.
(231)
Dalším požadavkem Komise týkajícím se slučitelnosti jak protiplnění za záruku na pokrytí rizik, tak splátky s vnitřním trhem je, že HSH nesmí vypovědět záruku na pokrytí rizik, pokud by kvóta kmenového kapitálu během období restrukturalizace v důsledku toho klesla pod stanovené hodnoty a především k 31. prosinci 2014 pod 10 % (viz bod (203)). To zaručí, že během období restrukturalizace bude HSH schopná si udržet přiměřenou úroveň kapitalizace, i kdyby došlo ke zhoršení hospodářské situace. Tento mechanismus by měl na trhu přispět k znovuzískání důvěry obchodních partnerů v HSH. Pozměněný plán restrukturalizace HSH předpokládá, že HSH do roku [2014-2016] záruku zcela opustí. Kvóta kmenového kapitálu by v té době měla být na [ 10] %.
(232)
Na závěr lze konstatovat, že díky navrhovaným opatřením dojde ke zlepšení struktury kapitálu HSH, takže bude v souladu s novými mezinárodními normami. Lepší kvóty kapitálu a vyšší odolnost vůči krizím budou mít v střednědobém horizontu u HSH pozitivní vliv na náklady financování.
(233)
V rozhodnutí o zahájení řízení (body 60 a 63) byly vyjádřeny pochyby o spolehlivosti určitých prognóz, jež byly použity při plánování HSH. Tyto pochybnosti se týkaly především prognóz a) růstu nejdůležitějších obchodních segmentů, b) růstu příjmů pocházejících z úrokových výnosů, c) marží v nejdůležitějších obchodních segmentech a d) vývoje rezervy pro případ rizika.
(234)
Zejména v segmentech lodní dopravy, dopravy a firemních zákazníků shledala Komise prognózy růstu příliš optimistické. Byla proto zpochybněna schopnost HSH dosáhnout celkových plánovaných výnosů. Pozměněný plán restrukturalizace se však opírá o přiměřené prognózy růstu v segmentech lodní dopravy a firemních zákazníků (viz tabulka 5). Míra růstu v rámci financování letadel není důležitá, neboť HSH tento segment v současnosti opouští. Jak ukazují tabulky 5 a 6, jsou míry růstu stanovené pro plánování segmentů lodní dopravy a firemních zákazníků značně nižší než ty, které se používaly v původním plánu restrukturalizace ze dne 1. září 2009. Mimoto odpovídají absolutnímu objemu obchodu, který by HSH v těchto oblastech mohla dosáhnout, pokud zvážíme její podíl na trhu a celkový objem trhu.
(235)
HSH kromě toho přehodnotila své prognózy růstu u příjmů, které nepocházejí z úrokových výnosů. Předpokládá se, že příjmy, které nepocházejí z úrokových výnosů, budou v období 2010-2014 činit v průměru zhruba [7-12] % čistých úroků hlavní banky. Vzhledem k úmyslu HSH zlepšit vzájemný prodej produktů mezi jejími segmenty finančního trhu a jinými obchodními oblastmi se tento cíl zdá dosažitelný.
(236)
V rozhodnutí o zahájení řízení byly zpochybněny prognózy marží stanovené v původním plánu restrukturalizace. Nové obchodní marže však byly koncem roku 2010 skutečně vyšší, než se původně předpokládalo, čemuž byly odpovídajícím způsobem přizpůsobeny prognózy plánování.
(237)
V rozhodnutí o zahájení řízení bylo zpochybněno, zda je HSH schopná přestát nejbližší recesi, aniž by musela opět žádat o státní podporu. Zpochybněna byla tudíž její dlouhodobá životaschopnost. Tyto pochybnosti se opíraly o tato slabá místa: a) křehkou strukturu financování, zejména nadcházející velké mezery ve financování a chronický nedostatek financování vedeného v USD, b) důraz na cyklické a volatilní činnosti, které pravděpodobně povedou k opětovným velkým a navzájem propojeným ztrátám a c) nízkou kapitalizaci k vyrovnání těchto ztrát. Návrhy dodatečných opatření obsažené v pozměněném plánu restrukturalizace však dokázaly pochybnosti Komise rozptýlit. Pozměněný plán restrukturalizace staví na reálnějších a srozumitelnějších prognózách, a proto nabízí spolehlivější obraz životaschopnosti HSH. Tento obraz představuje banku, která je na konci období restrukturalizace vybavena přiměřeným kapitálem, do silně cyklických segmentů směřuje menší část svých transakcí a vykazuje stabilizovanou, i když stále ještě problematickou strukturu financování. Kontrolní nástroje (koeficient čistého stabilního financování a podíl financování vedeného v USD) by přitom měly přispět k tomu, aby se HSH v střednědobém horizontu zaměřila na trvalé zlepšování v této oblasti. HSH by tak nyní měla disponovat kapitálovou základnou a nezbytnou strukturou financování, jež by jí umožnily přestát recesi bez potřeby nové státní podpory. Pokud jde o celkovou životaschopnost HSH, vyplývá z pozměněného plánu restrukturalizace, že výnosnost vlastního kapitálu HSH dosáhne během období restrukturalizace v roce 2014 [5-10] % (76). V absolutních číslech je toto procento nízké, ale v důsledku daleko menšího rizikového profilu HSH by mělo být stabilnější. Mělo by proto znamenat výrazné zlepšení ve srovnání s procenty v průběhu deseti let před krizí.
9.2.3.3. Vlastní příspěvek menšinových akcionářů a jejich zapojení do rozdělení zátěže
(238)
V zájmu omezení narušení hospodářské soutěže a zabránění morálním rizikům by se podle sdělení o restrukturalizaci měly omezit a) náklady na restrukturalizaci a současně b) výše státní podpory; mimoto je zapotřebí zvýšit vlastní příspěvek. Podle sdělení o restrukturalizaci by banky měly financovat restrukturalizaci nejprve z vlastních prostředků a tím snížit státní podporu na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale i ti, kteří do HSH vložili své investice. Mezi ně patří vlastníci akcií a držitelé druhotných dluhových obligací.
9.2.3.3.1. Vlastní příspěvek, rozdělení zátěže a omezení státní podpory na nezbytné minimum
(239)
V bodě 65 rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že objem vlastního přípěvku, který měl být proveden formou odprodejů, byl stanoven neurčitě. Německo přislíbilo, že HSH do konce období restrukturalizace odprodá [100-120] dceřiných společností. HSH již odprodala [30-40] z těchto [100-120] dceřiných společností a očekává, že veškeré odprodeje budou ukončeny nejpozději k […]. Příjmy a zisky z odprodeje budou použity k pokrytí nákladů na restrukturalizaci. Finanční podíly určené k odprodeji jsou uvedeny v příloze II a zahrnují HSH Real estate AG, […], DekaBank a […], tedy největší dceřiné společnosti HSH.
(240)
Dále Německo přislíbilo, že do 31. prosince 2014 HSH neuskuteční žádná převzetí.
(241)
Komise se domnívá, že opatření ohledně vlastního příspěvku uvedená v bodech (239) a (240) nezaručují, že HSH za současných finančních podmínek poskytne nejvyšší možný vlastní příspěvek na pokrytí nákladů na restrukturalizaci. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci se Komise zejména domnívá, že v kontextu restrukturalizace není vyrovnání ztrát (například uvolněním rezerv či snížením vlastního kapitálu), k němuž by došlo podle uvážení bank přijímajících státní podporu za účelem zajištění vyplácení dividend a kupónů za závazky, které jsou v oběhu, v zásadě slučitelné s cílem omezit státní podporu na nezbytné minimum. Na vzniklých ztrátách by se měly podílet především finanční nástroje vybavené vlastním kapitálem.
(242)
Německo odmítá navrhnout dodatečná opatření ohledně vlastního příspěvku, a proto nelze prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Je však možné taková opatření uložit.
(243)
Komise proto HSH ukládá, že během období restrukturalizace nesmí provádět platby týkající se nástrojů vlastního kapitálu závislých na zisku (např. hybridní finanční nástroje a podílové listy), pokud nejsou dlužné na základě smlouvy nebo ze zákona. Součástí takového zákazu rozdělování dividend podle názoru Komise je, že se tyto nástroje budou rovněž podílet na ztrátách, pokud by bilance HSH bez uvolnění úspor a rezerv vykazovala ztrátu. Tyto nástroje by se neměly spolupodílet na ztrátách z předchozích let.
(244)
S cílem zajistit, aby se vlastníci banky budou během období restrukturalizace v co možná největší míře spolupodíleli na znovuvytvoření přiměřené kapitálové základny (viz body (229) až (231)), by Komise považovala za porušení zásady omezení státní podpory na nezbytné minimum také veškeré vyplácení dividend během období restrukturalizace. Komise proto zastává stanovisko, že HSH by až do konce obchodního roku 2014 neměla vyplácet žádné dividendy.
9.2.3.3.2. Zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže
(245)
V rozhodnutí o zahájení řízení (body 66 až 72) zastávala Komise předběžné stanovisko, že podíly menšinových akcionářů, kteří se v květnu 2009 nepodíleli na rekapitalizaci HSH, nebyly dostatečně rozmělněny. Původní plán restrukturalizace tak nepočítal s žádným přiměřeným rozdělením zátěže, které by posouzení státní podpory pro HSH připustilo jakožto slučitelné s vnitřním trhem. Dále se Komise ptá, zda menšinoví akcionáři nebyli sami případně státní podporou zvýhodněni tím, že si podrželi nadměrně vysoké podíly v HSH. Komise dospěla k závěru, že opatření obsahuje možnou nepřímou státní podporu ve prospěch menšinových akcionářů, jež by nemusela být slučitelná s vnitřním trhem, pokud by nedošlo k zřízení mechanismů zaručujících přiměřené rozdělení zátěže (bod 73 rozhodnutí o zahájení řízení).
(246)
Komise nejprve rozporuje stanovisko sdružení spořitelen, že dosud v žádné jiné věci podpory týkající se rekapitalizací nezkoumala druhotné efekty nepřímých státních podpor (viz bod (130)). V rozporu s tímto tvrzením Komise již nepřímé státní podpory v souvislosti s velkým rozsahem státních podpor v řadě svých rozhodnutí zkoumala (77).
(247)
Komise připomíná, že čl. 107 odst. 1 SFEU podle ustálené judikatury nerozlišuje státní zásahy vzhledem k jejich důvodům či cílům, nýbrž k jejich účinkům (78). Výhoda nepřímo poskytnutá menšinovým akcionářům vznikla tak, že se veřejní vlastníci zřekli dodatečných podílů v HSH, které by obdrželi v případě, že by cena nových podílů byla stanovena správně. Mezi podporami poskytnutými HSH ze státních prostředků a výhodou, jež vznikla menšinovým akcionářům, existuje příčinná souvislost.
(248)
Komise dále nesdílí uplatňovaný názor, že výhodu pro menšinové akcionáře nelze přičítat státu, jelikož rozhodnutí o rekapitalizaci, jakož i o počtu podílů a jejich ceně bylo učiněno na valné hromadě vlastníků podílů (viz bod (129)). Na uvedené valné hromadě však byli veřejní vlastníci zastoupeni jakožto vlastníci podílů a jednali coby veřejná zařízení (79). Z toho plyne, že se v té době odehrávala politická diskuze o budoucnosti HSH.
(249)
Nejdůležitější připomínky Německa a menšinových akcionářů se týkají argumentu, že nižší rozmělnění státní podporu nepředstavuje a že zředění je v každém případě jednoduše výsledkem ukazatelů zvolených k navýšení kapitálu, tj. počtu a ceny podílů. Pokud jde o tyto ukazatele, Německo a menšinoví akcionáři poukázali na to, že PwC (což je renomovaná společnost) provedla ocenění na základě uznávaných zásad oceňování. Ocenění se zakládalo na předpokladu, že se HSH v roce 2013 opět vrátí k ratingu A, pro což existovaly dobré důvody. Sdružení spořitelen a společnost Flowers v tomto bodě Německo podpořily. Podle jejich argumentace byla emisní cena nových podílů ve skutečnosti příliš nízká.
(250)
Komise nezpochybňuje dobré jméno společnosti PwC ani skutečnost, že ocenění HSH bylo provedeno v souladu s uznávanými zásadami oceňování. Trvá však na tom, že při ocenění HSH nebylo zohledněno více aspektů, které by jinak vedly k nižší ceně HSH.
(251)
Zpráva PwC o ocenění HSH (80) (dále jen „zpráva o ocenění“) byla zveřejněna dne 15. května 2009. Dne 30. dubna 2009 oznámilo Německo Komisi opatření na poskytnutí státní podpory HSH, neboť hrozilo, že by HSH nemohla splnit regulační kapitálové požadavky. V té době bylo zřejmé, že HSH bude muset podstoupit rozsáhlou restrukturalizaci a navrhnout opatření na vyrovnání narušení hospodářské soutěže, k němuž by opatření na poskytnutí státní podpory mohla vést. Ocenění PwC bylo provedeno na základě obchodního plánu, který nezohledňoval všechny tyto aspekty. PwC ve shrnutí (81) zprávy o ocenění jednoznačně uváděla, že se při svém ocenění opírala o plánování HSH, jež vycházelo z normalizace trhů v roce 2011. Tuto prognózu nelze považovat za opatrnou.
(252)
Ocenění se dále zakládalo na předpokladu, že v roce 2013 bude mít HSH opět rating A. PwC ve zprávě o ocenění výslovně uvedla (82), že S&P dne 6. května 2009 snížila rating HSH z kategorie A na kategorii BBB + s negativním výhledem a že se toto snížení ratingu neodrazilo v plánu financování, o nějž se ocenění opíralo, a tudíž se k němu při výpočtu indikativní hodnoty HSH nepřihlíželo. PwC dále tvrdí, že vzhledem k nadcházejícímu vyšetřování státní podpory lze očekávat požadavky, které mají umožnit zjištění slučitelnosti státní podpory s vnitřním trhem a které by mohly mít značný vliv na obchodní plán HSH. PwC kromě toho konstatuje, že jak obecné hospodářské rámcové podmínky, které panují v oblastech (lodní a letecká doprava), jež jsou pro HSH stěžejní, tak i omezení na kapitálovém trhu (financování) ztížily předpověď budoucího vývoje.
(253)
Na závěr se konstatuje, že ocenění bylo provedeno za předpokladu, že dojde k realizaci záruky na pokrytí rizik. Bez záruky na pokrytí rizik by nedošlo ke snížení rizikových aktiv, nebyl by navýšen rozsah nezbytné rekapitalizace a musely by být přezkoumány ratingové předpovědi. PwC (83) vypočítala hodnotu HSH i pro případ, že by nedošlo k realizaci záruky na pokrytí rizik, a dospěla k indikativní hodnotě HSH ve výši [0,8-1,2] až [1,5-2] mld. EUR, což odpovídá ceně za akcii v hodnotě mezi [ 9] a [ 22] EUR. Vzhledem k těmto skutečnostem považuje Komise cenu nově vydaných akcií stále ještě za značně vysokou.
(254)
Menšinoví akcionáři dále uvedli, že Komise ve svém rozhodnutí ve věci státní podpory Hypo Real Estate akceptovala cenu za nové akcie, která byla vyšší než cena na burze, aniž by zpochybnila přiměřenost ceny vzhledem k rozdělení zátěže. Podle názoru menšinových akcionářů by se proto neměla přezkoumávat ani cena akcie HSH. Podle názoru Komise však nejsou obě věci státní podpory srovnatelné. Ve věci státní podpory Hypo Real Estate byla přijata řada opatření, která vedla k plnému zestátnění banky. Hlavní rozdíl mezi oběma případy spočívá v tom, že Hypo Real Estate byla zestátněna a stát získal podíly za cenu, která se opírala o hodnotu koncernu bez státní podpory (84). To v případě HSH neplatí. K ocenění HSH za účelem stanovení ceny nově vydaných akcií došlo za předpokladu, že záruka na pokrytí rizik ve výši 10 mld. EUR bude realizována. Tento předpoklad se výrazně podepsal na výsledném ocenění.
(255)
Menšinoví akcionáři dále uvedli, že v roce 2008 poskytli HSH výraznou finanční podporu a že by se v dubnu 2009 rekapitalizace nebyli mohli zúčastnit. Nebyli k tomu ani povinni, jelikož se opce na nové akcie nerovná povinnosti jejich nákupu.
(256)
Podle Komise sice sdružení spořitelen právo na nákup nových akcií měla, ale nebyla vázána jeho uplatněním. Komise však nemůže brát finanční podporu menšinových akcionářů ve prospěch HSH v roce 2008 za příspěvek k rozdělení zátěže v souvislosti se státní podporou, která byla HSH poskytnuta v květnu a červnu 2009. Podpora poskytnutá bance v roce 2008 se udála v důsledku investičního rozhodnutí, které tehdy menšinoví akcionáři přijali. Komise nespatřuje žádnou spojitost mezi opatřením týkajícím se kapitálu z roku 2008 a opatřením státní podpory z roku 2009.
(257)
Komise nesouhlasí se stanoviskem sdružení spořitelen, že neprovozovaly žádnou hospodářskou činnost, a proto je nelze považovat za podniky způsobilé pro účely pravidel státní podpory (viz bod (129)). Spořitelny v Šlesvicku-Holštýnsku hospodářskou činnost provozují (85). Své hospodářské zájmy spojily v rámci sdružení spořitelen. Sdružení spořitelen poskytují služby spořitelnám v Šlesvicku-Holštýnsku a spravují podíly/akcie spořitelen, jako se to děje i v případě podílů spořitelen v HSH. Zvýší-li se hodnota podílů spořitelen ve sdruženích, stoupne rovněž hodnota spořitelen. Sdružení spořitelen a spořitelny, které jsou jejich členy, tvoří dohromady hospodářskou jednotku. Co je výhodné pro sdružení, je současně výhodné pro spořitelny v Šlesvicku-Holštýnsku. Sdružení spořitelen, která lze hospodářsky plně přičíst spořitelnám v Šlesvicku-Holštýnsku, je proto možné považovat za příjemce státních podpor podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
(258)
Stanoviska Německa a třetích stran nerozptýlily pochybnosti Komise ohledně nedostatečného zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže. Komise je i nadále toho názoru, že podíly menšinových akcionářů, kteří se nezúčastnili rekapitalizace HSH v roce 2009, nebyly dostatečně rozmělněny, jelikož počet podílů, které byly v rámci rekapitalizace veřejným vlastníkům přiděleny, se tehdy nezakládal na správném ocenění HSH. Komise však konstatuje, že pozměněný plán restrukturalizace obsahuje dodatečná opatření, která výrazným způsobem zvyšují zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže.
(259)
Zejména díky dodatečným opatřením k protiplnění za záruku na pokrytí rizik, která Komise přijala (viz body (202) až (208)), se příspěvek k rozdělení zátěže zvýší. Dodatečné protiplnění za záruku na pokrytí rizik, které se skládá z dodatečné prémie a jednorázové platby ve výši 500 milionů EUR ve formě akcií, přinese dva hlavní účinky: na jedné straně se v důsledku zvýšení absolutního příspěvku protiplnění vypláceného veřejným vlastníkům sníží zisky HSH, které by mohla vyplatit ve formě dividend, a tím pro vlastníky akcií klesne hodnota HSH. Na druhé straně jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR zředí podíly menšinových akcionářů z dnešních 16,8 % na zhruba 14-15 % (v závislosti na ocenění ceny akcií).
(260)
Kromě účinku, který vyplývá z požadavku v souvislosti s protiplněním za záruku na pokrytí rizik, se omezením protiplnění za kapitálové nástroje dále zlepší zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže (viz body (241) až (244)). Hodnota HSH pro vlastníky akcií je závislá na budoucích hotovostních tocích, přičemž do roku 2014 nelze tyto hotovostní toky vyplácet ve formě dividend. Proto omezení, jež Komise uložila ohledně časového harmonogramu budoucích hotovostních toků, povedou k většímu zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže.
(261)
Komise je toho názoru, že opatření na zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže obsažená v pozměněném plánu restrukturalizace se sice díky požadavkům uloženým Komisí výrazně zlepšila, ale přesto ještě nezaručují, že menšinoví akcionáři se na rozdělení zátěže podílejí nejvyšší možnou částkou. Jelikož Německo odmítá navrhnout další opatření na rozdělení zátěže, nelze opatření podpory prohlásit za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Pokud by nebylo možné přijmout další opatření zlepšující zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže, bylo by na zmíněném základě nezbytné klasifikovat nepřímou podporu pro menšinové akcionáře jako neslučitelnou s vnitřním trhem.
(262)
Vzhledem k možné výhodě, kterou by menšinoví akcionáři mohli získat, a nutnosti přiměřeného rozdělení zátěže má Komise za to, že je nutné prodloužit zákaz vyplácení dividend i za rok 2014. V zájmu zachování přiměřenosti by se však měl zákaz vyplácení dividend omezit. K tomu Komise nařizuje, že v období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2016 se dividendy smějí vyplácet pouze do výše 50 % ročního přebytku předchozího ukončeného účetního roku. Kromě toho jsou platby dividend v tomto období přípustné pouze v případě, že neohrozí ve střednědobém horizontu dodržování předpisů upravujících vybavení úvěrových institucí kapitálem v souladu s Basel III.
9.2.3.3.3. Závěr k vlastnímu příspěvku menšinových akcionářů a k jejich zapojení do rozdělení zátěže
(263)
Komise dospěla k závěru, že lze dosáhnout odpovídající výše vlastního příspěvku a odpovídajícího zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže, a že je proto možné považovat podporu za slučitelnou s vnitřním trhem s výhradou splnění podmínek uvedených v bodech (262), (202) až (208) a (241) až (244).
9.2.3.4. Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(264)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí plán restrukturalizace obsahovat opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Podle bodu 30 sdělení o restrukturalizaci by opatření omezující narušení hospodářské soutěže měla být vždy přizpůsobena specifickým problémům trhů, na nichž působí banka přijímající podporu, která je po restrukturalizaci znovu rentabilní. Během posuzování dotyčných opatření by Komise měla vycházet především z objemu, rozsahu a druhu obchodní činnosti banky.
(265)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že navrhovaná opatření omezující případná narušení hospodářské soutěže nebyla dostatečná. Pozměněný plán restrukturalizace ovšem obsahuje další opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(266)
V pozměněném plánu restrukturalizace se ve srovnání s jeho původním zněním počítá s výrazně silnějším snížením bilanční sumy. Do roku 2014 se suma bilančních aktiv koncernu sníží o 61 % oproti bilanční sumě z roku 2008 (86). Snížení bilanční sumy o více než polovinu hodnoty HSH je vzhledem k narušením hospodářské soutěže, které vznikly v důsledku velmi vysokých podpor, úměrné. Toto snížení je v relativním vyjádření v souladu s rozhodovací praxí Komise při srovnatelných částkách státní podpory. Vzhledem k nedostatečnému rozdělení zátěže, jež bylo zapříčiněno neúplností ustanovení o zpětném získání, jsou restrukturalizace a snížení bilanční sumy v případě HSH zvláště důležité. Snížení bilanční sumy je doplněno příslibem HSH o rozprodání většiny svých podílů.
(267)
HSH nadto přislíbila, že sníží počet mezinárodních poboček či zastoupení z 21 na 6 a počet poboček v Německu z 9 na 7. Zbylé pobočky příp. zastoupení v Londýně a New Yorku se výrazně ztenčí a pobočka v Lucembursku bude fungovat výhradně coby pobočka restrukturalizační jednotky.
(268)
HSH dále přislíbila, že se během období restrukturalizace (do 31. prosince 2014) zřekne převzetí (zákaz převzetí). HSH nebude rozšiřovat svou obchodní činnost prostřednictvím převzetí jiných podniků. Fúze jsou v rámci možné konsolidace zemské banky a v závislosti na předchozím schválením ze strany Komise i nadále možná. Kapitalizace pohledávky a jiná opatření v rámci obvyklé správy aktiv jsou přípustné, pokud nesledují záměr obejít zákaz převzetí. Vzdají-li se veřejní vlastníci kontroly nad HSH, pak tento zákaz převzetí platí pouhé tři roky. Komise zastává názor, že privatizace HSH bude mít pozitivní vliv na životaschopnost HSH a zaručí účinnou hospodářskou soutěž. Zachování platnosti zákazu převzetí dlouho po datu prodeje by možnou privatizaci mohlo ztížit.
(269)
Kromě toho se HSH zavázala přijmout další opatření týkající se přímo narušení hospodářské soutěže na trzích, na nichž HSH získala silné postavení a kde chce expandovat. HSH se v plném rozsahu vzdá své obchodní činnosti v oblasti finančních služeb pro leteckou dopravu (87). Celkem [3-8] mld. EUR aktiv z obchodní oblasti letecké dopravy bude přeneseno na restrukturalizační jednotku, příp. se od konce roku [2011-2012] prodá. HSH dále výrazným způsobem zredukuje své obchodní činnosti v odvětvích lodní dopravy, financování nemovitostí a firemních zákazníků. U obchodního odvětví lodní dopravy, u kterého si vybudovala jméno předního poskytovatele financování lodí a které plánovala dále rozšířit, tak HSH přislíbila, že po celé období restrukturalizace její tržní podíl na nové obchodní činnosti v rámci celosvětového financování lodí nepřekročí [ 8] % a že se zřekne svého místa mezi třemi poskytovateli financování lodí s největším objemem nových obchodních činností.
(270)
Navrhovaná opatření omezující narušení hospodářské soutěže představují tudíž oproti dosavadním krokům HSH stanoveným v původním plánu restrukturalizace podstatné zlepšení a jsou považována za přiměřená a dostačující.
9.2.3.5. Závěry ohledně restrukturalizace
(271)
Komise dospěla k závěru, že restrukturalizační opatření, která zahrnují závazky Německa uvedené v přílohách I a III, jsou schopná vést k znovuobnovení dlouhodobé životaschopnosti HSH a představují přiměřený vlastní příspěvek HSH, který vyváží narušení hospodářské soutěže, k nimž došlo v důsledku podpory. V rámci podmínek uvedených v příloze II, které Komise uložila a jež se týkají protiplnění a rozdělení zátěže, obsahuje pozměněný plán restrukturalizace přiměřené a dostatečné rozdělení zátěže, a může být proto prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(272)
Komise zastává názor, že státní podpora, jež je obsažena v zárukách likvidity poskytnuté fondem SoFFin v objemu 17 mld. EUR, představuje podporu restrukturalizace slučitelnou s vnitřním trhem do té míry, v níž byly zapotřebí záruky ohledně selhání trhu, k němuž došlo v důsledku zhroucení mezibankovního trhu.
10. POTENCIÁLNÍ UŽITEK PRO OSTATNÍ DRŽITELE PODÍLŮ
(273)
Menšinoví akcionáři tvrdili, že by rozdělení postupu v rámci řízení, kdy by byla přímá opatření podpory ve prospěch HSH schvalována jedním postupem a otázka nepřímých podpor menšinovým akcionářům posuzována jiným postupem, bylo porušením článku 7 procesního nařízení. Negativní rozhodnutí o rekapitalizaci s ohledem na sdružení spořitelen a společnosti Flowers by vedlo k tomu, že by rekapitalizace představovala neslučitelnou podporu. Podle názoru sdružení spořitelen by se Komise měla při obecném posouzení rozdělení zátěže v souvislosti s rekapitalizací zabývat otázkou rozdělení zátěže také mezi menšinové akcionáře.
(274)
Pokud jde o výklad procesního nařízení, Komise s menšinovými akcionáři nesouhlasí. Rozdělení řízení ve věci podpory je právně možné a Komise je již použila v jiných případech (88). Pokud u jednotlivého opatření podpory existuje více příjemců, které je nutno z důvodu jejich právního postavení posuzovat různě, což může ovlivnit tempo vyšetřování a jeho pokrok, může být formální vyšetřování v zájmu efektivního provedení řízení rozděleno.
(275)
Komise se dále nedomnívá, že by rozdílné právní posouzení opatření podpory, pokud jde o menšinové akcionáře jako nepřímé příjemce, ovlivnilo právní posouzení (a slučitelnost) stejného opatření podpory, pokud jde o HSH jako přímého příjemce podpory. V této souvislosti Komise odkazuje na rozsudek Soudního dvora v věci C-382/99, Nizozemsko v. Komise (89), ve kterém Soudní dvůr potvrdil posouzení Komise, podle kterého může být podpora poskytnutá ve prospěch příjemce považována za slučitelnou s vnitřním trhem (protože je v souladu s pravidly de minimis), avšak zároveň může být prohlášena za neslučitelnou s vnitřním trhem s ohledem na nepřímé příjemce podpory, a musí být proto požadována zpět. Komise konstatuje, že s pomocí vhodných opatření v pozměněném plánu restrukturalizace může být s ohledem na HSH zajištěna přiměřenost rekapitalizace, zatímco výhody, které byly poskytnuty menšinovým akcionářům prostřednictvím zcela nadhodnocených emisních cen akcií, mohou být posouzeny a napraveny odděleně (tím, že se např. akcionáři zohlední při rozdělení zátěže).
(276)
Komise však nevidí důvod pro rozdělení této věci podpory, neboť může různé aspekty tohoto opatření podpory posoudit v rámci jednoho rozhodnutí. Možné výhody menšinových akcionářů by tedy mohly být rovněž posouzeny v případě, že by rozdělení zátěže bylo nedostatečné, jak je uvedeno v operativní části rozhodnutí o zahájení řízení. Komise však konstatuje, že v důsledku změny protiplnění za záruku na pokrytí rizik a díky dodatečným opatřením ohledně rozdělení zátěže dojde ke značnému rozmělnění vlastnictví akcií menšinových akcionářů a k jejich dodatečnému zohlednění při rozdělení zátěže, čímž se zmírní nedostatky vzniklé v důsledku ocenění, které provedla PwC, takže bude znovu nastoleno vhodné rozdělení zátěže. Protože je vhodné rozdělení zátěže zajištěno požadavky, které ukládá toto rozhodnutí, Komise považuje rozdělení zátěže za dostatečně rozsáhlé a nebude je dále zkoumat.
11. ZÁVĚRY
(277)
Pokud jde o seznam závazků, který předložilo Německo a který se týká restrukturalizace banky HSH, a s ohledem na požadavky, které má Komise vůči tomuto členskému státu, pokud jde o protiplnění a rozdělení zátěže, Komise dospěla k závěru, že záruka na pokrytí rizik je v souladu s částí 5 sdělení o znehodnocených aktivech. Pokud jde o předložený pozměněný plán restrukturalizace, seznam závazků Německa a s ohledem na požadavky, které má Komise vůči tomuto členskému státu, je podpora na restrukturalizaci, která zahrnuje záruku na pokrytí rizik, rekapitalizaci a záruky likvidity, v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a lze ji považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. Pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly pravidel státní podpory, se podařilo rozptýlit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Rekapitalizace ve výši 3 mld. EUR, záruka na pokrytí rizik poskytnutá Německem ve prospěch HSH AG ve výši 10 mld. EUR a záruky likvidity poskytnuté Německem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Státní podpora v podobě rekapitalizace ve výši 3 mld. EUR, záruka v podobě pokrytí rizik poskytnutá Německem ve prospěch HSH AG ve výši 10 mld. EUR a záruky likvidity poskytnuté Německem jsou s ohledem na závazky uvedené v přílohách I a III a s podmínkou splnění požadavků uvedených v příloze II slučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby byl realizován původní plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 a naposledy změněný v souladu se sdělením Německa ze dne 11. července 2011, a to včetně seznamu závazků uvedeného v přílohách I a III a včetně požadavků uvedených v příloze II a plně v souladu s časovým plánem uvedeným v seznamu závazků a požadavků.
Článek 3
Německo do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí informuje Komisi o opatřeních přijatých k jeho splnění.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
Německo se vyzývá, aby příjemcům podpory neprodleně zaslalo kopii tohoto rozhodnutí.
V Bruselu dne 20. září 2011.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 20 päivänä syyskuuta 2011,
valtiontuesta SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) jonka Saksan liittotasavalta on myöntänyt HSH Nordbank AG:lle
(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 6483)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2012/477/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),
sekä katsoo seuraavaa:
1 MENETTELY
(1)
Saksa ilmoitti 30 päivänä huhtikuuta 2009 komissiolle HSH Nordbank AG:n, jäljempänä ’HSH AG’, hyväksi toteutettavista valtion toimenpiteistä, jotka toteutettaisiin toiseksi suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevan 10 miljardin euron takauksen, jäljempänä ’riskisuoja’, ja 3 miljardin euron pääomasijoituksen, jäljempänä ’pääomapohjan vahvistaminen’, muodossa. Toimenpiteet olivat välillisesti julkisten omistajien Hampurin vapaan hansakaupungin ja Schleswig-Holsteinin osavaltion, jäljempänä ’Hampuri’ ja ”Schleswig-Holstein” tai yhdessä ”julkiset omistajat”, toteuttamia.
(2)
Komissio hyväksyi asiassa N 264/09 29 päivänä toukokuuta 2009 tekemällään päätöksellä (2), jäljempänä ’pelastamispäätös’, HSH AG:n pääomapohjan vahvistamisen ja riskisuojan kuudeksi kuukaudeksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (3) (SEUT) 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisestisisämarkkinoille soveltuvana pelastustoimenpiteenä.
(3)
Saksa esitti rakenneuudistussuunnitelman komissiolle 1 päivänä syyskuuta 2009.
(4)
Komissio aloitti 22 päivänä lokakuuta 2009 SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee riskisuojaa ja HSH AG:n arvonmääritystä pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä, jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’ (4).
(5)
Menettelyn aloittamisesta tehty päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (5)21 päivänä marraskuuta 2009, ja asianosaisia pyydettiin esittämään huomautuksensa kahden viikon kuluessa päätöksen julkaisemisesta.
(6)
Komissio vastaanotti 30 päivänä marraskuuta ja 11 päivänä joulukuuta 2009 yhdistysten Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein ja Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG huomautukset, jäljempänä erikseen ”SGVSH” ja ”SVB” tai yhdessä ”säästökassayhdistykset”.
(7)
Sijoittajat, joiden neuvonantajana toimi J. C. Flowers & Co. LLC, jäljempänä ’Flowers’, pyysivät 3 päivänä joulukuuta 2009 huomautusten esittämisen määräajan pidentämistä. Komissio hyväksyi pyynnön 7 päivänä joulukuuta 2009. Komissio vastaanotti Flowersin huomautukset 17 päivänä joulukuuta 2009.
(8)
Saksa pyysi huomautusten esittämisen määräajan pidentämistä 1 päivänä joulukuuta 2009. Komissio hyväksyi pyynnön 7 päivänä joulukuuta 2009. Myös HSH AG pyysi 7 päivänä joulukuuta 2009 huomautusten esittämisen määräajan pidentämistä. Komissio hyväksyi pyynnön 17 päivänä joulukuuta 2009. Saksa toimitti 17 päivänä joulukuuta 2009 osavaltioiden ja HSH AG:n yhteiset huomautukset menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen.
(9)
Joulukuun 2 päivänä 2009 järjestettiin tapaaminen, johon osallistuivat Flowers, säästökassayhdistykset, Saksa ja komissio.
(10)
Komissio toimitti Saksalle 21 päivänä joulukuuta 2009 ei-luottamuksellisen version asianosaisten toimittamista huomautuksista ja pyysi Saksan viranomaisia esittämään niistä huomautuksensa kahden kuukauden kuluessa.
(11)
Saksa toimitti julkisten omistajien huomautukset Flowersin ja säästökassayhdistysten huomautuksiin 18 päivänä tammikuuta 2010.
(12)
Syyskuun 2009 ja helmikuun 2010 välillä järjestettiin Saksan ja komission välillä useita tapaamisia ja etäkokouksia sekä vaihdettiin muilla tavoin tietoja riskisuojasta ja erityisesti varallisuussalkun arvostuksesta niiden omaisuuserien osalta, jotka kuuluvat riskisuojan piiriin, jäljempänä ’suojattu salkku’. Saksa toimitti lisätietoja muun muassa 6, 20, 21, 22, 23 ja 29 päivänä lokakuuta, 11, 12, 16 ja 27 päivänä marraskuuta ja 17 päivänä joulukuuta 2009 sekä 26 ja 27 päivänä tammikuuta ja 19 päivänä helmikuuta 2010.
(13)
Saksa ja komission yksiköt käsittelivät rakenneuudistussuunnitelmaa, riskisuojaa ja pääomapohjan vahvistamista sekä suojatun salkun arvostusta lokakuun 2009 ja kesäkuun 2011 välisenä aikana useissa tapaamisissa ja etäkokouksissa sekä muilla viestintätavoilla erityisesti 5, 21 ja 27 päivänä lokakuuta, 4, 12, 13, 18, 27 ja 30 päivänä marraskuuta ja 7, 9, 14 ja 15 päivänä joulukuuta 2009, 14 ja 19 päivänä tammikuuta, 21 päivänä huhtikuuta, 5, 12, 20, 26, 28 ja 31 päivänä toukokuuta, 15 päivänä kesäkuuta13, 16, 22 ja 23 päivänä heinäkuuta, 30 päivänä syyskuuta, 22 päivänä marraskuuta ja 9 ja 22 päivänä joulukuuta 2010 sekä 23 ja 28 päivänä helmikuuta, 18 päivänä maaliskuuta, 1 ja 8 päivänä huhtikuuta, 25 päivänä toukokuuta ja 7, 16 ja 29 päivänä kesäkuuta 2011 (luettelo ei ole tyhjentävä). Rakenneuudistussuunnitelman lopullinen versio esitettiin 11 päivänä heinäkuuta 2011.
(14)
Saksa toimitti tämän päätöksen liitteessä I olevan asiakirjan sitoumuksista 5 päivänä syyskuuta 2011.
2 TUENSAAJAN KUVAUS
(15)
HSH-konserni, jäljempänä ’HSH’, on Saksan viidenneksi suurin Landesbank-pankki, jonka pääkonttori sijaitsee Hampurissa ja Kielissä. Kyseessä on osakeyhtiö, joka perustettiin 2 päivänä kesäkuuta 2003, kun Hamburgische Landesbank ja Landesbank Schleswig-Holstein fuusioituivat. Lokakuussa 2006 Flowers (6) osti WestLB:ltä 24,1 prosenttia HSH:n osakkeista (26,6 prosenttia äänioikeudesta), kun odotettiin HSH:n listautumista pörssiin vuonna 2008.
(16)
HSH:n taseen loppusumma 31 päivänä joulukuuta 2008 oli 208 miljardia euroa ja riskipainotettujen saamisten arvo 112 miljardia euroa.
(17)
Komission pelastamispäätöksessään 29 päivänä toukokuuta 2009 hyväksymien toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen HSH:n omistajarakenne oli seuraava: Hampuri 10,89 prosenttia; Schleswig-Holstein 10,42 prosenttia; Hampurin ja Schleswig-Holsteinin yhdessä perustama julkisoikeudellinen laitos HSH Finanzfonds AöR, jossa niillä on yhtä suuri määräysvalta, 64,18 prosenttia; SGVSH 4,73 prosenttia; SVB 0,58 prosenttia ja Flowers 9,19 prosenttia (7).
(18)
HSH on liikepankki, jonka ydinaluetta on Pohjois-Saksa. Sen tärkeimpiä toimialoja ovat yrityspankkitoiminta ja yksityispankkitoiminta. Yrityspankkitoiminnassa se keskittyy merenkulkuun, yritysasiakkaisiin, kuljetusalaan, kiinteistöalaan ja uusiutuvaan energiaan. HSH on maailman suurin alusrahoittaja ja sillä on huomattava markkinaosuus lentoliikenteen rahoituspalvelujen markkinoilla (osa kuljetusalan liiketoimintayksikköä). Joulukuussa 2008 HSH oli Euroopassa, Aasiassa ja Amerikassa edustettuna 21 suuressa rahoituskeskuksessa.
(19)
HSH lukeutuu Saksan julkisiin luottolaitoksiin, jotka 18 päivään heinäkuuta 2005 kuuluivat rajoittamattomien valtiontakausten piiriin (ylläpitovelvollisuus Anstaltlast ja takausvelvollisuus Gewährträgerhaftung) (8).
(20)
1990-luvun alussa toteutettiin 523 miljoonan euron omaisuuden- ja pääomansiirrot, joista HSH, Hamburgische Landesbank ja Landesbank Schleswig-Holstein saivat etua. Komissio päätti 20 päivänä lokakuuta 2004, että nämä siirrot olivat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, joka oli perittävä takaisin (9). HSH:n täytyi palauttaa julkisille omistajilleen yhteensä 756 miljoonaa euroa korkoineen. HSH suoritti palautuksen kahdessa osassa 31 päivänä joulukuuta 2004 ja 3 päivänä tammikuuta 2005.
(21)
Menetetyn pääoman korvaamiseksi osakkeenomistajat korottivat 20 päivänä heinäkuuta 2005 HSH:n pääomaa 556 miljoonalla eurolla (10). Pääomankorotus toteutettiin omista varoista ns. osamaksujen yhteydessä. Mekanismin ansiosta omistajarakenne muuttui hyvin vähän. Komissio päätti 6 päivänä syyskuuta 2005, että pääomankorotus toteutettiin markkinataloussijoittajan periaatetta noudattaen eikä siis ollut valtiontukea (11).
(22)
HSH:n osakkeenomistajat päättivät heinäkuun puolessavälissä vuonna 2008 lisätä HSH:n omia varoja kasvun rahoittamiseksi. Tämä pääomatoimenpide oli volyymiltaan vajaat 2 miljardia euroa, joista noin 1,26 miljardia euroa oli tuoretta pääomaa.
(23)
Pääomatoimenpiteen ensimmäinen osa toteutettiin niin, että kaikki julkisten omistajien hallussa olleet yhteensä 685 miljoonan euron äänettömät osakkuudet (12) ja 57 miljoonan euron etuoikeutetut osakkeet muutettiin kantaosakkeiksi. Samaan aikaan Flowers osallistui käteispääomankorotukseen välttääkseen osakeomistuksensa laimentumisen (13). Tämän seurauksena HSH sai lisäpääomaa noin 300 miljoonaa euroa.
(24)
Pääomatoimenpiteen toisena osana omistajat päättivät yhteensä 962 miljoonan euron vaihtovelkakirjalainan muodossa toteutettavasta uudesta äänettömästä osakkuudesta. Julkiset ja yksityiset osakkeenomistajat osallistuivat äänettömään osakkuuteen osakkuuksiensa mukaisessa suhteessa (julkiset 660 miljoonaa euroa ja yksityiset 240 miljoonaa euroa). Yksityisiltä osakkeenomistajilta saatiin vielä lisäksi 62 miljoonaa euroa. Nämä äänettömät osakkuudet muutettiin 31 päivänä joulukuuta 2010 kantaosakkeiksi.
(25)
Saksa ilmoitti komissiolle 22-24 kappaleessa kuvatuista pääomatoimenpiteistä. Komissio katsoi, että julkisten osakkeenomistajien sijoitukset olivat markkinataloussijoittajan periaatteen mukaisia, koska yksityinen sijoittaja osallistui transaktioon huomattavalla osuudella ja samoin ehdoin kuin julkiset osakkeenomistajat. Komissio ilmoitti Saksalle 1 päivänä elokuuta 2008 päätöksestään olla jatkamatta asian käsittelyä.
(26)
HSH kirjasi vuosina 1999-2009 yhteensä 1,85 miljardin euron tappiot ja maksoi yhteensä 354 miljoonan euron osingot julkisille omistajilleen. Samalla ajanjaksolla HSH:n julkiset omistajat antoivat sille tuoretta pääomaa [4-5] (14) miljardia euroa ja takasivat sitoumuksia 166 miljardiin euroon.
Taulukko 1
HSH:n julkisia omistajia koskevia tunnuslukuja vuosilta 1999-2009 (15)
Tilivuosi
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Voitot ja tappiot (miljoonaa euroa) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Kumuloituneet voitot ja tappiot (miljoonaa euroa)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Osingot julkisille omistajille (miljoonaa euroa)
36
44
72
96
105
0
0
Kumuloituneet osingot julkisille omistajille (miljoonaa euroa)
36
80
153
248
354
354
354
Omistajilta tuleva tuore pääoma (miljoonaa euroa) paikallisten yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti
[300-600]
0
0
[700-1 400]
3 000
Kumuloituneet julkisten omistajien toteuttamat pääomasijoitukset (miljoonaa euroa)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000-2 000]
[4 000-5 000]
Riskisuoja - takaus (miljardia euroa)
10
Taatut sitoumukset (miljardia euroa), joista
162
166
152
144
161
88
78
75
73
Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuus (miljardia euroa)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
SoFFin-takaus (miljardia euroa)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
Kaikki kolme suurta luottoluokituslaitosta (17) ovat aina aiemmin antaneet HSH:lle AA-luokituksen. Pitkäaikaisessa luokituksessa on näkynyt HSH:n julkisten omistajien myöntämät rajoittamattomat valtion takaukset. Oletuksella, että julkiset omistajat myöntävät edelleen tukea, on yhä HSH:n luokituksessa tärkeä merkitys, ja Fitch onkin nostanut (18) luokitustaan 7 pykälällä. Moody’s on nostanut luokitusta tukitekijöiden perusteella yhteensä seitsemän pykälää, joista yksi voidaan lukea julkisten omistajien myöntämän tuen (alueellinen tuki) ansioksi.
(28)
Stand-alone-luokituksessa (Moody’sin Bank Financial Strength Rating, BFSR-luokitus) (19) C näkyy luottoluokituslaitosten näkemys, että HSH:n vakavaraisuus on asianmukainen ja että sillä on hyvä liiketoimintamalli. Moody’sin BFSR-menetelmän mukaan C-luokituksen saaneiden pankkien taloudellista tilaa koskevat perusluvut ovat hyväksyttävät toimintaympäristön ollessa ennustettava ja vakaa tai niiden taloudellista tilaa koskevat perusluvut ovat hyvät toimintaympäristön ollessa vähemmän ennustettava ja vakaa.
(29)
Heinäkuussa 2004 Fitch alkoi luokitella HSH:n takaamattomat joukkovelkakirjat A-luokkaan, mutta jätti HSH:n stand-alone-luokituksen C-luokkaan. Moody’s ja S&P seurasivat heinäkuussa 2005 esimerkkiä takaamattomien joukkovelkakirjojen luokituksen osalta. HSH:n luokitukset olivat vakaita siihen asti, kunnes kriisi alkoi vuonna 2008.
(30)
Lokakuun 2008 jälkeen HSH:n luokituksessa on ollut nähtävissä kaksi suuntausta. Ensimmäinen suuntaus alkoi lokakuussa 2008, kun Fitch ja Moody’s laskivat HSH:n stand-alone-luokituksen asteittain D-luokan alemmalle tasolle ja E-luokan ylemmälle tasolle (E on Moody’sin BFSR-luokituksen alin mahdollinen luokka) (20). Luokituslaitokset mainitsivat luokituksen alentamisen syiksi a) HSH:n syklisestä pääomapohjasta, ja erityisesti alusrahoitusliiketoimintayksikön omaisuuseristä, johtuvat huomattavat riskit, b) HSH:n rajoitetut pääomansaantimahdollisuudet siihen nähden, että se harjoittaa hyvin pääomaintensiivistä antolainaustoimintaa, ja c) vähäisestä varojen tuotosta, suhteellisen suurista riskivarauksista myönnettäessä rahoitusta reaalivakuuksia vastaan (asset-based finance) ja selvästi korkeammista rahoituskustannuksista johtuvan HSH:n heikon kannattavuuden kriisiä edeltäneeseen aikaan verrattuna. Lisäksi luokituslaitoksilla oli epäilyjä HSH:n liiketoimintaprofiilin suhteen. Koska HSH:lla ei ole oikeastaan kanavia tavoittaa yksityisasiakkaita, se on riippuvainen raha- ja pääomamarkkinoista, joilla sillä kuitenkin tulee olemaan vaikeuksia saada riittävästi rahoitusta. Pääomittamista, maksuvalmiuspuskureita ja rahoituksen epätasapainoa koskevien tiukempien sääntöjen noudattaminen on luokituslaitosten mukaan erityisen haastavaa HSH:n kaltaiselle puhtaasti tukkupankkitoimintaa harjoittavalle pankille.
(31)
Toinen suuntaus alkoi toukokuussa 2009, kun S&P alensi HSH:n luokituksen BBB+-luokkaan. Moody’s ja Fitch seurasivat perässä, mutta nostivat HSH:n toukokuussa ja heinäkuussa 2010 jälleen luokkaan A3/A. Luokituslaitokset perustelivat luokituksen alentamista sillä, että julkisilta omistajilta tulevaa lisätukea rajoittaisivat a) EU:n tukisäännökset ja b) budjettirajoitukset. Siihenastiset mittavat tukitoimenpiteet rasittivat julkisten omistajien taloudellista vahvuutta melkoisesti, minkä vuoksi ne olivat vähemmässä määrin taipuvaisia myöntämään lisätukea. Tärkeä tekijä arvioitaessa julkisten omistajien valmiutta myöntää jatkossa tukitoimenpiteitä oli tuolloin HSH:n taseessa näkyvien, uusista säännöksistä määräajaksi vapauttavan lausekkeen (grandfathering clause) (21) nojalla liikkeeseen laskettujen velkakirjojen suuri määrä.
(32)
Jo vuonna 2007 HSH:n 30 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvoisen strukturoidun lainasalkun (CIP) (22) arvoa oikaistiin finanssikriisin seurauksena 1,3 miljardilla eurolla alaspäin. Kriisin leviäminen reaalitalouteen vaikutti kielteisesti perinteiseen lainasalkkuun ja HSH:n saamisten laatuun alusrahoituksen, kuljetusalan, kiinteistöalan ja uusiutuvan energian rahoituksen alalla. CIP:n arvon alentaminen vielä 1,6 miljardilla eurolla ja antolainauksen riskeihin varautuminen 1,9 miljardilla eurolla vaikuttivat huomattavasti siihen, että tulos vuonna 2008 oli 3,2 miljardia euroa negatiivinen.
(33)
Lehman Brothers -pankin konkurssi syyskuussa 2008 kärjisti edelleen HSH:n jälleenrahoitusvaikeuksia ja johti siihen, että HSH haki Sonderfonds Finanzmarktstabilisierungilta, jäljempänä ’SoFFin’, 30 miljardin euron maksuvalmiustakausta.
(34)
Saksan finanssivalvontaviranomainen Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, jäljempänä ’BaFin’, ilmoitti HSH:lle 29 päivänä huhtikuuta 2009 katsovansa HSH:n silloisen vakavaraisuustilanteen perusteella, että HSH:n on vaikea täyttää lakisääteisiä pääomavaatimuksia. BaFin ilmoitti, että se määräisi Saksan luottolaitoslain 47 §:n nojalla moratorion, jos HSH:n omistajat eivät vahvista HSH:n pääomapohjaa.
(35)
S&P alensi 6 päivänä toukokuuta 2009 negatiivisten näkymien vuoksi HSH:n luokitusta kahdella pykälällä A-luokasta BBB+-luokkaan.
3 TUKITOIMENPITEET
(36)
Schleswig-Holsteinin ja Hampurin osavaltiot toteuttivat vuoden 2009 toukokuussa ja kesäkuussa HSH:n hyväksi kaksi tukitoimenpidettä: pääomapohjan vahvistaminen 3 miljardilla eurolla ja toiseksi suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevan 10 miljardin takauksen, jäljempänä ’riskisuoja’, myöntäminen. Lisäksi SoFFin toteutti HSH:n hyväksi kolmannen tukitoimenpiteen maksuvalmiustakausten muodossa. Takausten määrä oli lopulta 17 miljardia euroa.
3.1 PÄÄOMAPOHJAN VAHVISTAMINEN
(37)
Pääomapohjaa vahvistettiin sijoittamalla käteispääomaa yhteensä 3 miljardia euroa rajoituksettomina ensisijaisina omina varoina äänioikeudellisia kantaosakkeita vastaan. HSH AG toteutti osakkeiden liikkeeseenlaskun, jossa HSH Finanzfonds AöR merkitsi kaikki osakkeet. HSH Finanzfonds AöR on Hampurin ja Schleswig-Holsteinin yhdessä perustama julkisoikeudellinen laitos, jossa niillä on yhtä suuri omistusosuus ja määräysvalta.
(38)
HSH Finanzfonds AöR hankki pääomapohjan vahvistamiseen tarvittavat rahoitusvarat laskemalla pääomamarkkinoilla liikkeeseen joukkovelkakirjalainan. Hampuri ja Schleswig-Holstein takasivat yhteisvelallisina yhtä suurin osuuksin joukkovelkakirjojen haltijoille joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskusta laitokselle syntyneet vastuut. HSH Finanzfonds AöR:n liikkeeseen laskeman joukkolainan tarkoituksena oli pelkästään HSH:n pääomapohjan vahvistamisen rahoittaminen. HSH Finanzfonds AöR toimii pelkästään Hampurin ja Schleswig-Holsteinin tätä tarkoitusta varten perustamana yhtiönä, eikä sillä ole pääomapohjan vahvistamisen ja riskisuojan lisäksi mitään muuta tarkoitusta.
(39)
Uusien osakkeiden liikkeeseenlaskuhinta perustui PricewaterhouseCoopersin, jäljempänä ’PwC’, tekemään arviointiin, jossa HSH:n arvon määritettiin olevan [ 2] miljardin euron ja [ 3] miljardin euron välillä ([ 19] eurosta [ 28] euroon osaketta kohti). Arvonmäärityksen perusteella HSH:n keskimääräinen arvo on [2-3] miljardia euroa ([19-28] euroa osaketta kohti). Arvonmääritys tehtiin ennen kuin HSH:n luottoluokitusta alennettiin6 päivänä toukokuuta 2009. Luottoluokituksen alenemisen vaikutusta HSH:n arvoon ei otettu huomioon, mutta se vaikutti kuitenkin neuvotteluihin liikkeeseenlaskuhinnasta. Arvonmääritys perustui oletukseen, että luokitus nousisi aikaisempaan luokkaan (A) vuonna 2013.
(40)
Hampuri ja Schleswig-Holstein halusivat saada uudelle 3 miljardin pääomasijoitukselle 10 prosentin vuotuisen tuoton (300 miljoonaa euroa vuodessa). Koska HSH:n liiketoimintasuunnitelmassa vuosiksi 2009-2012 ennakoidut voitot eivät olleet riittävät, jotta kaikille kantaosakkeille voitaisiin maksaa 10 prosentin osingot, alennettiin uusien kantaosakkeiden liikkeeseenlaskuhintaa vuosina 2009-2012 maksamatta jäävien 10 prosentin osinkojen määrällä. Vuosina 2009-2012 maksettavien 10 prosentin osinkojen nykyarvo on [650-800] miljoonaa euroa ([3-6] euroa osaketta kohti). Uusien osakkeiden hinta asetettiin 19 euroon osakkeelta ([19-28] euroa miinus [3-6] euroa). HSH Finanzfonds AöR osti 157 894 737 uutta kantaosaketta.
(41)
Säästökassayhdistykset ja Flowers eivät osallistuneet pääomapohjan vahvistamiseen, joten toisen säästökassayhdistyksen osakkuus laimeni 13,20 prosentista 4,73 prosenttiin, toisen 1,62 prosentista 0,58 prosenttiin ja Flowersin 25,67 prosentista 9,19 prosenttiin, kun taas Hampurin ja Schleswig-Holsteinin osakkuus (HSH Finanzfonds AöR:n osakkuus mukaan lukien) kasvoi 59,51 prosentista 85,49 prosenttiin.
3.2 RISKISUOJA
(42)
Riskisuoja luotiin kesäkuussa 2009 samaan aikaan, kun pääomapohjaa vahvistettiin. Myös riskisuojan myönsi HSH Finanzfonds AöR suoraan. Säästökassayhdistykset ja Flowers eivät osallistuneet tähän toimenpiteeseen. Riskisuoja muodostuu HSH:ta tappioilta suojaavasta toiseksi suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevasta 10 miljardin euron takauksesta, joka maaliskuuhun 2009 sijoittuvasta määräpäivästä alkaen suojaa yhteensä noin 172 miljardin euron salkkua (187 miljardin euron vastuut, jos maksut laiminlyödään). Suuririskisimmästä 3,2 miljardin euron etuoikeusluokasta HSH vastaa itse. Toiseksi suuririskisimmästä 10 miljardiin nousevasta etuoikeusluokasta vastaa HSH Finanzfonds AöR. Tappiot, jotka ylittävät 13,2 miljardia euroa (suuririskisin ja toiseksi suuririskisin etuoikeusluokka yhteensä), kantaa HSH. Suojatun salkun siirtoarvo on [noin 168] miljardia euroa (yhteensä [noin 172] miljardin euron omaisuuserät miinus 3,2 miljardia euroa).
(43)
Periaatteessa HSH voi irtisanoa takauksen milloin tahansa, joskin irtisanominen on 31 päivään joulukuuta 2013 rajoitettu yhteensä [2-5] miljardiin euroon ja [1-4] miljardiin euroon vuotta kohti. HSH irtisanoi 9 päivänä maaliskuuta 2011 takauksesta 1 miljardi euroa. Samoin 18 päivänä kesäkuuta 2011 ja jälleen 6 päivänä syyskuuta 2011 HSH irtisanoi takauksesta 1 miljardi euroa, joten jäljellä oleva takaus aleni 7 miljardiin euroon. Irtisanomisista ilmoitettiin BaFinille. BaFin ilmoitti, että se ei vastusta asiaa.
(44)
Arvoltaan alentuneet omaisuuserät, kuten omaisuusvakuudelliset arvopaperit, muodostavat noin [3-6] prosenttia [noin 172] miljardin euron riskisuojatusta salkusta. Suurin osa suojatuista omaisuuseristä on asiakaslainoja, jotka ovat HSH:n ydintoimintaa. Suojattu salkku muodostuu useista eri valuutoista, joita ovat esimerkiksi EUR, USD ja GBP.
Taulukko 2
[Noin 172] miljardin euron suojattujen omaisuuserien jakaantuminen
Omaisuuserä
Taseeseen kirjattu summa
(miljardia euroa)
% salkusta
Asiakaslainat
[noin 115]
(…)
Kiinteäkorkoiset arvopaperit
[noin 30]
(…)
Schuldscheindarlehen-joukkolainat (23)
[noin 15]
(…)
Omaisuusvakuudelliset arvopaperit
[noin 10]
(…)
Maksutakaukset
[noin 5]
(…)
Yhteensä
[noin 172]
100,0
(45)
Ennen riskisuojan perustamista HSH ei ollut teettänyt ulkoisilla asiantuntijoilla koko salkun arvonmääritystä. Blackrock ja Cambridge Place olivat määrittäneet pelkästään omaisuusvakuudellisten arvopaperien salkun ja strukturoitujen arvopaperien (CIP) salkun arvon. HSH toteutti marraskuun 2009 ja tammikuun 2010 välisenä aikana komission kehottamana suojatun salkun arvonmäärityksen, jonka perustana käytettiin komission tiukkaa stressiskenaariota. Arvonmääritys tehtiin yhteistyössä komission asiantuntijoiden kanssa. Arvonmääritysoletukset vastasivat komission muissa tapauksissa perustana käyttämiä tiukkoja stressiskenaarioita. Arvonmäärityksen perustana oli analyysi 40 transaktion satunnaisotoksesta, jonka fiktiivinen arvo oli 1 miljardi euroa eli 0,6 prosenttia kokonaisvastuista, ja Moody’sin CDOROM-työkalulla (24) tehty arvonmääritys, jonka kohteena oli laaja ja edustava otos salkusta. Taustaoletuksista keskusteltiin komission asiantuntijoiden kanssa. HSH:n tukena oli Morgan Stanley, joka vahvisti laskelmien teknisen oikeellisuuden. Riskisuojan pääomavaatimusta supistava vaikutus määritettiin sitä perustettaessa [noin 3,5] miljardiin euroon. BaFin vahvisti helmikuussa 2010 pääomavaatimusta supistavan vaikutuksen määrittämisessä käytettyjen menetelmien ja taustalaskelmien oikeellisuuden.
(46)
HSH Finanzfonds AöR:n ja HSH:n välillä 2 päivänä kesäkuuta 2009 takauksen antamisesta tehdyn sopimuksen mukaan HSH Finanzfonds AöR saa toiseksi suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevan takauksen myöntämisestä palkkion, jäljempänä ’peruspreemio’, jonka suuruus on takauksen nimellisarvosta 400 peruspistettä vuodessa (10 miljardia euroa). Takaukseen turvautuminen ja takauksen osittainen irtisanominen pienentävät summaa, josta 400 peruspisteen korvaus maksetaan. Taulukossa 3 esitetään kumulatiivisten maksujen yhteissumma kolmessa eri skenaariossa: a) Skenaario 1: HSH-perustapaus, jossa oletetaan, että takaukseen ei turvauduta ja HSH irtisanoo sen kokonaan vuoden 2015 loppuun mennessä; b) Skenaario 2: skenaario, jossa turvaudutaan 5 miljardin euron takaussummaan, ja c) skenaario 3: omaisuuserien arvonmäärityksen perustana oleva tapaus, jossa lähtökohtana on, että koko takaus käytetään vuoteen [2015-2020] mennessä (ei irtisanomisia).
Taulukko 3
Saksan esittämä korvaus riskisuojasta eri skenaarioissa
(miljoonaa euroa)
Skenaario 1
(takaukseen ei turvauduta)
Skenaario 2
(takauksesta maksetaan 5 miljardia euroa)
Skenaario 3
(takauksesta maksetaan 10 miljardia euroa)
Peruspreemio (400 peruspistettä jäljellä olevan takauksen nimellisarvosta)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
Rakenneuudistusaikana peruspreemiota maksettaisiin takaukseen turvautumisesta riippuen vuosittain [100-150] miljoonasta eurosta 405 miljoonaan euroon (ks. taulukko 4).
Taulukko 4
Ennakoidut HSH:n peruspreemiomaksut (400 peruspistettä) HSH Finanzfonds AöR:lle rakenneuudistusaikana
(miljoonaa euroa)
2009 todellinen arvo
2010 todellinen arvo
2011
2012
2013
2014
Skenaario 1 (takaukseen ei turvauduta)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
Skenaario 2 (takauksesta maksetaan 5 miljardia euroa)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
Skenaario 3 (takauksesta maksetaan 10 miljardia euroa)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3 MAKSUVALMIUSTAKAUKSET
(48)
HSH on lisäksi hakenut SoFFiniltä maksuvalmiustakauksia, jotka kattaisivat uusien velkakirjojen liikkeeseenlaskun yhteensä 30 miljardiin euroon saakka. Joulukuun alussa 2008 SoFFin hyväksyi ensimmäisen 10 miljardin euron erän liikkeeseenlaskun. Takaukset myönnettiin Saksan pelastuspaketin (25) yhteydessä. Loput 20 miljardia euroa oli määrä vapauttaa sen jälkeen, kun rakenneuudistussuunnitelma on esitetty. Toinen, 20 miljardin euron erä vapautettiin, kun HSH oli esittänyt SoFFinille rakenneuudistussuunnitelman 7 päivänä maaliskuuta 2009. Yhteensä 17 miljardia euroa oli käytetty 30 päivään syyskuuta 2009. SoFFin laski 1 päivänä tammikuuta 2010 takauksen enimmäismäärää 30 miljardista eurosta 17 miljoonaa euroa. Enimmäismäärää ei enää nostettu.
4 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
4.1 ALKUPERÄINEN RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA JA TALOUSENNUSTEIDEN MYÖHEMPI MUUTTAMINEN
(49)
Ensimmäinen, 1 päivänä syyskuuta 2009 toimitettu rakenneuudistussuunnitelma, jäljempänä ’alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma’, on kuvattu päätöksessä menettelyn aloittamisesta (johdanto-osan 23-28 kappale). Alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman rakenneuudistuskonseptista toimitettiin lisätietoja lokakuun 2009 ja kesäkuun 2011 välisenä aikana. Rakenneuudistussuunnitelman muutettu versio, jäljempänä ’muutettu rakenneuudistussuunnitelma’, esitettiin 11 päivänä heinäkuuta 2011. Alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvä talousennuste ja vastaavat päivitykset kuvataan tässä lyhyesti.
(50)
Alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennustettiin nettomääräisten korkotuottojen alenevan vuosina 2009-2014 [noin 20] prosenttia [noin 1,4] miljardista eurosta [noin 1,1] miljardiin euroon. Taloudellisen tuloksen yksittäisten osatekijöiden suhteen HSH ennusti, että ydinpankin (26) tulos ennen rakenneuudistusta (ja antolainauksen riskeihin varautumisen jälkeen) paranisi vuodesta 2009 vuoteen 2014 yli 200 prosentilla eli [noin 350] miljoonasta eurosta [noin 1,1] miljardiin euroon. Vuodeksi 2014 ennustettuun [noin 1,1] miljardin euron tulokseen ennen rakenneuudistusta sisältyy myös [noin 100] miljoonan euron positiivinen vaikutus antolainauksen riskeihin varautumisen osittaisesta purkamisesta. Palkkiotulot ja kaupankäyntitulos muodostivat vuonna 2014 kumpikin [noin 20] prosenttia ydinpankin tuloksesta ennen rakenneuudistusta. Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa vuoden 2014 ennustettu tulos ennen rakenneuudistusta oikaistiin [350-450] miljoonaan euroon, josta palkkiotulot ja kaupankäyntitulos muodostavat [10-15] prosenttia.
(51)
Alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennustettiin HSH:n kokonaisvarojen pienenevän [noin 175] miljardista eurosta (2009) [noin 150] miljardiin euroon (2014). Lisäksi oletettiin ydinpankin varallisuuden lisääntyvän [noin 100] miljardista eurosta (2009) [noin 110] miljardiin euroon (2014). Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa vuodeksi 2014 ennustetut HSH:n kokonaisvarat olivat 120 miljardia euroa ja ydinpankin 82 miljardia euroa.
(52)
Alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan sektoripankin (alusrahoitus, energia ja kuljetusala) segmenttivarallisuuden oli määrä lisääntyä [noin 30] miljardista eurosta (2009) [noin 35] miljardiin euroon (2014). Tästä [noin 20] miljardia euroa olisi lähinnä Yhdysvaltain dollareina rahoitettua alusvarallisuutta. Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa sektoripankin vuodeksi 2014 ennustettu segmenttivarallisuus oikaistiin [20-25] miljardiin euroon ja alusvarallisuus 15 miljardiin euroon. Toisin kuin alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa ei enää ole lentoliikennettä liiketoimintayksikkönä.
(53)
Vuodeksi 2014 ennustettu rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus oli alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa [noin 10] prosenttia ja muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa [10-15] prosenttia.
(54)
Alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään vuoden 2014 taseen [noin 100] miljardin euron rahoituslähteiden jakauma (rahoituksesta [noin 25] miljardia euroa on varmistamatonta rahoitusta raha- ja pääomamarkkinoilta), mikä tarkoittaa, että suunniteltuihin [noin 150] miljardin euron kokonaisvaroihin nähden jää [noin 50] miljardin euron rahoitusvaje. Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa vajetta ennustettujen kokonaisvarojen ja kokonaisvelkojen välillä supistettiin. HSH antoi tietoja rahoituslähteistä, joiden avulla vajeesta johtuva rahoitustarve on määrä kattaa.
(55)
Seuraavassa taulukossa esitetään HSH:n päätoimialojen kasvuennusteet alkuperäisen ja muutetun rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti.
Taulukko 5
Alusrahoitus- ja yritysasiakassegmenttien kasvuvauhdin vertailu
Segmentti
Alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma
(1.9.2009)
Muutettu rakenneuudistussuunnitelma
(11.7.2011)
Kommentti muutetun rakenneuudistussuunnitelman kasvuennusteeseen
Alusrahoitus
Uuden liiketoiminnan kasvuvauhti [noin 250] prosenttia vuodesta 2010 (todellinen luku) vuoteen 2014 (keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti [noin 40] prosenttia)
Uuden liiketoiminnan kasvuvauhti [90-130] prosenttia vuodesta 2010 (todellinen luku) vuoteen 2014 (keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti […] prosenttia)
Kasvuvauhti perustuu uuden liiketoiminnan absoluuttiseen keskimäärin […] miljardin euron vuotuiseen määrään vuodesta 2011 vuoteen 2014. Vertailun vuoksi: Uuden liiketoiminnan kokonaismarkkinavolyymi oli samaan aikaan noin [noin 25] miljardia euroa.
Yritysasiakkaat
Luottovolyymin kasvu [noin 100] prosenttia (2010 todellinen luku - 2014)
Luottovolyymin kasvu […] prosenttia (2010 todellinen luku - 2014)
Kasvu vastaa uuden liiketoiminnan absoluuttista […] miljardin euron määrää neljän vuoden aikana. Vertailun vuoksi: Tämän segmentin kokonaisvarat 31.12.2008 olivat 25,7 miljardia euroa.
4.2 MUUTETUN RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMAN YLEISLINJAT
(56)
Muutettu rakenneuudistussuunnitelma toimitettiin komissiolle 11 päivänä heinäkuuta 2011. Siihen sisältyi oleellisia muutoksia HSH:n liiketoimintamalliin. HSH:n uudelle liiketoimintamallille on ominaista riskien vähentyminen, voimakkaampi keskittyminen alueelliseen liiketoimintaan sekä rahoituksen ja antolainauksen kestävyys. Suunniteltuihin ja jo käynnistettyihin rakenneuudistustoimenpiteisiin kuuluu ydinliiketoimintaan keskittymisen ja siitä seuraavan erilaisista toiminnosta ja oleellisista osakkuuksista luopumisen lisäksi toimipaikkaverkoston sopeuttaminen ja kustannusrakenteen optimointi. Muutettu rakenneuudistussuunnitelma sisältää sisäisen rakenneuudistusyksikön perustamisen. Yksikköön kootaan kirjanpidollisista ja organisatorisista syistä ne toiminnot, joita ei enää jatketa. Uuden liiketoimintamallin tärkeimmät kohdat ovat seuraavat:
a)
Uudelleensuuntautuminen elinkelpoiseen ydinpankkitoimintaan vähentämällä huomattavasti varallisuutta, vahvistamalla alueellista liiketoimintaa (yritysasiakasliiketoiminta Saksassa, kiinteistöliiketoiminta Saksassa ja yksityispankkitoiminta) ja säilyttämällä ydinosaaminen määrätyissä kansainvälisissä toiminnoissa, joilla on vahva alueellinen yhteys (alusrahoitus ja uusiutuva energia painopisteenä Eurooppa);
b)
Pääomamarkkinatoimintojen keskittäminen yksinomaan treasury-toimintaan ja asiakaslähtöiseen liiketoimintaan erityisesti tuotteiden toimittajana muille liiketoimintayksiköille (ristiinmyynti). Kaupankäynnistä omaan lukuun luovuttiin;
c)
Luopuminen toiminnoista, jotka eivät ole sopusoinnussa HSH:n strategisen uudelleensuuntautumisen kanssa, eli luopuminen kansainvälisestä liiketoiminnasta, jossa tehdään ostotarjouksia vieraan pääoman ehtoisella rahoituksella (leverage buy out -liiketoiminta), ulkomaisesta kiinteistöliiketoiminnasta, reaalivakuudellisesta lentokonerahoituksesta ja muusta antolainaustoiminnasta, joka ei yksiselitteisesti kuulu ydinosaamiseen;
d)
Luopuminen kaikista tytäryhtiöistä, jotka eivät vastaa HSH:n strategista uudelleensuuntautumista. Muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy luopuminen yhteensä [100-120] osakkuudesta. HSH on jo vähentänyt osakkuuksien määrää 25:llä. Muista osakkuuksista luopumisen on määrä tapahtua viimeistään […];
e)
Niiden liiketoimintayksiköiden, joita on määrä supistaa tai jotka on määrä myydä sisäisen rakenneuudistusyksikön puitteissa, selkeä erottaminen muista toiminnoista. Rakenneuudistusyksikkö ei aloita uutta liiketoimintaa;
f)
Huomattava toimipaikkojen sopeuttaminen sekä kotimaassa että ulkomailla: luopuminen ei-strategisista toiminnoista johtaa siihen, että ulkomailla sijaitsevista alun perin 21 toimipaikasta 15 suljetaan. Toimipaikat tai edustustot Helsingissä, Shanghaissa, Mumbaissa, Tukholmassa, Napolissa, Oslossa, Riiassa, Tallinnassa, Varsovassa, San Franciscossa ja Hanoissa on jo suljettu. Toimipaikat tai edustustot Kööpenhaminassa, Pariisissa, Amsterdamissa ja Moskovassa suljetaan vuoteen 2012 menessä. Rakenneuudistuksen jälkeen HSH:lla on kuusi toimipaikkaa tai edustustoa, jotka sijaitsevat Lontoossa, Hongkongissa, New Yorkissa, Singaporessa, Luxemburgissa ja Ateenassa. Lontoon, Luxemburgin ja New Yorkin toimipaikkoja on määrä pienentää, ja Hongkongin toimipaikka on määrä muuttaa edustustoksi.
(57)
Alueelliseen suuntautumiseen kuuluu erityisesti Pohjois-Saksassa harjoitettava yritys- ja yksityispankkitoiminta, kiinteistöliiketoiminta ja säästökassaliiketoiminta. Lisäksi HSH keskittyy tiettyihin kansainvälisen alusrahoituksen aloihin, tiettyihin infrastruktuuri-investointeihin sekä uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden rahoitukseen pitäen painopisteen Euroopassa. HSH sulkee Lyypekin toimipaikan vuoden 2011 loppuun mennessä.
(58)
Uuden ydinpankin taseen loppusumma pienenee huomattavasti, mikä johtuu erityisesti siitä, että ydinpankin omaisuuseriä siirretään HSH:n omaan rakenneuudistusyksikköön. Rakenneuudistuskauden päättyessä 31 päivänä joulukuuta 2014 HSH:n (ydinpankin) taseen loppusumma on 82 miljardia euroa. Vuoden 2008 taseen loppusumma oli 208 miljardia euroa. Tase pienenee siis 126 miljardia euroa eli 61 prosenttia.
(59)
Muutettu rakenneuudistussuunnitelma perustuu BKT:n kehitystä Saksassa, euroalueella, Yhdysvalloissa ja koko maailmassa, lyhyiden ja pitkien korkojen muutoksia, inflaatiota euroalueella ja Yhdysvalloissa, öljyn hintoja sekä euron ja Yhdysvaltain dollarin vaihtokurssia koskeviin yleisiin oletuksiin. Yksittäisiä liiketoimintayksikköjä koskevat ennusteet perustuvat oletuksiin uuden liiketoiminnan markkinoiden, volyymien ja marginaalien segmenttikohtaisesta kasvuvauhdista ja ristiinmyyntikapasiteetista. Koska alusrahoitusliiketoimintayksiköllä on taloudellisen tuloksen kannalta niin suuri merkitys, HSH on esittänyt sektorikohtaisia oletuksia alusrahoitusmarkkinoiden kehityksestä. Seuraavassa taululukossa esitetään ennusteet uuden liiketoiminnan maailmanlaajuisten markkinoiden koon kehityksestä (rahti-, kontti- ja säiliöalussegmentit yhteensä), HSH:n uuden liiketoiminnan laajuudesta ja HSH:n markkinaosuudesta.
Taulukko 6
Alusrahoitusta koskevat oletukset 2011-2014
Keskiarvo 2005-2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Alusrahoituksen uusi liiketoiminta maailmanlaajuisesti miljardia euroa (miljardia euroa)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
HSH:n uusi liiketoiminta (miljardia euroa)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
HSH:n markkinaosuus (%)
6,1
0,8
2,1
[n. 4]
[n. 5]
[n. 5]
[n. 5]
(60)
HSH:n lähtökohtana on, että euron ja Yhdysvaltain dollarin välinen vaihtokurssi on [1,30-1,50]. Se on toimittanut tietoja oletusten muuttamisen vaikutuksesta voittoihin ja tappioihin sekä sen nettomääräiseen likviditeettipositioon ja esittänyt herkkyysanalyysin, jossa on analysoitu korkojen muutosten sekä euron ja Yhdysvaltain dollarin vaihtokurssin muutosten vaikutusta. Herkkyysanalyysin mukaan tappiot, joita HSH:lle voi aiheutua, jos korkoja ja euron ja Yhdysvaltain dollarin vaihtokurssia koskevat oletukset muuttuvat huomattavasti, eivät ylitä sen kestokykyä. HSH:n likviditeettipositio ei myöskään olisi negatiivinen, vaikka euron ja Yhdysvaltain dollarin vaihtokurssi poikkeaisi selvästi perusskenaariosta.
(61)
Lisäksi HSH on toimittanut konsernitason negatiivisen skenaarion ja pahimman tapauksen skenaarion, jotka perustuvat vähemmän suotuisiin markkinaoletuksiin. Negatiivisen ja pahimman tapauksen skenaarion talousennusteet osoittavat, että riskisuojan ansiosta stressitekijät eivät vaikuta HSH:n maksukykyyn. Negatiivisessa skenaariossa HSH lykkäisi takauksen osittaisia irtisanomisia ja tällä tavoin rajoittaisi negatiivisista taloudellisista reunaehdoista johtuvaa riskipainotettujen saamisten lisääntymistä. Kummassakin skenaariossa HSH:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus pysyisi rakenneuudistuskaudella noin 10 prosentissa.
4.3 HSH:N YKSITTÄISTEN LIIKETOIMINTAYKSIKÖIDEN RAKENNEUUDISTUKSEN KUVAUS
(62)
Ydinpankin yritysasiakasliiketoimintayksikön taseen loppusumma pienenee 26,3 miljardista eurosta (2008) [10-20] miljardiin euroon (2014). Liiketoimintayksikkö supistuu tänä aikana yhteensä noin [45-55] prosenttia.
(63)
Yritysasiakasliiketoiminnassa HSH tarjoaa suuremmille keskisuurille yrityksille rahoitusta erityisesti ydinalueellaan Pohjois-Saksassa.
(64)
HSH on luopunut toiminnoistaan leasingyhtiöiden jälleenrahoituksen ja kansainvälisen leverage buy out -liiketoiminnan alalla, ja se lopettaa myös asiakaslähtöisen yritysasiakasliiketoimintansa Aasiassa ja Skandinaviassa. Yritysasiakasliiketoimintayksikkö ei tarjoa reaalivakuudellista lentokone- tai alusrahoitusta. HSH:n mahdollisuuksia tukea alueellista liiketoimintaa ydinalueella ei kuitenkaan kavenneta.
(65)
HSH keskittyy lähinnä suurempiin keskisuuriin pohjoissaksalaisiin yrityksiin ja saksalaisiin tiettyjen päätoimialojen yrityksiin. Se keskittyy selkeästi kannattaviin liiketoimiin ja luottokelpoisiin asiakkaisiin, joilla on kysyntää erilaisille tuotteille. HSH pyrkii tällaisten asiakkaiden ”ykköspankiksi”.
(66)
Taloudellisen tilanteen parantamiseksi liiketoimintayksikkö pyrkii enenevässä määrin vastaanottamaan talletuksia ja käyttämään rahoitusrakenteita, jotka mahdollistavat syndikoinnin, ovat EKP-vakuuskelpoisia tai voidaan välittää edelleen sijoittajille.
(67)
Ydinpankin kiinteistöliiketoimintayksikön taseen loppusumman on määrä pienentyä 30,5 miljardista eurosta (2008) [9-18] miljardiin euroon (2014), mikä vastaa [50-70] prosentin supistumista.
(68)
HSH tarjoaa kaikkia antolainaustuotteita ja kaikkia muita pankkituotteita, joita kiinteistöyhtiöt tarvitsevat. HSH keskittää liiketoimintansa Pohjois-Saksaan ja Saksan kaupunkialueille. Painopiste on […]:n rahoitusratkaisuissa ja kohtuuriskisten hankkeiden rahoituksessa. HSH keskittyy tässä liiketoimintayksikössä […]:n rahoitukseen. Erityisiä kiinteistötyyppejä rahoitetaan vain valikoiden.
(69)
Toiminnoista muissa maissa luovutaan. Tämä koskee myös kansainvälistä kiinteistöliiketoimintaa, jossa on kyse saksalaisten asiakkaitten tukemisesta Euroopan kaupungeissa. HSH ei käynnistä tällä toimialalla uutta liiketoimintaa ja antaa olemassa olevan liiketoiminnan hiipua.
(70)
HSH keskittyy pääasiassa ammattimaisiin kiinteistösijoittajiin, ja painopisteenä ovat olemassa olevat asiakkaat, valikoidut kiinteistökehittäjät, asiakkaat, joilla on kiinteistöalalla vakiintunut asema ja merkittävä potentiaali ristiinmyynnin alalla, sekä Pohjois-Saksaan kytköksissä olevat asiakkaat, jotka tarvitsevat monimutkaisia rahoitusrakenteita. HSH käyttää edelleen sellaisia rakenteita ja tuotteita, jotka vähentävät rahoitustarvetta, kuten katettuja joukkolainoja, EKP-vakuuskelpoisia luottoja ja Kreditanstalt für Wiederbaun (KfW) myöntämää rahoitusta ja vakuuksia.
(71)
Ydinpankin säästökassaliiketoimintayksikön taseen loppusumma pienenee erityisesti säästökassojen jälleenrahoitustoimintojen purkamisen seurauksena 8,7 miljardista eurosta (2008) [ 3] miljardiin euroon (2014).
(72)
Tämän liiketoimintayksikön asiakaskunta muodostuu ensisijaisesti Pohjois-Saksassa sijaitsevista säästökassoista ja julkisista asiakkaista ja toissijaisesti Pohjois-Saksan ulkopuolella sijaitsevista säästökassoista ja julkisista asiakkaista (toissijainen pankkisuhde).
(73)
HSH tarjoaa laajaa tuotevalikoimaa, jossa keskitytään säästökassojen ydinliiketoiminta-aloille. Näihin kuuluvat erityisesti yksityis- ja yrityspankkitoiminta, treasury-toiminta sekä omien arvopaperien hoito ja lainasalkun hoito.
(74)
Ydinpankin taseen loppusumma pienenee yksityisasiakasliiketoimintayksikön osalta 1,7 miljardista eurosta (2008) [0,5-1,5] miljardiin euroon (2014).
(75)
HSH keskittyy tarjoamaan palveluja varakkaille yksityisasiakkaille ydinalueellaan Pohjois-Saksassa. Lisäksi HSH tarjoaa yksityispankkipalveluja muilla markkinasegmenteillä oman alueensa ulkopuolisissa toimipaikoissa. Palveluvalikoiman laajuutta […].
(76)
HSH keskittyy hankkimaan ja palvelemaan varakkaita ja erittäin varakkaita yksityisasiakkaita. Ristiinmyynnin puitteissa yksityispankkipalveluja tarjotaan myös ydinpankin muiden liiketoimintayksikköjen asiakkaille tai luonnollisille henkilöille.
(77)
Ydinpankin taseen loppusumma pienenee alusrahoitusliiketoimintayksikön osalta 46 prosenttia 28,3 miljardista eurosta (2008) noin [15] miljardiin euroon (2014).
(78)
HSH:n uuden liiketoiminnan markkinaosuus ei 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä ylitä vuositasolla [ 8]:aa prosenttia maailmanlaajuisesta alusrahoituksesta. Lisäksi HSH varmistaa, että se ei 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä kuulu - vuositasolla määritetyn markkinatilanteen perusteella - niiden kolmen alusrahoituksen tarjoajan joukkoon, joiden vuotuinen maailmanlaajuinen uuden liiketoiminnan volyymi on suurin.
(79)
HSH:n salkkua monipuolistetaan sekä alustyyppien että maiden osalta. Eri omaisuuserälajien osalta painopiste on edelleen […] sekä useammassa […]. Perinteiset pitkäaikaiset uusien alusten kiinnitysluotot ja käytettyjen alusten rahoitus ovat tärkeitä tuotteita. Lisäksi HSH aikoo toimia valikoidusti strukturoitujen rahoituspalvelujen tarjoajana.
(80)
HSH vähentää liiketoimintaansa lopettamalla ro-ro-alusten ja risteilyalusten rahoituksen, […].
(81)
HSH keskittyy keskisuuriin ja suuriin maailmanlaajuisesti toimiviin varustamoihin, pieniin kannattaviin asiakkaisiin sekä tulontuottamiskyvyn ja riskinäkökohtien perusteella valikoituihin asiakkaisiin. Myös asiakkaiden valmiudella lainojen syndikointiin ja syndikoinnin edellytysten (esim. läpinäkyvyys) ja jälleenrahoituksen edellytysten täyttymisellä on merkitystä.
(82)
Alusrahoitusliiketoimintayksikkö tarjoaa erityisesti plain vanilla -rahoitusta (27) ja - rajoitetussa määrin - strukturoitua rahoitusta sekä harjoittaa Mandated Lead Arranger- ja Bookrunner-toimintaa.
(83)
Ydinpankki luopuu kuljetusalan ja lentoliikenteen liiketoimintayksiköstä. Taseen 11,7 miljardin euron loppusumma (2008) siirretään rakenneuudistusyksikköön tai muihin liiketoimintayksikköihin. Tulevaisuudessa HSH ei enää tarjoa uutta reaalivakuudellista lentokonerahoitusta. Nykyisen liiketoiminnan annetaan hiipua, se myydään tai siirretään rakenneuudistusyksikköön lopettamista varten. HSH on jo osittain uudistanut liiketoimintayksikköä rakenneuudistuksen puitteissa ja siirtänyt strategisesti tärkeät rautatie- ja infrastruktuuritoimialat energia- ja infrastruktuuriliiketoimintayksikköön.
(84)
Energia- ja infrastruktuuriliiketoimintayksikön uudelleenjärjestelyn seurauksena ydinpankin taseen loppusumma nousee tämän liiketoimintayksikön osalta 4,6 miljardista eurosta (2008, entinen energiatoimiala) [5-10] miljardiin euroon (2014). Energia- ja infrastruktuuriliiketoimintayksikkö käsittää sekä uusiutuvan energian segmentin että infrastruktuuri- ja rautatiesegmentin, jotka kuuluivat aiemmin kuljetusliiketoimintayksikköön.
(85)
Energiasegmentillä HSH rahoittaa tuuli- ja aurinkoenergiahankkeita. Toimiala käsittää tuulienergian (maalla ja merellä), aurinkoenergian (sähkö ja lämpö) sekä oheisliiketoimintana tuuli- ja aurinkoenergiahankkeisiin liittyvät verkot. Toiminnan kohdealue on ensisijaisesti Eurooppa. HSH:n liiketoiminta perinteisten energialähteiden alalla ja koko Pohjois-Amerikan energialiiketoiminta lopetetaan.
(86)
Liiketoimintayksiköiden sopeutukset, erityisesti lentoliikenneliiketoimintayksikön lopettaminen sekä ulkomaisen kiinteistötoimialan ja alusrahoituksen supistaminen, pienentävät automaattisesti segmenttiä ”Muut”.
(87)
Segmentti ”Muut” käsittää Corporate Centren lisäksi pääomamarkkinaliiketoiminnan, jonka puitteissa HSH hoitaa omaisuuttaan ja tarjoaa tuotteita liiketoimintayksiköille.
(88)
HSH parantaa rahoituksensa vakautta ja laatua jatkuvasti. Vuoden 2012 lopusta lähtien se varmistaa, että sekä pysyvän varainhankinnan vaatimus (Net Stable Funding Ratio, NSFR) että maksuvalmiusvaatimus (Liquidity Coverage Ratio, LCR) (28) […]. Ydinpankin USD-liiketoiminnan osuus, jota jälleenrahoitetaan dollarimääräisellä rahoituksella (eikä swapeilla), kasvaa vuoden 2010 loppuun mennessä vähintään […] prosenttia ja vuoden 2014 loppuun mennessä vähintään […] prosenttia.
(89)
HSH vähentää huomattavasti suuririskistä pääomamarkkinaliiketoimintaa, ja se on jo lyhentänyt selvästi tuoteluetteloaan. Kaupankäynnistä omaan lukuun on jo luovuttu.
4.4 MUUTETUN RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMAN RAHOITUSSUUNNITTELUN KUVAUS
(90)
HSH on esittänyt vuosiksi 2011-2014 kattavan liiketoimintasuunnitelman, johon kuuluvat tuloslaskelma ja tase, liiketoimintayksiköittäin jaotellut kannattavuus- ja tuottavuusindikaattorit konsernitasolla konsolidoituina. Lisäksi HSH on toimittanut herkkyysanalyysin, jossa on käytetty negatiivista ja pahimman tapauksen skenaariota konsernitasolla. Tulosodotusten mukaan HSH-konsernille syntyy vuonna 2011 vielä noin [100-200] miljoonan euron tappiot ja sen voitot lisääntyvät tasaisesti niin, että vuonna 2014 niiden suuruus on [400-500] miljoonaa euroa. Oman pääoman tuotto on negatiivinen vuonna 2011, ja se nousee vuoteen 2014 mennessä noin [7-8] prosenttiin. Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus nousee noin [13-16] prosenttiin vuosina 2012-2014. Muutetun rakenneuudistussuunnitelman talousennusteisiin sisältyy vuonna 2011 komission pyynnöstä kertaluonteinen 500 miljoonan euron maksu, joka on vähennetty tuloksesta ennen veroja. Kokonaisvarat supistuvat ennusteiden mukaan 208 miljardista eurosta (2008) 120 miljardiin euroon (2014).
(91)
Seuraavassa taulukossa esitetään muutetun rakenneuudistussuunnitelman tärkeimmät HSH:ta ja ydinpankkia koskevat tiedot.
Taulukko 7
HSH:n rahoitussuunnittelu 2011-2014
2008 todellinen arvo
2009 todellinen arvo
2010 todellinen arvo
2011 ennuste
2012 ennuste
2013 ennuste
2014 ennuste
Tulot yhteensä (miljoonaa euroa)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Tulos ennen rakenneuudistusta (miljoonaa euroa)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Tulos ennen veroja (miljoonaa euroa)
(2 968)
(1 325)
17
[- 200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Tulos (miljoonaa euroa)
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Kulu/tuotto-suhde (%)
573
29
54
[45-55]
[45-55]
[45-55]
[40-50]
Oman pääoman tuotto verojen jälkeen (%)
0
0
0
[- 5-+ 5]
[5-10]
[5-10]
[5-10]
Kokonaisvarat (miljardia euroa)
208
175
151
[130-150]
[125-145]
[120-140]
[115-135]
Taulukko 8
Ydinpankin rahoitussuunnittelu 2011-2014
2008 todellinen arvo
2009 todellinen arvo
2010 todellinen arvo
2011 ennuste
2012 ennuste
2013 ennuste
2014 ennuste
Tulot yhteensä (miljoonaa euroa)
1 582
1 756
1 103
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
Tulos ennen rakenneuudistusta (miljoonaa euroa)
418
354
574
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[300-600]
Tulos ennen veroja (miljoonaa euroa)
295
18
318
[200-500]
[200-500]
[200-500]
[200-500]
Kulu/tuotto-suhde (%)
39
32
52
[40-60]
[40-60]
[40-60]
[40-60]
Segmentin varat (miljardia euroa)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
Seuraavissa taulukoissa esitetään HSH:n rahoitussuunnitelma suhteessa yleiseen rahoitusstrategiaan ja USD-rahoitusstrategiaan.
Taulukko 9
HSH:n rahoitussuunnitelma 2010-2014
(miljardia euroa)
Volyymi rahoituslähteen mukaan
2010 todellinen arvo
2011
2012
2013
2014
Katetut joukkolainat
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Valtion takaamat pitkäaikaiset obligaatiot
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Pitkäaikaiset vakuudettomat etuoikeutetut obligaatiot
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Lyhytaikainen rahoitus raha- ja pääomamarkkinoilta
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Muu rahoitus raha- ja pääomamarkkinoilta
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Yritys- ja yksityisasiakkaiden talletukset (vuoteen 2010) / Jäljellä olevat talletukset (jäännös vuodelta 2011)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Kehityspankit ja kaupalliset luotot
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hybridit pääomainstrumentit (ensisijaiset ja toissijaiset omat varat)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Yhteensä
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Johdannaiset
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Kokonaisvarat
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Kokonaisvarat - (kokonaisvastuut + johdannaiset), jotka rahoitetaan lyhytaikaisilla vakuudellisilla rahoitusvaroilla, ylimääräiset talletukset ja omat varat
(…)
(…)
(…)
(…)
(93)
Valtion takaamien pitkäaikaisten lainojen määrä laskee 44 miljardista eurosta (vuoden 2010 lopussa) [13-18] miljardiin euroon (vuoden 2014 lopussa). Samaan aikaan HSH:n kokonaisvarat vähenevät [25-35] miljardilla eurolla. Kokonaisvarojen ja kokonaisvelkojen (johdannaisten vaikutus poistettu) erotus muodostaa rahoitussuunnitelmaan vajeen, joka on katettava lyhytaikaisilla vakuudettomilla ja vakuudellisilla rahoitusvaroilla sekä ylimääräisillä talletuksilla ja omilla varoilla. HSH:n talletuksia koskeva suunnitelma koskee vain sitä osaa talletuksista, jota voidaan pitää vakaana (jäljellä olevat talletukset), eli talletusten todellisen määrän odotetaan kuitenkin olevan suurempi ja paikkaavan osan rahoitusvajeesta. Vaikka osa varojen ja velkojen välisestä rahoitusvajeesta voitaisiinkin kattaa raha- ja pääomamarkkinoilta saatavalla lyhytaikaisella rahoituksella, absoluuttisina lukuina HSH:n riippuvuus lyhytaikaisesta raha- ja pääomamarkkinarahoituksesta kasvaa rakenneuudistuskaudella. EUR-rahoitusstrategian osalta HSH turvautuu suhteellisesti enemmän katettuihin joukkolainoihin.
Taulukko 10
USD-rahoitusstrategia (2010-2014)
(miljardia Yhdysvaltain dollaria)
Volyymi
2010 todellinen arvo
2011
2012
2013
2014
USD-rahoitus
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Swap-muotoinen USD-rahoitus
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
USD-kokonaisvarat
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
USD-kokonaisvarat - Alusrahoitus
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(94)
Vuonna 2010 HSH rahoitti 75 prosenttia USD-varoista valuuttojen välisillä koronvaihtosopimuksilla. Koronvaihtosopimusten määrän on tarkoitus vähentyä […] prosenttiin USD-varoista (rakenneuudistusyksikön varat mukaan lukien). Suhteellisesti pienempi riippuvuus swap-rahoituksesta saavutetaan vähentämällä dollarimääräisiä varoja, jolloin USD-rahoituksen absoluuttinen määrä pienenee.
(95)
Vuonna 2010 HSH:n pitkäaikaisesta vakuudettomasta rahoituksesta [2,5-3,5] miljardia euroa ja pitkäaikaisesta vakuudellisesta rahoituksesta [200-500] miljardia euroa tuli säästökassoilta eli ne osallistuivat rahoitukseen yhteensä [2,7-4] miljardilla eurolla. Lisäksi yhteensä [150-250] miljoonaa euroa tuli muilta Landesbank-pankeilta ja [1-2] miljardia euroa muilta rahoituslaitoksilta (muilta julkisilta rahoituslaitoksilta kuin säästökassoilta ja Landesbank-pankeilta).
(96)
Muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan on kirjattu HSH:n pääomapositioiden ja -tunnuslukujen vahvistuminen rakenneuudistuskaudella niin, että vuoden 2014 lopussa rajoituksettomien omien varojen osuus on [10-13] prosenttia. HSH on komission pyynnöstä sisällyttänyt talousennusteisiinsa osakepääoman 500 miljoonan euron korotuksen vuonna 2013.
Taulukko 11
HSH:n pääomapositio (2009-2015)
2009 todellinen arvo
2010 todellinen arvo
2011
2012
2013
2014
2015
Riskipainotetut saamiset takauksen jälkeen (miljardia euroa)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Jäljellä oleva takaus (miljardia euroa)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Pääomakehitys (miljardia euroa)
Rajoituksettomat ensisijaiset omat varat (miljardia euroa)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
Ensisijaiset omat varat (miljardia euroa)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Kokonaispääoma (miljardia euroa)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Pääomaa kuvaavat tunnusluvut
Rajoituksettomat omat varat / riskipainotetut saamiset (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Ensisijaiset varat / riskipainotetut saamiset (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5 SAKSAN SITOUMUKSET
(97)
Saksa on vakuuttanut, että HSH toteuttaa muutetun rakenneuudistussuunnitelman, ja se on antanut tämän päätöksen liitteissä I ja III esitetyt sitoumukset.
4.6 VALVONTA
(98)
Saksa on luvannut, että valvonta-asiamies antaa neljännesvuosittain seikkaperäisen raportin. Raportti sisältää erityisesti tietoa ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatuista toimenpiteistä maksettavasta korvauksesta (arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla annetun komission tiedonannon, jäljempänä ’arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto’ (29), liitteen V mukaisesti) ja muutetun rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisesta (elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella annetun komission tiedonannon, jäljempänä ’rakenneuudistustiedonanto’ (30), 46 kohdan mukaisesti).
5 SYYT HSH:N HYVÄKSI TOTEUTTAVIA TUKITOIMENPITEITÄ KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN
(99)
Komissio aloitti 30 päivänä lokakuuta 2009 muodollisen tutkintamenettelyn selvittääkseen, täyttikö riskisuoja kriteerit, jotka arvoltaan alentuneiden omaisuuserien tukikelpoisuudesta, arvostuksesta (arvostusmenetelmät mukaan lukien), korvauksesta ja hoidosta esitetään arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa. Lisäksi komissio halusi tutkia pääomapohjan vahvistamista koskevat edellytykset, vastuunjaon ja toimenpiteet, joita kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutetaan.
(100)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 40 kappaleessa komissio epäili suojattujen omaisuuserien tukikelpoisuuden osalta, täyttyivätkö sitä koskevat arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa esitetyt kriteerit, koska ainoastaan pieni osa suojatusta salkusta suoraan vastasi arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaan tiedonantoon sisältyvää arvoltaan alentuneiden omaisuuserien määritelmää.
(101)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 43 kappaleessa komissio totesi läpinäkyvyydestä ja tietojen julkistamisesta, että HSH on esittänyt riippumattomien asiantuntijoiden tekemiä arvonmääritysraportteja, jotka koskevat ainoastaan murto-osaa suojatusta salkusta eli suurta osaa strukturoidusta luottosuojasta. Saksa ei ollut tuolloin ilmoittanut BaFinin tekemää arvostusprosessin ja sen tuloksen validointia.
(102)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 45 kappaleessa komissio epäili omaisuuserien hoidon osalta, täyttivätkö HSH:n suunnittelemat suojatoimet arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa esitetyt kriteerit, koska vastedes kaikki omaisuuserät näkyvät HSH:n taseessa.
(103)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 47 kappaleessa komissio totesi riippumattomien asiantuntijoiden arvostaneen ainoastaan strukturoidun lainasalkun eikä komissiolla tuolloin ollut riittäviä tietoja koko salkun todellisesta taloudellisesta arvosta. Lisäksi komissio totesi haluavansa tutkia suojattuja omaisuuseriä koskevat korrelaatio-oletukset, jotka HSH on esittänyt.
(104)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 49 kappaleessa komissio epäili korvauksen osalta vastuunjaon asianmukaisuutta, koska arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaan HSH:lta on edellytettävä, että se suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevan lausekkeen nojalla kantaa osan (yleensä vähintään 10 prosenttia) tappioista tai riskeistä. Lisäksi komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 51 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa epäilyjä siitä, oliko 400 peruspisteen preemio sopiva korvaus julkisten omistajien kantamasta riskistä.
(105)
Komissio epäili menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 59 kappaleessa, pystyykö HSH palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa. Koska HSH on voimakkaasti riippuvainen raha- ja pääomamarkkinoista, komissio epäili erityisesti, onko esitetty jälleenrahoitusstrategia valtion takausten päätyttyä yksistään kestävä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
(106)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 60 ja 61 kappaleessa komissio kyseenalaisti alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman taustalla olevat oletukset kasvuvauhdista ja marginaaleista. Komissio epäili erityisesti yksityispankkitoiminnan korkeampia marginaaleja ja ennustettua kasvuvauhtia alusrahoituksessa ja kuljetustoimialalla, joilla HSH:n markkinaosuudet olivat jo suhteellisen suuret.
(107)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 62 kappaleessa komissio esitti epäilyjä sen suhteen, että HSH aikoo huomattavassa määrin jatkaa kansainvälisiä pääomamarkkinatoimintojaan, vaikka se samalla ilmoittaa suuntaavansa liiketoimintamallinsa jälleen voimakkaammin alueellisiin toimintoihin. Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 63 kappaleessa komissio epäili, onko realistista olettaa, että HSH saa vuonna 2013 aiemman A-luokituksensa takaisin.
(108)
Tuensaajan omasta osallistumisasteesta komissio totesi, että alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan ei sisälly pitkälle meneviä ehdotuksia. Tuensaajan oma osallistuminen toiminnoista luopumisen muodossa jäi komission mielestä epämääräiseksi. Vähemmistöosakkaiden osallistumisesta vastuunjakoon komissio esitti epäilyjä, jotka koskivat HSH:n arvonmääritystä ja sitä kautta myös äskettäin liikkeeseen laskettujen osakkeiden hintaa. Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 10 ja 32 kappaleessa komissio epäili, että säästökassayhdistykset ja Flowers, jotka eivät osallistuneet pääomapohjan vahvistamiseen, ovat voineet hyötyä pääomanlisäyksestä sen ansiosta, että niillä on ollut hallussaan huomattavan suuret osuudet HSH:sta.
6 SAKSAN HUOMAUTUKSET
(109)
Saksa toimitti 17 päivänä joulukuuta 2009 osavaltioiden ja HSH:n yhteiset huomautukset päätökseen menettelyn aloittamisesta.
6.1 HUOMAUTUKSET RISKISUOJASTA
(110)
Saksan kanta on, että komission oikeudellinen arviointi riskisuojasta on virheellinen, koska arvioinnissa tukeudutaan arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaan tiedonantoon, jota ei voida soveltaa tähän tapaukseen.
(111)
Saksa ei jaa komission näkemystä, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon soveltaminen on ehdottoman välttämätöntä ja että sen olisi sovellettava niitä säännöksiä ja tiedonantoja, jotka ovat voimassa päätöksen tekohetkellä, riippumatta siitä, milloin toimenpide suunnitellaan tai milloin siitä ilmoitetaan (31). Saksan mukaan näin voi olla ainoastaan silloin, jos toimenpide kuuluu kyseisten säännösten tai tiedonantojen soveltamisalaan, mikä ei ole tässä tapauksessa asianlaita. Lisäksi Saksa toteaa, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto ei koske kaikkia tukitoimenpiteitä, joita arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistetaan. Saksan käsitys on, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto on vain hallinnollinen ohje, jolla pyritään pelkästään yhtenäiseen hallintokäytäntöön ja joka sitoo yksinomaan komissiota. Riskisuojan soveltuvuutta sisämarkkinoille olisi Saksan mukaan tutkittava suoraan SEUT-sopimuksen perusteella. Koska toiseksi suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevan takauksen päämäärä ja suojatun salkun kokoonpano eivät Saksan käsityksen mukaan kuulu arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon soveltamisalaan, on selvää, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa tiedonantoa ei voida soveltaa HSH:n tapaukseen.
(112)
Saksa totesi, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon soveltaminen johtaisi vääriin arviointipuitteisiin, mikä olisi HSH:lle epäedullista määritettäessä tukiosuutta, salkun arvoa, korvauksen suuruutta ja rakenneuudistustarvetta.
(113)
Saksa viittasi menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 38 kappaleeseen, jossa komissio totesi, että lähinnä yritysluotoista muodostuvan salkun markkina-arvon määrittäminen on vaikeaa. Saksa piti näitä vaikeuksia osoituksena siitä, että toissijaista takausta ei pitäisi tutkia arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon perusteella, ja totesi, että komissio päätyisi ekstrapoloimalla tukisummaan, joka on yhtä suuri kuin takauksen nimellisarvo. Saksan mukaan tällainen tulos osoittaa, että valittu menetelmä on virheellinen, sillä se tarkoittaisi, että komissio pitää valitun riskisuojan ja pääomapohjan vahvistamisen tukiosuutta yhtä suurena, vaikka toimenpiteet ovat luonteeltaan erilaisia. Kun pääomapohjan vahvistamisessa on kyse pysyvästä pääomanlisäyksestä, takaus on pelkästään lainsäädännöllisesti vaikuttava vakautustoimenpide, joka on rajoitettu katettujen omaisuuserien juoksuaikaan.
(114)
Saksan mukaan tukiosuuden määrittäminen markkina-arvon perusteella osoittaa, että komissio ei ollut ymmärtänyt riskisuojan luonnetta, sillä riskisuojalla ei suojauduta markkina-arvon muutoksilta. Komission olisi Saksan mielestä määritettävä tukiosuus ennemminkin yleisten valtiontukisääntöjen perusteella ja erityisesti soveltamalla komission tiedonantoa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (32), jäljempänä ’takaustiedonanto ’. Jos riskisuojasta maksettavaa korvausta pidettäisiin markkinaehtoisena korvauksena, takaustiedonannon soveltaminen johtaisi Saksan mukaan vähäisempään tukiosuuteen.
(115)
Vaikka toiseksi suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevaan takaukseen sovellettaisiinkin arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa tiedonantoa, komissio on Saksan mielestä tehnyt tiedonannon soveltamisessa virheitä tukiosuuden määrittämisessä ja korvauksen suuruuden laskemisessa sekä vastuunjaon ja rakenneuudistusyksikön tehtävänä olevan omaisuuserien hoidon osalta. Toiseksi suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevan takauksen tukiosuus on Saksan mukaan virheellinen, koska salkun siirto- ja markkina-arvoa koskevat oletukset ovat virheellisiä. Saksa totesi, että menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen sisältyvä arviointi pääomavaatimusta supistavasta vaikutuksesta perustui vanhoihin tietoihin. Tuoreempien tietojen mukaan pääomavaatimusta supistava vaikutus on sen mukaan huomattavasti vähäisempi. Myös vastuunjaon alustava arviointi on Saksan mukaan virheellinen ja liian suppea siksi, että komissio viittaa pelkästään takauksen suuririskisimpään etuoikeusluokkaan, joka on selvästi pienempi kuin arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa edellytetty 10 prosenttia suojatusta salkusta. Vastuunjaon ja absoluuttisina lukuina ilmaistun suuririskisimmän etuoikeusluokan välillä ei ole Saksan mielestä mitään yhteyttä. Lisäksi HSH vastaa kaikista tappioista, jotka ylittävät toiseksi suuriskisintä etuoikeusluokkaa koskevan takauksen. Omaisuuserien hoidosta Saksa totesi, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon periaatteita ei voida soveltaa HSH:n riskisuojaan eikä olisi mielekästä asettaa kaikkia riskisuojan piiriin kuuluvia omaisuuseriä erikseen hallinnoitaviksi. HSH voisi perustaa rakenneuudistusyksikön ja erottaa ydinpankin ja rakenneuudistusyksikön selvästi toisistaan sekä toiminnallisesti että organisatorisesti ylimpään johtoon asti.
(116)
Saksa ei yhdy menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 47 kappaleessa esitettyyn salkun arvostukseen. Suojatussa salkussa on kyse lähinnä perinteisestä antolainaustoiminnasta, johon ei voida helposti soveltaa kassavirtaan perustuvaa arvostamista. Suojatun salkun arvostukseen ei tässä tapauksessa sovellu myöskään ”monimutkaisia” omaisuuseriä koskeva arvostussääntö, jossa markkinoiden epävarmuutta simuloidaan kiinteämääräisillä arvonalennuksilla. Ulkopuoliset asiantuntijat ovat arvostaneet HSH:n strukturoidun lainasalkun kassavirtaperiaatteella, mutta selvästi suuremman lainasalkun positioille on tehty pankkien tavanomainen sääntöjenmukainen luottoanalyysi, jossa luotonottajien luottokelpoisuudella on erittäin suuri merkitys.
(117)
Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä on todettu, Saksa katsoo, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa esitettyä laskentamenetelmää ei voida soveltaa toiseksi suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevaan takaukseen ja että korvauksen suuruutta määritettäessä olisi sovellettava takaustiedonantoa. Saksa on useiden tapaamisten ja puhelinneuvottelujen muodossa toteutetun tietojenvaihdon yhteydessä tammikuusta elokuuhun 2010 esittänyt tietoja, joiden tarkoituksena on osoittaa, että […] summan periminen kokonaan takaisin vaikeuttaisi HSH:n elinkelpoisuuden palauttamista.
6.2 HUOMAUTUKSET PÄÄOMAPOHJAN VAHVISTAMISESTA
(118)
Saksan mielestä komissio on tehnyt myös pääomapohjan vahvistamisen arvioinnissa virheitä, jotka liittyvät HSH:n arvonmääritykseen ja niiden mahdollisten etujen arviointiin, joita koituu pääomapohjan vahvistamiseen osallistumattomille vähemmistöosakkaille.
(119)
Saksan mukaan yrityksen arvonmääritystä koskevat komission epäilyt johtuvat virheellisistä tosiseikoista. Sen mielestä sillä, että PwC ei ole ottanut alkuperäisessä yrityksen arvonmäärityksessä huomioon S&P:n tekemää luokituksen alennusta, ei ole merkitystä, ja että on syytä olettaa, että HSH:lla on vuonna 2013 jälleen A-luokitus.
(120)
Uusien osakkeiden liikkeeseenlaskuhinnoista Saksa toteaa, että pörssinoteerattujen pankkien yhteydessä 30-60 prosentin alennukset olivat tavallisia. HSH:n arvonmääritys on Saksan mielestä asianmukainen perusta uusien osakkeiden hinnoittelulle, eivätkä HSH:n vanhat osakkaat ole saaneet tukitoimenpiteistä hyötyä pitämällä hallussaan ylisuurta osuutta osakkeista.
6.3 HUOMAUTUKSET RISKISUOJASTA JA PÄÄOMAPOHJAN VAHVISTAMISESTA JULKISTEN OMISTAJIEN TAKAUSVELVOLLISUUS HUOMIOON OTTAEN
(121)
Saksa toteaa, että ilman pelastamistukea HSH olisi ajautunut konkurssiin ja julkiset omistajat olisivat joutuneet Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuuden puitteissa vastaamaan paljon suuremmista tappioista. Kyseisen takausvelvollisuuden piiriin kuuluvat vaateet on arvioitu noin 30 miljardiksi euroksi tai sitä suuremmiksi. Saksa katsoo, että yksityinen sijoittaja olisi julkisten omistajien tilanteessa toteuttanut samat pelastamistoimenpiteet välttääkseen suurempien tappioiden syntymisen.
(122)
Saksan käsityksen mukaan pelastustoimenpiteet täyttävät yksityisen sijoittajan testin (eli markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamisen) eikä niissä ole kyse valtiontuesta. Sen mukaan testin kriteerit täyttyvät, kun voidaan kohtuudella olettaa, että yrityksen elinkelpoisuus palautuu ja likvidaatiokustannukset ylittävät pääomatoimenpiteen kustannukset (33). Saksan mukaan 1 päivänä syyskuuta 2009 esitetty alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma on riittävä osoitus HSH:n kyvystä palauttaa elinkelpoisuutensa. Saksa toteaa likvidaatiokustannusten arvioinnin yhteydessä, että on pidettävä erillään velvollisuudet, jotka osavaltioilla on HSH:n omistajina, ja velvollisuudet, joita niillä on julkisen vallan edustajina. Osavaltioille julkisen vallan edustajina kuuluvia velvollisuuksia (esim. työttömyyskorvauksia ja sosiaaliturvaa) ei voida ottaa mukaan likvidaatiokustannuksia arvioitaessa. Ainoastaan velvollisuudet, joita osavaltioilla on HSH:n omistajina, olisi otettava likvidaatiokustannuksissa huomioon. Linde-tuomioon (34) viitaten Saksa katsoo, että yksityisen sijoittajan testissä on otettava huomioon aiemmin laillisesti myönnetyistä valtiontuista johtuvat vastuut. Komissio on hyväksynyt Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuuden, ja siksi se on sisämarkkinoille soveltuva tuki. Lisäksi takausvelvollisuudesta johtuvat velvollisuudet kuuluivat osavaltioiden velvollisuuksiin HSH:n omistajina eikä julkisen vallan edustajina. Takausvelvollisuus on Saksan mukaan verrattavissa Patronatserklärung-takausilmoitukseen. Siksi julkisten omistajien takausvelvollisuudet olisi otettava likvidaatiokustannuksia arvioitaessa huomioon vähintään 30 miljardin euron suuruisina. Saksan kanta on, että likvidaatiokustannukset olisivat selvästi suuremmat kuin julkisten omistajien HSH:n hyväksi toteuttaman pääomatoimenpiteen kustannukset. Näin ollen Saksa katsoo, että yksityisen sijoittajan testin kriteerit täyttyvät ja että pelastamistoimenpiteissä ei ole kyse valtiontuesta.
6.4 HUOMAUTUKSET HSH:N LIIKETOIMINTAMALLIN KESTÄVYYDESTÄ
(123)
Vaikka Saksa pitikin menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 62 kappaleessa esitettyä HSH:n liiketoimintamallin arviointia liian kielteisenä, se kuitenkin päivitti alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa poistaakseen komission kilpailuoikeudelliset epäilykset.
6.5 HUOMAUTUKSET OMASTA RAHOITUKSESTA JA KORVAAVISTA TOIMENPITEISTÄ
(124)
Saksa totesi, että alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyillä toimenpiteillä (toimenpiteistä maksettava korvaus, pääomarahastojen purkaminen, merkittävien osakkuuksien myynti ja kustannusten vähentäminen) päästään 5,9 miljardin euron omaan rahoitusosuuteen, jonka pitäisi olla riittävä.
(125)
Saksa piti ehdotettuja korvaavia toimenpiteitä (pienennetään tasetta, luovutaan kannattavista liiketoimintasalkuista, suljetaan 21 kansainvälisestä toimipaikasta 12 (35) ja myydään merkittävät osakkuudet (REAG ja DAL (36))) alun perin riittävinä, mutta muutti niitä kuitenkin muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa.
7 KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET
(126)
Komissio on saanut huomautuksia myös kolmansilta. Säästöpankkiyhdistykset toimittivat huomautuksensa 30 päivänä marraskuuta ja 11 päivänä joulukuuta 2009, ja Flowers toimitti huomautuksensa 17 päivänä joulukuuta 2009.
7.1 SGVSH:N JA SVB:N HUOMAUTUKSET
(127)
Säästökassayhdistykset eivät yhtyneet komission käsitykseen, että ne olisivat hyötyneet suhteettomasti pääomapohjan vahvistamisesta, jonka HSH:n julkisen sektorin osakkeenomistajat toteuttivat, sillä uusien osakkeiden liikkeeseenlaskuhinta oli yhdistysten mielestä melko alhainen.
(128)
Yhdistysten mielestä HSH-asiaa koskevan menettelyn jakaminen niin, että tukitoimenpiteet hyväksytään yhdessä menettelyssä ja kysymystä mahdollisesta välillisestä tuesta vähemmistöosakkaille tutkitaan toisessa menettelyssä, on vastoin asetuksen (EY) N:o 659/1999 (37), jäljempänä ’menettelyasetus’, 7 artiklaa. Tukitoimenpide ei voi yhdistysten mielestä olla samaan aikaan (HSH:n osalta) sisämarkkinoille soveltuva ja HSH:n osakkeenomistajien osalta sisämarkkinoille soveltumaton. Pääomapohjan vahvistamista koskeva, säästöpankkiyhdistyksille ja Flowersille kielteinen päätös johtaisi siihen, että pääomapohjan vahvistaminen olisi sisämarkkinoille soveltumaton tuki. Säästöpankkiyhdistysten mielestä komission olisi käsiteltävä kysymys vähemmistöosakkaiden osallistumisesta vastuunjakoon samassa yhteydessä kuin pääomapohjan vahvistamiseen liittyvää rasitteiden jakaantumista yleisesti arvioidaan.
(129)
Vähemmistöosakkaiden osakkuuksien komission mielestä riittämättömässä laimentumisessa ei säästökassayhdistysten mielestä voi olla kyse valtiontuesta. Niiden mielestä laimentuminen on pääomapohjan vahvistamisen toissijainen vaikutus. Lisäksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kriteerit eivät yhdistysten mielestä täyty, koska säästökassayhdistykset eivät ole valtiontukisäännöissä tarkoitettuja yrityksiä. SGVSH ja SVB eivät itse toimi markkinoilla, vaan ainoastaan pitävät hallussaan osakkuuksia jäseniensä (Hampurin ja Schleswig-Holsteinin julkiset säästökassat) lukuun. Säästökassayhdistykset voisivat saada etua HSH-osakkuuksien arvonnoususta, joka on ominaista kaikissa pääomasijoituksissa. Oletettua etua ei myöskään ole myönnetty valtion varoista. Laimentumisaste riippuu osakkeiden määrästä ja hinnasta. Hintapäätöstä ei kuitenkaan tee valtio vaan yhtiökokous. Päätös ei ole valtion päätös eikä sitä asiassa Stardust Marine (38) annetun tuomion mukaan voida pitää valtiontukena. Oletettu etu ei joka tapauksessa ole vaikuttanut säästökassojen kilpailuasemaan niillä markkinoilla, joilla ne toimivat. Oletettu etu ei näin ollen vääristä kilpailua eikä vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(130)
Säästökassayhdistykset viittaavat vielä siihen, että komissio ei ole tähän mennessä muiden pääomapohjan vahvistamistoimenpiteiden yhteydessä tutkinut toissijaisia vaikutuksia. Myöskään unionin tuomioistuimet eivät ole WestLB-tuomiossa (39) noudattaneet tällaista lähestymistapaa. Lisäksi säästökassayhdistykset totesivat, että komissio ei ole tutkinut toissijaisia vaikutuksia muissa tapauksissa, joissa uusien osakkeiden liikkeeseenlaskuhinta on vaikuttanut kohtuuttoman korkealta (40). Tämän näkökohdan tutkiminen ainoastaan HSH:n ja BayernLB:n tapauksissa olisi vastoin yhdenvertaisen kohtelun periaatetta.
(131)
Säästökassayhdistykset totesivat lisäksi, että osakeyhtiön osakkeenomistajilla on oikeus merkitä uusia osakkeita. Tämä on kuitenkin oikeus, ei velvollisuus. Säästökassayhdistykset pitivät uusien osakkeiden hintaa asianmukaisena, mutta eivät taloudellisista syistä voineet osallistua pääomapohjan vahvistamiseen.
(132)
Säästökassayhdistykset katsovat myös, että ne ovat vuonna 2008 osallistuneet huomattavalla tavalla HSH:n hyväksi toteutettuihin pääomatoimenpiteisiin. Säästökassayhdistykset muuttivat heinäkuussa 2008 arvoltaan 685 miljoonan euron äänettömät osakkuudet 125 miljoonan euron osakepääomaksi ja 560 euron pääomarahastoiksi. Lisäksi säästökassayhdistykset merkitsivät yhdessä Flowersin kanssa äänettömän osakkuuden 962 miljoonan euron vaihtovelkakirjalainan (hybridi-instrumentti) muodossa. Säästökassayhdistysten osuus oli 660,5 miljoonaa euroa. Vuoden 2008 lopussa HSH purki 3,1 miljardin euron pääomarahastot tasatakseen tappioita ja välttääkseen hybridi-instrumenttien tappioiden kattamisen. Säästökassayhdistykset kertovat tässä yhteydessä menettäneensä osuutensa 560 miljoonan euron pääomarahastoista. Vaihtoon velvoittavalla vaihtovelkakirjalla katettiin HSH:n tappiota, eikä kupongeista maksettu korvauksia. Säästökassayhdistyksille ei ole vuoden 2008 jälkeen maksettu osinkoja.
(133)
Toukokuussa 2009 säästökassayhdistykset halusivat myydä osakkeensa. Myynti ei kuitenkaan ollut mahdollista, mikä johtui julkisten omistajien 25 päivänä maaliskuuta 2003 tekemästä ”säilytyssopimuksesta”. Säilytyssopimuksen osapuolet olivat velvollisia käyttämään äänioikeuttaan niin, että äänten enemmistö säilyy julkisilla osakkailla ja säästökassayhdistyksillä, ja olemaan myymättä osakkuuksiaan tiettyyn prosenttimäärään asti. Säilytyssopimusta ei voinut irtisanoa ennen 31 päivää joulukuuta 2013.
(134)
Säästökassayhdistysten mukaan niiden osakkuudet laimenivat pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä huomattavasti ja pienenivät 13,2 prosentista 4,7 prosenttiin ja 1,62 prosentista 0,6 prosenttiin. Koska julkisilla omistajilla oli hallussaan 85,5 prosenttia välittömistä ja välillisistä osakkuuksista, ne käyttivät yhdessä määräysvaltaa kaikissa HSH:n strategisissa päätöksissä. Säästöpankkiyhdistysten mielestä tämä yhteinen määräysvalta merkitsee yksityisen sijoittajan näkökulmasta vähemmistöosakkaiden hallussa olevien osakkuuksien arvon alentumista entisestään.
(135)
Säästökassayhdistykset toteavat, että PwC teki HSH:n arvonmäärityksen HSH:n eikä vähemmistöosakkaiden toimeksiannosta. PwC teki arvonmäärityksen hyväksyttyjen arvonmääritysperiaatteiden mukaisesti. Säästökassayhdistysten mielestä PwC:n olisi pitänyt ottaa huomioon erityiserät ja muuttunut riskipreemio, jolloin osakkeen arvoksi olisi saatu 30 euroa. Näin ollen säästökassayhdistysten kanta on, että niiden osakkuudet ovat laimentuneet kohtuuttomasti, ja ne arvioivat rasitteen noin 200 miljoonaksi euroksi.
7.2 FLOWERSIN HUOMATUKSET
(136)
Flowers toi esiin samanlaisia argumentteja kuin säästökassayhdistykset ja totesi sijoittajien lisäksi antaneen huomattavan rahoitusosuuden HSH:n rakenneuudistukseen. Heinäkuussa 2008 HSH:n hyväksi toteutetut pääomatoimenpiteet liittyvät sen mukaan läheisesti toukokuussa 2009 toteutettuun pääomankorotukseen. Flowers kertoo osallistuneensa 300 miljoonan euron käteisvaroilla heinäkuussa 2008. Yhteensä 962 miljoonan euron vaihtovelkakirjalainan muodossa toteutettavaan uuteen äänettömään osakkuuteen Flowers kertoo osallistuneensa 301,5 miljoonalla eurolla. Sijoittajat ovat osallistuneet vaihtovelkakirjalainaan perustuvan äänettömän osakkuutensa kautta tappioihin, sillä kupongeista ei ole maksettu korvauksia. Sijoittajien osallistumisosuus näihin pääomatoimenpiteisiin oli Flowersin mukaan 48 prosenttia eli huomattavasti suurempi kuin niiden tuolloinen osakkuus, joka oli yhteensä 25,67 prosenttia.
(137)
Flowers ei yhdy menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 65 ja 73 kappaleessa esitettyyn komission alustavaan arviointiin, jonka mukaan sijoittajien rahoitusosuus ja niiden osallistuminen vastuunjakoon olisi ollut riittämätön. Sijoittajat toteavat vuonna 2009 osallistuneensa 794 miljoonan euron rahoitusosuudella, kun 3,1 miljardin euron pääomarahastot purettiin. Komission Commerzbank-asiassa tekemään päätökseen (41) viitaten sijoittajat totesivat, että komissio oli Commerzbankin tapauksessa pitänyt osakkuuksien ja muiden omaisuuserien myyntiä riittävänä rahoitusosuutena ja kuponki- ja osinkomaksujen kieltämistä vastuunjakona. Flowersin mielestä vuoden 2008 pääomatoimenpiteet olisi otettava huomioon.
(138)
Sijoittajat vaativat, että myös osakkuuksien laimentumisesta seurannutta määrävähemmistön menetystä olisi pidettävä rahoitusosuutena. Huolimatta siitä, että sijoittajien osuudet ovat laimentuneet 9,19 prosenttiin, niihin voitiin kuitenkin edelleen turvautua Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuuden nojalla ikään kuin niiden osakkuuden suuruus olisi 26,58 prosenttia, kuten oli ollut ennen pääomapohjan vahvistamista. Lisäksi sijoittajat pitivät komission epäilyjä HSH:n arvonmäärityksestä ja komission käsitystä ylikorkeista osakehinnoista perusteettomina. Sijoittajien mielestä kaikkia arvoa korottavia tekijöitä ei ole otettu huomioon.
(139)
Koska Saksan lainsäädäntö ei sijoittajien mukaan anna mahdollisuutta osakkeiden siirtoon, välillistä tukea vähemmistöosakkaille ei voida periä takaisin. Sijoittajien mielestä käynnissä olevaa menettelyä ei ole mahdollista jakaa osiin, sillä HSH:n hyväksi on toteutettu vain yksi tukitoimenpide.
8 SAKSAN KANTA KOLMANSIEN HUOMAUTUKSIIN
(140)
Saksa toimitti kantansa säästökassayhdistysten ja Flowersin argumentteihin. Saksa on edelleen sitä mieltä, että HSH:n arvonmääritys on asianmukainen eivätkä vähemmistöosakkaat ole saaneet välillistä valtiontukea. Saksa kannatti menettelyn jakamista osiin, koska sillä tavoin on mahdollista tehdä nopeasti päätös, kuten HSH ja markkinat odottavat. Saksa epäili, onko pääomapohjan vahvistaminen jakamaton oikeudellinen tapahtuma, johon valtiontukioikeutta voidaan soveltaa vain jakamattomana. Saksa totesi unionin tuomioistuinten oikeuskäytäntöön viitaten, että menettelyn jakaminen osiin on oikeudellisesti mahdollista. Tuen erilainen oikeudellinen arviointi suhteessa eri tuensaajiin (tässä tapauksessa HSH ja vähemmistöosakkaat) ei vaarantaisi HSH:lle myönnetyn tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Tuen oikeasuhteisuus tuensaajapankin tasolla voitaisiin varmistaa rakenneuudistussuunnitelmassa, kun taas liian korkeasta osakehinnasta vähemmistöosakkaille koitunut etu täytyisi ratkaista ja oikaista erikseen. Saksa ei jaa Flowersin käsitystä, että vähemmistöosakkaiden saamia välillisiä tukia ei voitaisi periä takaisin, koska Saksan lainsäädäntö ei anna mahdollisuutta osakkeiden siirtoon. Tällainen siirto on Saksan lainsäädännön mukaan mahdollinen, ja vaikka se ei olisi mahdollinen, Saksa ei voisi perustella täytäntöönpanoperusteen puuttumisella sitä, että se ei noudata komission takaisinperintäpäätöstä.
9 ARVIOINTI
9.1 ONKO KYSE VALTIONTUESTA?
(141)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(142)
Toimenpidettä on pidettävä valtiontukena, kun seuraavat edellytykset täyttyvät: a) toimenpiteen on oltava jäsenvaltion rahoittama tai valtion varoista rahoitettu; b) siitä saatavan edun on suosittava tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa; c) edun on oltava valikoiva ja d) toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja voitava vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kaikkien näiden edellytysten on täytyttävä, jotta toimenpide on valtiontukea. Komissio on edelleen sitä mieltä, että edellytykset täyttyvät.
(143)
Ensinnäkin toimenpiteet on myöntänyt HSH Finanzfonds AöR, joka on julkisten omistajien perustama julkisoikeudellinen laitos, jossa julkisilla omistajilla on yhtä suuri omistusosuus ja määräysvalta. Laitos perustettiin Hampurin ja Schleswig-Holsteinin osavaltion välillä Kielissä 3 päivänä huhtikuuta 2009 ja Hampurissa 5 päivänä huhtikuuta 2009 allekirjoitetun sopimuksen (42) perusteella. Julkiset omistajat ovat antaneet HSH Finanzfonds AöR:lle tehtäväksi HSH:n tukemisen. Hoitaakseen tehtävänsä HSH Finanzfonds AöR ottaa vastatakseen 10 miljardin euron takaussummasta, ostaa HSH:n osakkeita ja ottaa luottoa näiden osakkeiden ostamiseen. Sopimuksen 3 §:n mukaan julkiset omistajat vastaavat HSH Finanzfonds AöR:n sitoumuksista. Näin ollen toimenpiteet ovat yksiselitteisesti valtion rahoittamia.
(144)
Toiseksi riskisuoja myönnettiin ja pääomapohjaa vahvistettiin HSH:n maksukyvyttömyyden (43) välttämiseksi, mistä seurasi, että HSH saattoi jatkaa toimintaansa. Siksi kyseessä on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu taloudellinen etu.
(145)
Kolmanneksi toimenpiteet on suunnattu juuri HSH:lle, joten ne ovat valikoivia.
(146)
Kyseessä olevien toimenpiteiden on lisäksi vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja voitava vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Nämä vaikutukset voidaan selvittää tuen suuruuden, tukitoimenpiteen ominaispiirteiden ja tuensaajan perusteella (44). Tukitoimenpiteiden ansiosta HSH saattoi välttää maksukyvyttömyyden ja jatkaa liiketoimintaansa useilla mrkkinoilla. HSH on kansainvälisesti toimiva pankki, joka kilpailee muiden pankkien kanssa Saksassa ja muissa maissa. Lisäksi HSH on Saksan pankkijärjestelmän kannalta merkittävä (45) ja tärkeä kilpailija alus- ja lentokonerahoituksen markkinoilla (HSH on maailman suurin alusrahoittaja ja lentoliikennesektorin johtava rahoituspalvelujen tarjoaja). Lisäksi HSH on saanut suhteellisen suuren tuen (ks. 159 kappale), ja riskisuoja kattaa noin 75 prosenttia taseen loppusummsta. Kun otetaan huomioon toimenpiteen vaikutukset, HSH:n asema pankkisektorilla (erityisesti alusrahoitusmarkkinoilla) ja tuen suuruus, oli vaarana, että pankille myönnetty tuki vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(147)
Tämä arviointi ei ole Saksan kannan ja kolmansien huomautusten myötä muuttunut. Saksan lausumat HSH:n hyväksi toteutettujen toimenpiteiden tukiluoneesta ovat ristiriitaisia. Saksa vaatii, että komissio tutkisi riskisuojan takaustiedonannon perusteella eikä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon perusteella olettaen ilmeisesti, että riskisuoja on valtiontukea. Toisaalta Saksa toteaa (kuten tämän päätöksen johdanto-osan 6.3 kappaleessa on esitelty lyhyesti), että vähintään 30 miljardin euron vaateet kattavan rajoittamattoman valtion takauksen (Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuus) huomioon ottaen myös yksityinen sijoittaja olisi julkisten omistajien tilanteessa toteuttanut HSH:n hyväksi pelastamistoimenpiteet välttääkseen suuremmat tappiot. Saksa päättelee tästä, että yksityisen sijoittajan testin kriteerit täyttyvät eivätkä toimenpiteet siksi ole valtiontukea.
(148)
Saksa on tulkinnut väärin oikeuskäytäntöä, johon se viittaa. Nyt käsiteltävässä tapauksessa Saksa argumentoi, että yhtä valtiontukea (Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuutta) olisi käsiteltävä likvidaatiokustannusten osatekijänä, jotta toiset valtiontuet (pääomapohjan vahvistaminen ja riskisuoja) voitaisiin todeta markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisiksi. Asiassa Linde osapuolet toteuttivat markkinaehdoin liiketoimen, johon sisältyi avustus, jotta osapuoli voisi irtautua aiemmin niin ikään markkinaehdoin tehdystä toimitussopimuksesta, jonka täytäntöönpanosta aiheutui vuosittain tappioita. Tuomioistuin totesi tässä yhteydessä seuraavaa: ”… on katsottava, että edellä kuvattu kokonaisjärjestely on normaali liiketoimi, jonka yhteydessä [Treuhandanstalt] ja LWG ovat toimineet järkevän markkinataloustoimijan tavoin. On selvää, että kyseisten yksikköjen toimintaa on ohjannut ennen kaikkea liiketaloudelliset näkökohdat talous- tai sosiaalipoliittisia tavoitteita lukuun ottamatta” (46). Tämä asiaintila ei ole verrattavissa kyseiseen tapaukseen, sillä Linden tapauksessa molemmat liiketoimet toteutettiin markkinaehdoin, kun taas HSH:n tapauksessa kumpaakaan liiketointa ei toteutettu markkinaehdoin.
(149)
Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuus on välitön lakiin tai asetukseen perustuva alueviranomaisen tai jonkin muun julkisoikeudellisen laitoksen vastuu julkisoikeudellisen luottolaitoksen velkojia kohtaan kaikista luottolaitoksen velvoitteista. Takausvelvollisuus merkitsee takaajan velvollisuutta tulla väliin luottolaitoksen maksukyvyttömyys- tai likvidaatiotapauksessa. Se luo luottolaitoksen velkojille välittömän vaateen takaajaa kohtaan, mutta siihen voidaan vedota ainoastaan, jos luottolaitoksen varat eivät riitä tyydyttämään velkojia. Takausvelvollisuudessa takaussummaa ja takausaikaa ei ole rajoitettu. Luottolaitos ei myöskään maksa takauksesta korvausta (47). Takausvelvollisuus on julkisyhteisön (kunnan tai osavaltion) vastikkeeton, rajoittamaton toissijainen vastuu julkisoikeudellisen laitoksen (tässä tapauksessa julkisoikeudellisen luottolaitoksen) velvoitteista, jos kyseinen laitos on maksukyvytön. Markkinataloussijoittaja ei olisi julkisten omistajien tilanteessa antanut pankille koko taseen loppusumman kattavaa vastikkeetonta rajoittamatonta takausta, kuten julkiset omistajat takausvelvollisuuden puitteissa tekivät.
(150)
Komissio onkin todennut Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuuden olevan itse asiassa valtiontukea ja pyytänyt Saksaa poistamaan takausvelvollisuuden.
(151)
Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuus on julkisoikeudellinen. Julkisilla omistajilla on takausvelvollisuuden puitteissa vastuu julkisen vallan edustajina, ei yksityisinä omistajina. Komission päätöskäytännön (48) ja oikeuskäytännön (49) mukaan ainoastaan sellaisia velvollisuuksia, jotka markkinataloussijoittaja olisi voinut suorittaa, pidetään likvidaatiokustannuksiin kuuluvina. Kuten 149 kappaleessa todetaan, markkinataloussijoittaja ei olisi antanut pankille takausta, joka on vastikkeeton, rajoittamaton ja kattaa pankin taseen loppusumman kokonaisuudessaan. Näin ollen Linde-tuomiolla on tämän tapauksen arvioinnissa vain vähän merkitystä, koska takausvelvollisuudesta johtuvia vastuita ei voida pitää likvidaatiokustannuksina.
(152)
Pääomapohjan vahvistamisessa tukiosuus on pääomapohjan vahvistamisen nimellismäärä, sillä markkinataloussijoittaja ei olisi asettanut varoja vaikeuksissa olevan yrityksen käyttöön. Kuten pelastamispäätöksen 27 ja 28 kohdassa todetaan, se että vähemmistöosakkaat eivät osallistuneet pääomapohjan vahvistamiseen ja että pelastamistoimenpiteistä johtuvat rasitteet jakautuvat julkisille omistajille epätasaisesti, viittaa siihen, että julkiset omistajat pyrkivät pääomapohjan vahvistamisella yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin eivätkä toimineet yksityisen sijoittajan tavoin. Päätöskäytäntönsä (50) mukaisesti komissio vahvistaa käsityksensä, että pääomapohjan vahvistamisessa tukiosuus oli 3 miljardia euroa.
(153)
Lisäksi komissio vahvistaa, että riskisuojaan sisältyvä tukiosuus on 10 miljardia euroa. Saksan argumenteista riippumatta komissio on edelleen vakuuttunut, että toimenpidettä on arvioitava arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon perusteella. Kyseisessä tiedonannossa selostetaan, miten ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattuja jäsenvaltioiden toimenpiteitä pitäisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla arvioida. Arvoltaan alentuneet omaisuuserät ovat omaisuuseriä, joiden vuoksi pankeille uhkaa syntyä tappioita. Koska arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaan ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatut toimenpiteet ovat toimenpiteitä, joiden avulla pankit voivat välttää tiettyjen omaisuuseräryhmien arvon voimakkaan alenemisen, komission kanta on, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa tiedonantoa on sovellettava kaikkiin tukitoimenpiteisiin, jotka kohdistuvat arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin ja jotka tosiasiallisesti suojaavat rahoituslaitosta (51). Tämä koskee tässä tapauksessa myös riskisuojaa.
(154)
Komissio ei yhdy Saksan näkemykseen, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa tiedonantoa ei pitäisi soveltaa ja että toiseksi suuriskisintä etuoikeusluokkaa koskevan takauksen tukiosuus pitäisi määrittää yleisten valtiontukisääntöjen ja erityisesti takaustiedonannon perusteella. Takaustiedonantoa sovelletaan sellaisiin tukitoimenpiteisiin, joilla pankille hankitaan likviditeettiä (52). Riskisuoja palvelee muuta tarkoitusta. Se suuntautuu pankin vastaaviin, ja tarkoituksena on vapauttaa mahdollisimman paljon pääomaa, jotta pankki voi parantaa vakavaraisuussuhdettaan.
(155)
Saksan esittämän ratione temporis -argumentin osalta komissio muistuttaa, että riippumatta siitä, milloin toimenpide on suunniteltu tai milloin siitä on ilmoitettu, on sovellettava niitä säännöksiä ja tiedonantoja, jotka ovat voimassa päätöksen tekohetkellä (53). Tämä on yleissääntö, ja poikkeukset tästä säännöstä on selvästi mainittava säädöksessä, jota muutoin sovellettaisiin. Kuten unionin tuomioistuimet (54) ovat vahvistaneet, ilmoitettu toimenpide on tutkittava päätöksentekohetkellä sovellettavien sääntöjen perusteella. Siksi komissio on tuolloisen finanssikriisin taustaa vasten soveltanut arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa tiedonantoa toimenpiteisiin, jotka on ilmoitettu ennen kyseisen tiedonannon julkaisemista (55).
(156)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa todetaan, että tuki on yhtä suuri kuin omaisuuserien siirtoarvon ja markkinahinnan välinen ero. Suojatun salkun siirtoarvo on [noin 168] miljardia euroa, mikä vastaa sen nimellisarvoa [noin 172] miljardia euroa, josta on vähennetty 3,2 miljardin euron suuririskisin etuoikeusluokka.
(157)
Suojatun salkun huomattavan koon ja sen koostumuksen (salkusta [60-80] prosenttia on luottoja) vuoksi salkun markkina-arvon määrittäminen on vaikeaa. Jos markkinoita ei ole, joidenkin omaisuuserien markkina-arvo voi tosiasiallisesti olla nolla (56). Joka tapauksessa suojatun salkun markkina-arvo on huomattavasti pienempi kuin sen todellinen taloudellinen arvo (57), joka vastaa salkkuun kuuluvien omaisuuserien pitkäaikaista taloudellista arvoa. Koska takauksen tukimäärä ei voi olla nimellisarvoa (10 miljardia euroa) suurempi, tarkkaa arvoa ei ole tarpeen määrittää. Näin ollen komissio katsoo, että riskisuojan tukiosuus on 10 miljardia euroa.
(158)
Komissio toteaa, että SoFFinin antamat 17 miljardin euron maksuvalmiustakaukset ovat Saksan tukiohjelman puitteissa myönnettyä tukea.
(159)
Komissio päättelee, että riskisuojaan ja pääomapohjan vahvistamiseen sisältyvä tukiosuus on 13 miljardia euroa. Komissio katsoo myös, että maksuvalmiustakausten tukiosuus on enintään 17 miljardia euroa.
9.2 TUKITOIMENPITEIDEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE
9.2.1 EUROOPAN UNIONIN TOIMINNASTA TEHDYN SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 3 KOHDAN B ALAKOHDAN SOVELTAMINEN
(160)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos se on tarkoitettu jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Hyväksyessään Saksan pankkien pelastuspaketin (58) komissio totesi, että Saksan taloutta uhkaa vakava häiriö ja että valtion tuki pankeille on omiaan poistamaan kyseisen häiriön. Vaikka talous onkin hitaasti elpynyt vuoden 2010 alusta lukien, komissio on edelleen sitä mieltä, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaiset edellytykset valtiontuen myöntämiselle täyttyvät, koska finanssimarkkinoihin kohdistuu jälleen paineita. Komissio vahvisti tämän kannan antamalla joulukuussa 2010 tiedonannon, jolla valtiontukisääntöjen soveltamista maailmanlaajuisen finanssikriisineurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin (59) jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2011.
(161)
HSH:n kaltaisen pankin kaatumisella voisi olla välittömiä vaikutuksia jäsenvaltion finanssimarkkinoihin ja sitä kautta jäsenvaltion koko talouteen. Finanssimarkkinoiden tämänhetkisen haavoittuvuuden huomioon ottaen komissio tukeutuu pankkisektorin tukitoimenpiteiden arvioinnissa edelleen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaan.
9.2.2 RISKISUOJAN YHTEENSOPIVUUS ARVOLTAAN ALENTUNEITA OMAISUUSERIÄ KOSKEVAN TIEDONANNON SÄÄNNÖSTEN KANSSA
(162)
Komission on määrä tutkia ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatut toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan komission tiedonannon nojalla. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevalla tiedonannolla ei pyritä pelkästään yhtenäiseen hallintokäytäntöön (60), kuten Saksa on esittänyt, vaan siinä selostetaan valtiontukisääntöjen soveltamista ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattuihin toimenpiteisiin. Kyseisten toimenpiteiden erityispiirteet huomioon ottaen tiedonannossa johdetaan valtiontukisäännöistä ne kriteerit, joiden perusteella toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille arvioidaan. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa tiedonantoa soveltamalla on määrä varmistaa, että jäsenvaltioiden myöntämät, ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatut toimenpiteet ja valtiontukivalvonnan sääntöjen noudattaminen ovat sopusoinnussa. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 18 kohdan mukaan tiedonannon tarkoituksena on ottaa käyttöön yhteiset periaatteet ja edellytykset, joilla varmistetaan sisämarkkinoilla toteutettavien ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattujen toimenpiteiden tuloksellisuus ottaen huomioon pitkän aikavälin tavoite eli paluu tavanomaisiin markkinaolosuhteisiin. Tiedonannon tarkoitus on näin ollen laajempi kuin Saksa olettaa, eikä se ole rajoittunut yhtenäiseen hallintokäytäntöön. Tämän tarkoituksen huomioon ottaen komission on sovellettava arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa tiedonantoa kaikkiin toimenpiteisiin, jotka on suunnattu ongelmallisiin omaisuuseriin.
(163)
Komissio ei näin ollen näe mitään syytä tutkia toimenpidettä suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella, kuten Saksa vaatii.
(164)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa vahvistetaan, millä edellytyksillä ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatut toimenpiteet ovat sopusoinnussa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan kanssa. Soveltuvuus sisämarkkinoille on tutkittava useiden kriteerien perusteella. Näitä ovat erityisesti omaisuuserien tukikelpoisuus, omaisuuserien hoito, suojatun salkun arvostus, ongelman asianmukainen tunnistaminen, täydellisten tietojen antaminen omaisuuserien arvonalennuksista läpinäkyvästi etukäteen, toimenpiteen yhdenmukaistaminen julkisten poliittisten tavoitteiden kanssa, korvauksen ja vastuunjaon asianmukaisuus sekä pakollinen komission suorittama rakenneuudistussuunnitelman tutkinta.
9.2.2.1 Omaisuuserien tukikelpoisuus
(165)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 33 kohdan mukaan tukikelpoiset omaisuuserät on määritettävä ja jaettava luokkiin. Näiden luokkien määrittely on selostettu tarkasti arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon liitteessä III. Riskisuojan kattamien omaisuuserien moninaisuuden vuoksi arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon luokitus ei kuitenkaan riitä. Tiedonannon 35 kohdassa kuitenkin luodaan tukikelpoisten omaisuuserien määrittämiseen lisää liikkumavaraa. Niinpä pankit, jotka eivät kuulu tiedonannon 33 kohdan soveltamisalaan, voivat ilman erityisiä perusteluja hankkiutua eroon arvoltaan alentuneista omaisuuseristä, kunhan niiden osuus ei ole suurempi kuin 10-20 prosenttia pankin kokonaisvaroista. Koska tarkasteltavana olevassa tapauksessa riskisuoja kattaa [noin 75] prosenttia HSH:n taseen loppusummasta, arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 35 kohta ei tarjoa tyydyttävää ratkaisua.
(166)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 32 kohdassa, jossa esitetään omaisuuserien tukikelpoisuutta määrittävät seikat, todetaan, että ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatun toimenpiteen piiriin kuuluvien omaisuuserien arvioinnissa olisi sovellettava pragmaattista lähestymistapaa. Komissio toteaa, että finanssikriisistä kärsivien omaisuuseräluokkien kirjo on heijastusvaikutusten vuoksi ajan myötä laajentunut. Erityisesti alusrakennukseen, lentoliikenteeseen ja kiinteistöalaan liittyvät arvopaperit ovat muuttuneet epälikvideiksi tai niiden arvoa on jouduttu huomattavasti alentamaan. Tällaisiin omaisuuseriin suunnatut toimenpiteet voivat edesauttaa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon tavoitteiden saavuttamista lisäämällä läpinäkyvyyttä ja rahoitusjärjestelmän vakautta, vaikka omaisuuserät eivät kuulukaan niihin omaisuuseriin, jotka käynnistivät finanssikriisin. Tästä syystä komissio on aiemmissa tapauksissa hyväksynyt tällaisiin omaisuuseriin suunnatut toimenpiteet (61) ja pitää sitä myös nyt käsiteltävässä tapauksessa asianmukaisena.
(167)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 36 kohdan mukaan tukikelpoisuusvaatimukset voidaan määritellä väljemmin, jos toteutetaan pitkälle menevä rakenneuudistus. Mitä suurempi on suojattujen omaisuuserien osuus pankin kokonaisvaroista, sitä perusteellisempi on rakenneuudistuksen oltava. Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä epäilyjä omaisuuserien tukikelpoisuudesta, koska komissiolle tuolloin esitetty alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma ei vaikuttanut menevän tarpeeksi pitkälle, jotta se kompensoisi asianmukaisesti tukikelpoisuuskriteerien joustavan soveltamisen. HSH esitti 11 päivänä heinäkuuta 2011 muutetun rakenneuudistussuunnitelman. Muutettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin kuuluu taseen pienentäminen noin 61 prosentilla, […]osakkuuksien myynti ja 15 toimipaikan sulkeminen HSH:n 21 kansainvälisestä toimipaikasta. Komissio katsoo, että rakenneuudistuksen mittakaava kompensoi arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon joustavan soveltamisen omaisuuserien tukikelpoisuuden osalta. Komission epäilyt omaisuuserien tukikelpoisuudesta ovat siis hälvenneet.
9.2.2.2 Omaisuuserien hoito
(168)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 45 kappaleessa komissio epäili omaisuuserien hoidon osalta takauksen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Koska kaikkien omaisuuserien oli edelleen määrä näkyä HSH:n taseessa, ei ollut osoitusta HSH:n ja suojattujen omaisuuserien selvästä erottamisesta toiminnallisesti ja organisatorisesti (erityisesti hallinnon, henkilöstön ja asiakaskunnan osalta).
(169)
Saksa toimitti lisätietoja ja ilmoitti, että HSH on perustanut rakenneuudistusyksikön. Kyseessä on sisäinen roskapankki, jota hoidetaan erillisenä. Saksan mukaan HSH oli ottanut käyttöön yksittäisiä toimialoja koskevan raportoinnin ja eriyttänyt rakenneuudistusyksikön hoidon niin, että ydinpankin ja rakenneuudistusyksikön välillä ei olisi eturistiriitaa. Komissio yhtyy 115 kappaleessa esitettyihin Saksan huomautuksiin omaisuuserien hoidosta ja hyväksyy HSH:n tämän suhteen tekemät muutokset. Näin ollen riskisuoja täyttää arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa omaisuuserien hoidosta esitetyt vaatimukset.
9.2.2.3 Suojatun salkun arvostus
(170)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 47 kappaleessa komissio esitti epäilyksiä myös suojatun salkun arvostuksesta, koska riippumattomat asiantuntijat olivat arvostaneet ainoastaan pienen osan salkusta eikä HSH ollut toimittanut riittävästi tietoa koko salkun todellisen taloudellisen arvon määrittämiseksi. Ennen toimenpiteen toteuttamista HSH palkkasi kaksi riippumatonta asiantuntijaa, jotka olivat Blackrock ja Cambridge Place. Nämä arvostivat ainoastaan pienen osan suojatusta salkusta eli omaisuusvakuudelliset arvopaperit ja osia strukturoidusta lainasalkusta.
(171)
Komissio ei yhdy 116 kappaleessa esitettyyn Saksan käsitykseen, että antolainauksen arvostus on tuskin mahdollista, koska kassavirtaennusteet tukeutuvat niin moniin oletuksiin, kuten oletuksiin tulevista maksulaiminlyönneistä, luottotappioriskeistä ja niiden ajoittumisesta, takaisinperinnästä ja koroista (riskitön korko ja riskipreemio). Vaikka jatkettavien luottojen (joita alus- ja kiinteistörahoituksesta eli suojatusta salkusta suuri osa pääsääntöisesti on) arvostaminen onkin monimutkaisempaa, komission päätöskäytäntö osoittaa, että salkkuja, jotka sisältävät vastaavia omaisuuseriä, on arvostettu kassavirtaperiaatteella (62). Saksa ei ole pystynyt osoittamaan, että kassavirtaennusteeseen tukeutuva arvostus johtaisi täysin erilaiseen tulokseen.
(172)
Arvostus on tehtävä Euroopan unionin tasolla vahvistettuja yleisiä menetelmiä noudattaen. Komission pyynnöstä HSH ja sen käyttämä ulkopuolinen asiantuntija Morgan Stanley tekivät yhteistyössä komission asiantuntijoiden kanssa salkun perusteellisen arvonmäärityksen. Oletukset, jotka HSH esitti arvostamisen perustaksi, olivat sopusoinnussa komission muissa tapauksissa soveltamien tiukkojen stressiskenaarioiden kanssa. Käytetyt menetelmät olivat johdonmukaisia.
(173)
Arvostuksen tulos oli, että odotetut tappiot olivat paljon suuremmat kuin 3,2 miljardin euron suuririskisin etuoikeusluokka ja että ne syövät 10 miljardin euron toiseksi suurimman etuoikeusluokan […]. Lisäksi kävi ilmi, että […] todellinen taloudellinen arvo on noin [155-170] miljardia euroa ([noin 172] miljardia euroa miinus 3,2 miljardia euroa miinus [2,5-10] miljardia euroa.)
(174)
Koska arvostus tehtiin arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisesti, komissio katsoo, että menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 45 kappaleessa esitetyt epäilyt ovat poistuneet.
9.2.2.4 Täydellisten tietojen antaminen kaikkien omaisuuserien arvonalennuksista läpinäkyvästi etukäteen
(175)
Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 42 kappaleessa epäilyjä tietojen antamisesta arvonalennuksista läpinäkyvästi, sillä Saksa ei ollut esittänyt tunnustettujen riippumattomien asiantuntijoiden tekemää suojatun salkun perusteellista arvonmääritystä.
(176)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 20 kohdan mukaan tukikelpoisten pankkien on tukihakemusta tehdessään annettava etukäteen läpinäkyvästi täydelliset tiedot toimenpiteiden kohteena olevista ongelmallisten omaisuuserien arvonalennuksista käyttäen riippumattomien ja tunnustettujen asiantuntijoiden sertifioimaa ja asianmukaisen valvontaviranomaisen vahvistamaa asianmukaista arvostusmenetelmää. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevat tiedot on toimitettava arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon liitteessä III olevassa II kohdassa ja 2 taulukossa esitetyllä tarkkuudella.
(177)
Komissiolle on esitetty menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen hyväksymisen jälkeen perusteelliset tiedot suojatusta salkusta ja omaisuuseristä. Arvostuksen perusteella salkun todellinen taloudellinen arvo on noin [155-170] miljardia euroa. Riskisuojan pääomavaatimusta supistava vaikutus määritettiin [noin 3,5] miljardiin euroon. Morgan Stanley on virallisesti allekirjoittanut ja validoinut arvostuksen ja sen taustaoletukset ja käytetyt menetelmät. BaFin vahvisti toimenpiteen pääomavaatimusta supistavan vaikutuksen helmikuussa 2010. Omaisuuserien arvostuksen perusteella laskettu pääomavaatimusta supistava vaikutus poikkeaa menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 51 kappaleessa esitetystä komission alustavasta arviosta. Komissio hyväksyy Saksan toimittaman arvostuksen tuloksen ja pääomavaatimusta supistavaa vaikutusta koskevan laskelman. Tutkinnan tuloksen huomioon ottaen Saksan huomautuksia pääomavaatimusta supistavasta vaikutuksesta ei tarvitse enää käsitellä.
(178)
Komission epäilyt läpinäkyvästä tietojen antamisesta etukäteen ovat poistuneet.
9.2.2.5 Yhdenmukaistaminen julkisten poliittisten tavoitteiden kanssa
(179)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.3 jakson mukaan pankeille tarjottavat kannustimet osallistua ongelmallisten omaisuuserien hoitoa koskeviin ohjelmiin on yhdenmukaistettava julkisten poliittisten tavoitteiden kanssa ottamalla käyttöön a) enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa ohjelmaan on ilmoittauduttava, b) keinoja, joilla varmistetaan, että valtion toimenpiteistä hyötyvät juuri ne pankit, jotka tarvitsevat eniten ongelmallisten omaisuuserien hoitoa, ja c) toimintaa koskevia rajoitteita, joilla muun muassa rajoitetaan kilpailuun kohdistuvia vaikutuksia.
(180)
Takaus suunniteltiin HSH:ta varten ja räätälöitiin sen tilanteeseen ottaen huomioon HSH:n järjestelmätason merkityksen julkisten omistajien taloudelle. Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa HSH:lle asetetaan toimintaa koskevia rajoitteita, jotka koskevat erityisesti osingonjakoa ja kuponkikorkomaksuja, omistajaohjausta (corporate governance), korvauksia ja markkinaläsnäoloa tietyillä toimialoilla, kuten alusrahoituksessa.
(181)
Näin ollen HSH:lle annettu riskisuoja vastaa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa edellytettyä yhdenmukaistamista julkisten poliittisten tavoitteiden kanssa.
9.2.2.6 Korvaus ja vastuunjako
(182)
Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 49 kappaleessa epäilyjä vastuunjaon asianmukaisuudesta. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 24 kohdan mukaan HSH:lta on vaadittava, että se ns. first loss -lausekkeen nojalla vastaa osasta tappioita tai riskejä (yleensä vähintään 10 prosenttia). Asianmukainen vastuunjako voidaan varmistaa myös suuremmalla korvauksella tai jälkikäteiskompensoinnilla. Lisäksi komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 51 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa epäilyjä, oliko 400 peruspisteen preemio sopiva korvaus julkisten omistajien kantamasta riskistä.
(183)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 41 kohdan mukaan on huolehdittava siitä, että valtio saa kaikista ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatuista toimenpiteistä riittävän korvauksen. Korvaus ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatuista toimenpiteistä on riittävä, kun sillä voidaan korvata toimenpiteen vaikutukset sääntelyviranomaisten edellyttämään omaan pääomaan. Tämä tarkoittaa, että pääomavaatimusta supistavasta vaikutuksesta on saatava riittävä korvaus.
(184)
Komissio on todennut pääomavaatimusta supistavasta vaikutuksesta päätöksessään valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Landesbank Baden-Württembergin rakenneuudistukseen (63), että 6,25 prosenttia pääomavaatimusta supistavasta vaikutuksesta, johon kyseisellä toimenpiteellä tähdättiin, on riittävä korvaus (64). Riskisuojan pääomavaatimusta supistava vaikutus määritettiin [noin 3,5] miljardiksi euroksi. Siitä on maksettava vuosittain noin 220 miljoonan euron korvaus ([noin 220] peruspistettä takauksen nimellisarvosta), jos HSH turvautuu takauksen koko määrään. Jos takaus (osittain) irtisanotaan, vähimmäiskorvausta olisi alennettava suhteellisesti [noin 220] peruspisteeseen takauksen jäljelle jäävästä nimellisarvosta.
(185)
Kuten 46 kappaleessa todetaan, HSH on ehdottanut, että se maksaisi riskisuojasta 400 peruspisteen takausmaksun. Tämä tarkoittaa, että HSH maksaa skenaariosta riippuen [ 1,5] miljardia euroa (takausta ei hyödynnetä), [ 2,5] miljardia euroa (takauksesta hyödynnetään 5 miljardia euroa) tai [ 4] miljardia euroa (takauksesta hyödynnetään 10 miljardia euroa).
(186)
Arvioitaessa, onko pääomavaatimuksen supistumisesta maksettava [noin 220] peruspisteen vuotuinen vähimmäiskorvaus 10 miljardista eurosta tai - osittaisen irtisanomisen yhteydessä - takauksen jäljellä olevasta nimellismäärästä (65) riittävä, on huomattava, että pääomavaatimuksen supistumisesta maksettava absoluuttinen korvausmäärä alenee, jos takaus osittain irtisanotaan. Vaikka pääomavaatimusta supistava vaikutus ei todennäköisesti pienene suoraan suhteessa riskisuojan määrään, komissio katsoo, että se on sopiva likiarvo, jonka avulla voidaan laskea pääomavaatimuksen supistumisesta riskisuojan voimassaoloaikana maksettava vähimmäiskorvaus. Näin ollen komissio katsoo, että vuotuinen korvaus, jonka suuruus on [noin 220] peruspistettä takauksen jäljellä olevasta nimellisarvosta, on riittävä.
(187)
Koska [noin 220] peruspistettä jäljellä olevasta takaussummasta on hyväksyttävä likiarvo 6,25 prosentille pääomavaatimusta supistavasta määrästä, komissio katsoo, että riittää, kun HSH Finanzfonds AöR:lle maksetaan vuosittain 6,25 prosenttia pääomavaatimusta supistavasta vaikutuksesta. Näin ollen korvausta pääomavaatimusta supistavasta vaikutuksesta voidaan pitää arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisena.
(188)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 41 kohdan mukaan omaisuuserien ostoa tai vakuuttamista koskevien toimenpiteiden yhteydessä niiden siirtoarvoksi on määritettävä niiden todellinen taloudellinen arvo.
(189)
Komission tekemän riskisuojan arvostuksen yhteydessä kävi ilmi, että [noin 168] miljardin euron takausarvo on määritetty liian korkeaksi (suuremmaksi kuin todellinen taloudellinen arvo) ja suuririskisin etuoikeusluokka liian pieneksi. Takausarvon ja todellisen taloudellisen arvon välinen erotus on [2,5-10] miljardia euroa. Näin ollen takausarvo olisi oikaistava ja suuririskisintä etuoikeusluokkaa kasvatettava. Saksa on toimittanut näyttöä, jonka mukaan HSH:n ei ole mahdollista maksaa takaisin [2,5-10] miljardin euron summaa, ja se ei hyväksy takaisinmaksua. Vaikka HSH ei voisikaan odotettavissa olevien tappioiden kattamiseksi nostaa suuririskisintä etuoikeusluokkaa [2,5-10] miljardilla eurolla, arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 41 kohdan mukaan erotus voidaan periä takaisin myös myöhemmin, esimerkiksi takaisinperintälausekkeiden perusteella laajamittaisten rakenneuudistustoimenpiteiden yhteydessä.
(190)
Niinpä valtiolle maksettavan 400 peruspisteen peruspreemion avulla voidaan ottaa käyttöön takaisinperintämekanismi, jota sovellettaisiin siihen maksun osaan, joka ylittää [noin 220] peruspisteen korvauksen pääomavaatimuksen supistamisesta. Määrä riippuu lisäksi mahdollisesta takauksen hyödyntämisestä, sillä peruspreemio voi muuttua, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi.
Taulukko 12
Takaisinperintä peruspreemion ja ylimääräisten takaisinmaksujen avulla
(miljoonaa euroa)
Skenaario 1
(takausta ei hyödynnetä: 0 euroa)
Skenaario 2
(takauksesta hyödynnetään 5 miljardia euroa)
Skenaario 3
(takauksesta hyödynnetään 10 miljardia euroa)
Peruspreemio (400 peruspistettä jäljellä olevan takauksen nimellisarvosta)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Pääomavaatimuksen supistumisesta maksettavan korvauksen osuus ([noin 220] peruspistettä jäljellä olevan takauksen nimellisarvosta)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Peruspreemioon sisältyvä ylimääräinen takaisinmaksu
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Muut tarvittavat takaisinmaksut
(…)
(…)
(…)
(191)
Korvaus ei näin ollen muodostaisi peruspreemion avulla riittävää takaisinmaksua. Jotta päästäisiin täydelliseen takaisinmaksuun, HSH:n on maksettava valtiolle myös tosiasiallisen taloudellisen arvon ja siirtoarvon välinen erotus, jota 400 peruspisteen peruspreemio ei kata. Skenaariosta riippuen erotus on […] euron ja […] euron välillä.
(192)
Koska Saksa ja HSH torjuvat tähän liittyvän maksun korottamisen, tukea ei voida pitää asetuksen (EY) N:o 659/1999 7 artiklan 3 kohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana.
(193)
Komissio toteaa muutetusta rakenneuudistussuunnitelmasta käyvän ilmi, että ylimääräinen takaisinmaksu, jonka suuruus on […] euron ja […] euron välillä, ei ole mahdollinen, sillä se vaarantaisi HSH:n elinkelpoisuuden. Täysimääräinen takaisinmaksu söisi 91 kappaleen ennusteen mukaan kaikki voitot, joita HSH:lle rakenneuudistuskaudella ja sen jälkeen kertyisi.
(194)
Komissio kuitenkin katsoo, että tukitoimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille voidaan varmistaa oikaisun mahdollistavalla korvausjärjestelmällä, joka on takaisinmaksujen ja korvausten osalta sekä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon että komission päätöskäytännön mukainen. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 41 kohdan mukaan on hyväksyttävää, että omaisuuserien siirtoarvo (takausarvo) ylittää niiden todellisen taloudellisen arvon, jos toimenpiteeseen sisältyy laajamittainen rakenneuudistus ja otetaan käyttöön ehdot, joiden mukaan ylimääräinen tuki voidaan periä takaisin myöhemmin. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 41 kohdassa jätetään siis tiettyä liikkumavaraa osittaisten takaisinmaksutoimenpiteiden osalta, kunhan ne kompensoidaan asianmukaisesti rakenneuudistuksessa.
(195)
Komissio katsoo, että tarkasteltavana olevassa valtiontukiasiassa on mahdollista päästä erilaisia toimenpiteitä yhdistämällä osittaiseen ylimääräiseen takaisinmaksuun.
(196)
Komissio katsookin, että mahdolliset ylimääräiset takaisinmaksut olisi mahdollisuuksien mukaan (ja vaarantamatta HSH:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista) suoritettava välittömästi eikä niitä tulisi tarpeettomasti lykätä. Komissio on tutkinut, missä määrin kertasuoritus olisi mahdollinen. Komissio on tätä varten pyytänyt HSH:ta, kuten 90 kappaleessa kerrotaan, ottamaan huomioon vuotta 2011 koskevissa talousennusteissa 500 miljoonan euron kertasuorituksen. HSH:n on 91 kappaleessa esitettyjen talousennusteiden perusteella mahdollista maksaa valtiolle 500 miljoonan kertasuoritus. Tällaisen summan maksaminen söisi kaikki HSH:n odotettavissa olevat voitot, ja se johtaisi vuoden 2011 osalta [150-200] miljoonan euron nettotappioon. Tappio voidaan kuitenkin tasata seuraavina vuosina, eikä se estä HSH:ta olemasta selvästi ja jatkuvasti voitollinen (mikä näkyy sen liiketoiminnan kannattavuudessa). Tällainen ”tuloslaskelma” tarvitaan, jotta voidaan osoittaa, että HSH:n elinkelpoisuus on palautunut, ja viime kädessä, että HSH:n on mahdollista houkutella jälleen sijoittajia. Tältä pohjalta komissio katsoo, että 500 miljoonaa euroa on suurin mahdollinen osittaisen takaisinmaksun summa, johon HSH:lla on varaa.
(197)
Komissio ei kuitenkaan katso, että summa, joka maksetaan takaisin, olisi maksettava valtiolle käteisenä. Kun otetaan huomioon HSH:n tämänhetkinen pääoma, joka ei ole tähän mennessä riittänyt sen sijoitusliiketoiminnasta johtuvien tappioiden kattamiseen ja ydinpääoman vahvistamiseen, komissio katsoo, että 500 miljoonan euron kertasuoritus voitaisiin toteuttaa käteisen sijaan osakkeina. Koska HSH:n toiminnan painopiste on edelleen erittäin myötäsyklisillä ja tuotoltaan hyvin vaihtelevilla liiketoiminta-aloilla, joista voidaan mainita alusrahoitus (ks. 223-226 kappale), sen pääomarakennetta on välttämätöntä vahvistaa.
(198)
Edellä mainitun kertasuorituksen lisäksi HSH:n on komission mielestä mahdollista suorittaa muitakin takaisinmaksuja. Siirtohintaa voidaan vielä oikaista ylimääräisellä peruspreemion lisäksi tulevalla preemiolla, jota maksetaan koko rakenneuudistuskauden ajan. Komissio katsoo, että ylimääräinen preemio voisi 91 kappaleessa esitettyjen talousennusteiden perusteella olla 385 peruspistettä vaarantamatta HSH:n elinkelpoisuuden palautumista. Ylimääräinen 385 peruspisteen preemio ei ylittäisi taulukossa 4 koko rakenneuudistuskaudelta esitettyjä 400 peruspisteen peruspreemiomaksuja (66). Näin ollen ylimääräiset preemiomaksut ylittäisivät vuosina 2012-2014 HSH:n nettovoiton ainoastaan skenaariossa 3, jossa takauksesta käytetään 10 miljardia euroa (ks. 90 kappale). Lisäksi komissio toteaa, että HSH on jo irtisanonut takauksesta 3 miljardia euroa, joten taulukossa 4 esitetty kolmas skenaario (10 miljardin euron takauksen käyttäminen kokonaan) voidaan sulkea pois.
(199)
Jos tätä ylimääräistä preemiota maksetaan enemmän, vaarana on, että HSH:n rajoituksettomien omien varojen osuus jää alle 10 prosentin. Kuten 223-226 kappaleessa ja tarkemmin vielä 229-232 kappaleessa esitetään, komissio katsoo, että HSH:n on välttämätöntä saada pääomaa niin paljon, että se muodostaa puskurin, jolla se voi vastata suhdanteista johtuviin taloudellisen tuloksensa heilahteluihin niin, että sen elinkelpoisuuden palautuminen ei missään vaiheessa vaarannu. Jos tämä osuus pienenisi ylimääräisen preemion vuoksi, preemion maksaminen olisi keskeytettävä niin pitkäksi aikaa kuin se vaarantaa HSH:n elinkelpoisuuden.
(200)
Tältä pohjalta komissio katsoo, että HSH:n on täysin mahdollista suorittaa tulevina vuosina lisämaksuja vaarantamatta elinkelpoisuutensa palautumista.
(201)
Edellä esitetyistä syistä ja jotta riskisuoja olisi arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukainen, komissio edellyttää toista korvausmekanismia, jolla 2 päivänä kesäkuuta 2009 tehtyä takaussopimusta muutetaan seuraavasti. Korvausmekanismi perustuu silloiseen takaussopimuksessa määrättyyn peruspreemioon, joka on 400 peruspistettä jäljellä olevan takauksen nimellisarvosta. Tämä peruspreemio säilyy muuten muuttumattomana, mutta peruspreemion suuruuden määrittämisperustana oleva nimellisarvo ei pienene, vaikka takausta käytettäisiin. Tällä tavoin vältetään kannustaminen takauksen käyttöön. Peruspreemion lisäksi tulee 385 peruspisteen ylimääräinen preemio sekä kantaosakkeina suoritettava 500 miljoonan euron kertasuoritus. Alkuperäistä takaussopimusta on näiden seikkojen huomioon ottamiseksi muutettava, kuten 201-208 kappaleessa selostetaan.
(202)
Ensinnäkin ylimääräinen preemio on sisällytettävä sopimukseen. Ylimääräisen preemion määrittämisperustan olisi oltava samanlainen kuin peruspreemion eli perustuttava takauksen nimellisarvoon, josta vähennetään osittaiset irtisanomiset mutta ei takauksen käyttöä. Ylimääräisen preemion määrittämisperustan olisi kuitenkin oltava riippuvainen siitä, missä määrin HSH lopulta irtisanoo takausta, siitä riippumatta, milloin irtisanominen tapahtuu. HSH:n elinkelpoisuuteen ylimääräinen preemio vaikuttaisi ainoastaan siinä määrin kuin HSH käyttäisi takausta. Jos osa takauksesta irtisanotaan, HSH:lle maksetaan suoritetuista ylimääräisistä preemioista takaisin osa, joka vastaa takauksen irtisanottua osaa. Jotta näin voidaan tehdä, olisi peruspreemio maksettava vuosittain jäljellä olevan takaussumman perusteella ja ylimääräinen preemio maksettava tilille, vaikka molemmat preemiot lasketaan sopimuksen mukaisen takaussumman perusteella vähentämällä siitä irtisanotut osat mutta ei takauksen käyttöä. Ylimääräinen preemio maksetaan HSH Finanzfonds AöR:lle vasta sitten, kun takausta käytetään. Vastaavasti takauksen osittaisen irtisanomisen yhteydessä olisi tilille maksettu ylimääräinen preemio, joka vastaa takaussumman irtisanottua osaa, maksettava HSH:lle takaisin.
(203)
Jotta takauksen osittainen irtisanominen ei heikentäisi elinkelpoisuutta, takausta olisi irtisanottava ainoastaan, jos HSH:n rajoituksettomien omien varojen osuus ei laske niin, että se 31 päivänä joulukuuta 2011 olisi pienempi kuin [8,5-9,5] prosenttia, 31 päivänä joulukuuta 2012 pienempi kuin [9-10] prosenttia, 31 päivänä joulukuuta 2013 pienempi kuin [9,5-10,5] prosenttia ja 31 päivänä joulukuuta 2014 pienempi kuin [10-11] prosenttia. Takausta ei saisi myöskään irtisanoa, jos edellä mainitut osuudet saavutetaan irtisanomisajankohtana, mutta varovaisten ennusteiden perusteella näin ei olisi tulevina vuosina.
(204)
Ylimääräinen preemio olisi maksettava takautuvasti 31 päivästä maaliskuuta 2009, ja se olisi laskettava vajaille tilikausille aikaan suhteutettuna. Ylimääräinen preemio olisi maksettava yhdessä peruspreemion kanssa, jos HSH:n rajoituksettomien omien varojen osuus on vähintään 10 prosenttia.
(205)
Jotta ylimääräisen preemion maksaminen ei vaarantaisi HSH:n elinkelpoisuutta, takaisinperintämekanismiin olisi sisällytettävä Besserungsschein-sopimus. Besserungsschein-sopimuksen olisi oltava voimassa 31 päivään joulukuuta [2030-2040]. Jos HSH:n rajoituksettomien omien varojen osuus laskee ylimääräisten preemioiden maksamisen vuoksi rajoituksettomien omien varojen vähimmäisosuutta pienemmäksi, maksamista lykätään Besserungsschein-sopimuksen perusteella myöhempään ajankohtaan. Jos rajoituksettomien omien varojen osuus ylittää vähimmäisosuuden maksetaan Besserungsschein-velka takaisin rajoituksettomien omien varojen vähimmäisosuuteen asti. Tämä mekanismi antaa HSH:lle tarvittavaa joustavuutta, mutta sillä varmistetaan samalla, että takaisinmaksu tapahtuu heti, kun HSH voi taas maksaa.
(206)
Lykätty ylimääräistä preemiota koskeva vaade olisi palautettava kokonaisuudessaan voimaan Besserungsschein-sopimuksen voimassaoloajaksi. Ylimääräistä preemiota maksetaan pisimmillään 31 päivään joulukuuta [2015-2025]. Tästä huolimatta peruspreemiota ja ylimääräistä preemiota olisi maksettava pisimmillään siihen asti, kunnes takauksen osittaisten irtisanomisten ja takauksen käytön summa on 10 miljardia euroa.
(207)
Toiseksi olisi edellytettävä, että HSH Finanzfonds AöR ja HSH muuttavat 2 päivänä kesäkuuta 2009 tehtyä takaussopimusta niin, että HSH Finanzfonds AöR voi vaatia HSH:lta 500 miljoonan euron kertasuoritusta. Jotta HSH:n omien varojen osuus ei pienenisi enempää, HSH:n olisi suoritettava tämä vaade laskemalla pääomankorotuksen yhteydessä liikkeeseen kantaosakkeita. Liikkeeseenlaskuhinta on laskettava sen arvon perusteella, joka HSH:lla on pääomankorotusta koskevan yhtiökokouspäätöksen tekopäivänä, ja kertasuoritusvaateen nettoarvon perusteella. HSH:n olisi luovutettava vaateen nettoarvoa vastaava määrä liikkeeseen laskettavia osakkeita suoraan HSH Finanzfonds AöR:lle (ja sen kautta välillisesti julkisille omistajille).
(208)
Pääomankorotus voidaan toteuttaa joko tavanomaisena reaalipääoman korotuksena niin, että vähemmistöosakkailla ei ole merkintäoikeutta, tai yhdistettynä reaalipääoman ja käteispääoman korotuksena, jossa kaikilla osakkeenomistajilla paitsi HSH Finanzfonds AöR:llä on oikeus merkitä käteispääomaa. HSH Finanzfonds AöR ja HSH saavat päättää, missä muodossa pääomankorotus toteutetaan, jotta se voidaan toteuttaa ja merkitä kaupparekisteriin nopeasti.
(209)
Jos takaussopimusta muutetaan, ylimääräisen preemion absoluuttinen määrä muuttuu sen mukaan, kuinka suuret tappiot HSH Finanzfonds AöR on tosiasiallisesti kattanut (eli mitä suuremmat tappiot HSH Finanzfonds AöR on kattanut, sitä suurempi on takaisin perittävä summa). Edellä kuvatuista kahdesta komission asettamasta ehdosta johtuvat takaisinmaksut on tiivistetty seuraavaan taulukkoon 46 kappaleessa esitettyjen kolmen skenaarion osalta.
Taulukko 13
Takaisinperintä peruspreemion, kertasuorituksen ja ylimääräisen preemion muodossa
(milj. euroa)
Skenaario 1
(takausta ei hyödynnetä: 0 euroa)
Skenaario 2
(takauksesta hyödynnetään 5 miljardia euroa)
Skenaario 3
(takauksesta hyödynnetään 10 miljardia euroa)
Peruspreemio (400 peruspistettä jäljellä olevan takauksen nimellisarvosta)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Pääomavaatimuksen supistumisesta maksettavan korvauksen osuus ([noin 220] peruspistettä jäljellä olevan takauksen nimellisarvosta)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Peruspreemioon sisältyvä ylimääräinen takaisinmaksu
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Ylimääräinen preemio (385 peruspistettä lopulta käytetystä takaussummasta)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Kertasuoritus osakkeiden muodossa
500
500
500
Suoritetut takaisinmaksut yhteensä
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
Muut tarvittavat takaisinmaksut
(…)
(…)
(…)
(210)
Komissio myöntää, että ylimääräisistä ehdoista huolimatta korvausmekanismilla voidaan periä takaisin ainoastaan osa todellisen taloudellisen arvon ja takausarvon (ensimmäisessä skenaariossa […] euroa, toisessa skenaariossa […] euroa ja kolmannessa skenaariossa […] euroa) välisestä [2,5-10] miljardin euron erotuksesta.
(211)
Komissio on kuitenkin verrannut tarkasteltavana olevaa riskisuojaa (korvausta koskevat lisäehdot mukaan lukien) muiden pankkien hyväksyttyihin, ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattuihin toimenpiteisiin. Komissio toteaa myös, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 41 kohdassa jätetään tiettyä liikkumavaraa sellaisten ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattujen toimenpiteiden arviointiin, joista ei makseta riittävää korvausta, kunhan kyseisiin toimenpiteisiin liittyy laajamittainen rakenneuudistus ja/tai takaisinperintämekanismi. Komissio toteaa myös, että se on päätöskäytännössään hyväksynyt sekä toimenpiteitä, joihin liittyy täysimääräinen takaisinmaksu (esim. ING (67) tai LBBW (68)), että toimenpiteitä, joihin ei liity minkäänlaista takaisinmaksua mutta joiden tapauksessa on toteutettu hyvin laajamittainen rakenneuudistus (esim. Parex Banka (69)).
(212)
Riskisuojaan liittyy osittainen takaisinmaksu ja laajamittainen rakenneuudistus. Näin ollen se täyttää arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 41 kohdan edellytykset ja kuuluu sentyyppisiin toimenpiteisiin, jotka komissio on tähän mennessä päätöskäytännössään hyväksynyt. Lisäksi HSH:n takauskorvausmekanismi mahdollistaa kaikissa skenaarioissa osittaisen takaisinmaksun. Jos esimerkiksi koko takaussumma käytetään, kuten skenaariossa 3, vastaava osittainen takaisinmaksusumma olisi […] prosenttia vaadittavasta takaisinmaksusta. Samalla HSH:n taseen loppusumma pienenee 61 prosentilla, kuten 266-270 kappaleessa esitetään. Kun laajamittainen rakenneuudistus otetaan huomioon, tämä osittainen takaisinmaksu vastaa komission päätöskäytäntöä. Siksi komissio katsoo, että ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattuja toimenpiteitä voidaan pitää arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisina, kunhan edellä mainitut ja liitteessä II lähemmin kuvatut ehdot täytetään.
9.2.2.7 Päätelmät
(213)
Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio toteaa, että Saksan ja muiden asianomaisten huomautukset eivät ole hälventäneet sen kilpailuoikeudellisia epäilyjä riskisuojan suhteen. Komissio katsoo, että riskisuoja ei ole arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukainen tämän päätöksen 9.2.2 jaksossa käsiteltyjen näkökohtien osalta. Riskisuoja voisi kuitenkin soveltua sisämarkkinoille, jos liitteessä II esitetyt ehdot täytetään.
9.2.3 MUUTETUN RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMAN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE
9.2.3.1 Tarvittavan rakenneuudistuksen laajuus
(214)
Tukisäännöt, joita sovelletaan rahoituslaitosten rakenneuudistuksiin komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 ilmoitettujen toimenpiteiden osalta, esitetään rakenneuudistustiedonannossa. Siihen perustuu näin ollen myös HSH:n muutetun rakenneuudistussuunnitelman tutkinta. Jotta finanssikriisiin liittyvä rahoituslaitosten rakenneuudistus olisi sopusoinnussa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan kanssa, rakenneuudistustiedonannon mukaan on varmistettava, että
a)
HSH:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuu;
b)
tuensaaja osallistuu riittävällä rahoitusosuudella (vastuunjako) ja
c)
toteutetaan riittävät toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi.
(215)
Finanssikriisin aikana noudattamansa päätöskäytännön mukaisesti komissio ei rakenneuudistussäännöksiä tutkiessaan sisällytä tukisummaan maksuvalmiustakauksia.
9.2.3.2 Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen
(216)
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitettiin epäilyjä sen suhteen, pystyykö HSH palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa. Epäilyt ovat vahvistuneet perusteellisessa elinkelpoisuuden selvityksessä, joka on tehty menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen tekemisen jälkeen.
(217)
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainittiin seuraavat kolme heikkoa kohtaa, jotka todennäköisesti vaarantavat HSH:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden ja joita ei alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa otettu riittävästi huomioon: a) HSH:n riippuvuus raha- ja pääomamarkkinoista, b) sen riippuvuus vaihtelu- ja suhdanneherkistä toiminnoista ja c) sen pääomamarkkinatoimintojen laajuus suhteessa sen pankkitoimintaan. Lisäksi epäiltiin kasvuvauhdin ja muiden alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman perustana olleiden ennusteiden luotettavuutta.
(218)
Tutkinnassa HSH:n rahoitustilanteesta selvisi seuraavaa: a) heikko rahoitusrakenne, jossa pitkän aikavälin pysyvän rahoituksen lähteitä on rajallisesti, koska uusista säännöksistä määräajaksi vapauttavan lausekkeen nojalla liikkeeseen lasketut valtion takaamat joukkolainat erääntyvät vähitellen ja ne on jälleenrahoitettava, b) voimakas riippuvuus säästökassoista ensisijaisina rahoituslähteinä ja c) USD-määräisen rahoituksen puute.
(219)
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä (70) todettiin, että HSH:n on vuonna 2014 jälleenrahoitettava raha- ja pääomamarkkinoilla [60-110] miljardia euroa. Samalla epäiltiin, pystyisikö HSH tähän. Komissio oli todennut noin [15-30] miljardin euron aukon, jonka täyttämiseen HSH ei ollut suunnitellut eikä osoittanut rahoituslähteitä. Kuten 54 kappaleessa todetaan, HSH:n rahoitussuunnitelmassa oli 48 miljardin euron aukko, jota voidaan omia varoja ja johdannaisia koskevien ennusteiden ja historiallisten tietojen perusteella pienentää niin, että kattamaton rahoitustarve voidaan ilmoittaa noin [15-30] miljardiksi euroksi. Pienentämällä taseen loppusummaa konsernitasolla 34 miljardilla eurolla 120 miljardiin euroon vuoden 2014 loppuun mennessä (alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa 150 miljardiin euroon) HSH:n rahoitustarvetta raha- ja pääomamarkkinoilla sekä rahoitustilanteeseen kohdistuvaa painetta voidaan kuitenkin pienentää. Tällä tavoin täytetään rahoituksessa oleva aukko, johon HSH:lla ei ole rahoituslähteitä. Lisäksi HSH on osoittanut, että sen ennusteet talletusten tasosta (Bodensatz) ovat varovaisia verrattuna tästä lähteestä tällä hetkellä ja aikaisemmin saadun rahoituksen tasoon. Siksi komissio katsoo, että [15-25] miljardin euron rahoitustarve, jonka kattamiseen ei ole rahoituslähteitä, voidaan kattaa omilla varoilla, ylimääräisillä talletuksilla ja lyhytaikaisella rahoituksella (vakuudellinen ja vakuudeton rahoitus) niin, että se ei vaikuta kielteisesti HSH:n rahoituskustannuksiin. Näin HSH:n ei tarvitse löytää uusia rahoituslähteitä, vaan se voi tukeutua vuoteen 2014 asti kaikissa rahoitustarpeissaan olemassa oleviin lähteisiin.
(220)
Mitä tulee HSH:n riippuvuuteen säästökassoista ensisijaisena rahoituslähteenä (ks. 95 kappale), komissio toteaa, että HSH:n riskiprofiilin alentuessa säästökassojen merkitys suhteessa muihin lähteisiin vähenee. Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitetty ylimääräinen taseen loppusumman pienentäminen (30 miljardia euroa enemmän kuin alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa, ks. 51 kappale) vähentää uuden rahoituksen tarvetta ja supistaa rahoitusvajetta. Rakenneuudistusvaiheen loppuessa käytössä olevan rahoitusrakenteen myötä (ks. taulukko 7 ja 93 kappale) HSH:n riippuvuus lyhytaikaisesta vakuudettomasta rahoituksesta vähenee, jolloin myös likviditeettikriisit ovat sille pienempi uhka. Lisäksi HSH tulee tukeutumaan rahoituksessaan suhteellisesti voimakkaammin katettuihin joukkolainoihin, jotka täyttävät Saksassa tiukat liikkeeseenlaskuehdot ja joita voidaan pitää suhteellisen edullisina rahoituslähteinä.
(221)
USD-määräisen rahoituksen puute on HSH:n liiketoimintaprofiilissa myös huomattava heikkous. Vuoden 2010 lopussa noin [20-30] prosenttia HSH:n kokonaisvaroista oli USD-määräisiä. Määrällisesti niiden suuruus on [50-70] miljardia USD, joista vain [15-20] miljardia USD ([20-25] prosenttia) rahoitetaan suoraan Yhdysvaltain dollareina. Vaje täytetään valuuttaswapeilla, joiden voimassaoloa jatketaan säännöllisesti. Koska EUR/USD-valuuttaswapien määrä on finanssikriisin alusta lähtien jatkuvasti lisääntynyt, rahoitusstrategia maksaa noin [20-30] peruspistettä enemmän kuin USD-määräinen rahoitusstrategia. Tähän strategiaan kätkeytyy myös monia riskejä. Näitä ovat a) mahdolliset lisäkustannukset, joita USD-määräisistä omaisuuseristä saatavan todellisen kassavirran ja odotetun kassavirran väliset todennäköiset poikkeamat aiheuttavat, b) lyhyen aikavälin likviditeettiposition volatiliteetin lisääntyminen swap-positioihin liittyvän vakuuden asettamisvaatimuksen vuoksi (71) ja c) vastapuoliriskin lisääntyminen sen vuoksi, että swapeja käsitellään pörssien ulkopuolella ja HSH kantaa näissä transaktioissa vastapuoliriskin kokonaan. Koska HSH:n riskiprofiilin alentaminen tapahtuu kuitenkin pääasiassa segmenteillä, jotka sisältävät USD-määräisiä omaisuuseriä (esim. alus-, lentokone- ja ulkomaankiinteistörahoitus), se vähentää myös oleellisesti USD-määräisen rahoituksen tarvetta. Lisäksi HSH on sitoutunut kasvattamaan USD-rahoituksella jälleenrahoitettavan ydinpankin USD-liiketoiminnan osuuden vuoden 2014 loppuun mennessä vähintään […] prosenttiin.
(222)
Yhteenvetona voidaan todeta, että komission esittämät epäilyt poistuvat toteuttamalla ehdotetut toimenpiteet. Toimenpiteillä on määrä varmistaa, että HSH on kestävämmän ja pysyvämmän rahoitusrakenteen kehittämisessä volyymien, erääntymisaikojen, etuoikeusasemien, vakuuksien ja valuuttojen suhteen oikealla tiellä. HSH:n on täytettävä vuoden 2012 loppuun mennessä eli ennen Baselin pankkivalvontakomitean asettaman määräajan päättymistä pysyvän varainhankinnan vaatimus (Net Stable Funding Ratio, NSFR) ja […] maksuvalmiusvaatimus (Liquidity Coverage Ratio, LCR). Tämä antaa mahdollisuuden valvoa HSH:n edistymistä näissä asioissa ja parantaa edelleen sen rahoituksen laatua ja pysyvyyttä sekä antaa riittävästi ylimääräistä likviditeettiä stressitilanteisiin.
(223)
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä (72) kyseenalaistettiin HSH:n mahdollisuudet varmistaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa keskittymällä suhdanneherkkien ja volatiilien liiketoimintasegmenttien (73) laajentamiseen. Nämä epäilyt vahvistuivat perusteellisessa elinkelpoisuuden selvityksessä, jossa tuli esiin, että yhä suurempi osa HSH:n nettokorkotuloista tullaan saamaan volatiileista ja suhdanneherkistä toiminnoista (74). Erityisen ongelmallisena pidettiin alus- ja lentokonerahoituksen suhteellisen suurta merkitystä. Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa otetaan kuitenkin omaisuuserien suhdanneherkkä luonne asianmukaisesti huomioon ja säilytetään samalla HSH:n franchise-toiminta alusrakennuksessa.
(224)
Ylimääräinen omaisuuserien vähentäminen [30-35] miljardilla eurolla (82 miljardiin euroon vuonna 2014) kohdistuu kokonaisuudessaan ydinpankkiin ja erityisesti suhdanneherkkiin ja volatiileihin toimintoihin. HSH lopettaa toimintansa lentokonerahoituksessa. Lentokonerahoituksen alalla jäljellä olevat [3-8] miljardin omaisuuserät siirretään rakenneuudistusyksikköön ja niistä luovutaan. HSH sitoutuu pidättäytymään uusista liiketoimista tällä toimialalla. Lisäksi HSH on sitoutunut vähentämään ydinpankin kokonaisvarat alusrahoitusliiketoimintayksikön osalta vuoden 2014 loppuun mennessä 15 miljardiin euroon. Tähän päästään siirtämällä rakenneuudistusyksikköön vuoden [2011-2012] mennessä vielä [0,5-2] miljardia euroa ja rajoittamalla uuden liiketoiminnan volyymia. Alus- ja lentoliikennerahoituksen omaisuuserien kokonaisarvo on 15 miljardia euroa, kun se vuonna 2008 oli [25-30] miljardia euroa.
(225)
Lisäksi kiinteistöliiketoimintayksikön kokonaisvarat on määrä vähentää vuoden 2014 loppuun mennessä 13 miljardiin euroon, kun saksalaisille yritysasiakkaille suunnattu uusi ulkomaan kiinteistöliiketoiminta lopetetaan ja muuta uutta liiketoimintaa rajoitetaan. Yritysasiakasliiketoimintaa rajoitetaan selvästi vuoteen 2014 saakka vähentämällä uuden liiketoiminnan volyymia.
(226)
Liiketoiminnan supistamisen rinnalla parannetaan HSH:n riskinhallintamenetelmiä. HSH pyrkii erityisesti alusrahoitusliiketoimintayksikössä rajoittamaan suuria yksittäisiä riskejä. Lisäksi se on sitoutunut pienentämään suuret yksittäiset riskit […] miljoonaan euroon ja rajoittamaan uudet yksittäiset riskit enintään […] miljoonaan euroon.
(227)
Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 62 kappaleessa epäilyjä, jotka koskivat HSH:n pääomamarkkinaliiketoiminnan laajuutta. Alueellisiin toimintoihin suuntautumisesta huolimatta liiketoimintaa pidettiin edelleen suhteettoman suurena. Erityisesti kaupankäynti omaan lukuun lisäsi HSH:n vaikeuksia.
(228)
Taseen loppusumman pienentäminen vähentää huomattavasti HSH:n pääomamarkkinatoimintoja, jotka supistetaan vuoteen 2014 mennessä [25-35] miljardiin euroon ydinpankin varoista. Vuonna 2008 niiden määrä oli 98,8 miljardia euroa. Saksa on myös luvannut, että HSH ei harjoita kaupankäyntiä omaan lukuun. HSH harjoittaa kaupankäyntitoimintaa ainoastaan siinä määrin kuin se on välttämätöntä asiakkaiden toimeksiantojen hoitamiseksi, asiakasliiketoiminnan suojaamiseksi, likviditeetin hallitsemiseksi treasury-toiminnassa ja taseenhallintaa harjoitettaessa (kussakin tapauksessa value-at-risk-enimmäisarvoon asti). Näin ollen menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyt epäilyt hälvenevät näillä toimenpiteillä.
(229)
Yksi mahdollinen HSH:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen este on HSH:n heikko pääomarakenne. Erityisesti seuraavat seikat huomioon ottaen on kyseenalaista, onko vähäinen pääomapohja, joka HSH:lla on alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan määrä olla rakenneuudistusvaiheen päättyessä (rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus [noin 9] prosenttia), riittävä: a) HSH:n liiketoimintaprofiilin suhdanneherkkä ja volatiili luonne, jonka vuoksi tarvitaan ylimääräinen pääomapuskuri, jotta toistuvat lisääntyneet korreloidut tappiot voidaan tasata, b) finanssikriisin vaikutukset HSH:n pääomaan (75) ja c) uusien Basel III -sääntöjen käyttöönotto, josta seuraa, että sääntöjenmukainen uusi pääoman vähimmäismäärä (76) on selvästi korkeampi. Lisäksi on oletettava, että markkinatoimijat ja erityisesti laitokset, jotka todennäköisesti tarjoavat vakuudettomia rahoitusvälineitä raha- ja pääomamarkkinoilla, odottavat pääomaosuuksien olevan korkeampia.
(230)
HSH:n riskiprofiilin alentaminen edelleen, voittojen pidättäminen ja 500 miljoonan euron pääomankorotus vuonna 2013 parantavat HSH:n pääomapohjaa selvästi. Vuoden 2014 lopussa sen rajoituksettomien omien varojen osuuden on määrä olla yli 10 prosenttia ja rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden yli 12 prosenttia. Luvut ovat alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjä [noin 7] prosentin ja [noin 9] prosentin osuuksia suuremmat. Ne vastaavat paremmin pankkien uusia pääomavaatimuksia. Vaikka osa tilanteen parantumisesta on kuitenkin yhteydessä vieläkin huomattavaan riskipainotettujen saamisten vähenemiseen riskisuojan ansiosta, pääomarakenne parantuisi kuitenkin joka tapauksessa. Tätä parantumista on tarkasteltava yhdessä HSH:n taseen riskiprofiilin alenemisen ja erityisesti suhdanneherkkien omaisuuserien osuuden vähenemisen kanssa.
(231)
Komissio on asettanut riskisuojasta maksettavan korvauksen ja takaisinmaksun sisämarkkinoille soveltuvuuden ehdoksi muun muassa sen, että HSH ei saa irtisanoa riskisuojaa, jos se johtaisi siihen, että rajoituksettomien omien varojen osuus rakenneuudistuskaudella laskee asetettujen arvojen alapuolelle ja erityisesti 10 prosentin alapuolelle 31 päivänä joulukuuta 2013 (ks. 203 kappale). Näin varmistetaan, että HSH pystyy rakenneuudistuskaudella säilyttämään riittävän pääomapohjan myös taloudellisen tilanteen heiketessä. Tällä mekanismilla on tarkoitus palauttaa markkinoilla toimivien liikekumppanien luottamus HSH:hon. Muutetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan HSH irtautuu takauksesta täysin vuoteen [2014-2016] mennessä, jolloin rajoituksettomien omien varojen osuuden on määrä olla [ 10] prosenttia.
(232)
Lopuksi on todettava, että HSH:n pääomarakenne paranee ehdotetuilla toimenpiteillä niin, että se vastaa uusia kansainvälisiä vaatimuksia. Omien varojen osuuksien koheneminen ja stressinsietokyvyn paraneminen vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä myönteisesti HSH:n rahoituskustannuksiin.
(233)
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä (johdanto-osan 60 ja 63 kappale) esitettiin epäilyjä tiettyjen HSH:n suunnittelun taustalla olevien ennusteiden luotettavuudesta. Epäilyt koskivat erityisesti ennusteita seuraavista: a) tärkeimpien liiketoimintasegmenttien kasvu, b) muiden kuin korkotulojen kasvu, c) tärkeimpien liiketoimintasegmenttien marginaalit ja d) riskeihin varautumisen kehittyminen.
(234)
Komissio piti kasvuennusteita liian optimistisina erityisesti alusrahoituksen, kuljetusalan ja yritysasiakkaiden segmenteillä. Siksi HSH:n mahdollisuudet saada oletuksia vastaavat tulot kyseenalaistettiin. Muutettu rakenneuudistussuunnitelma perustuu kuitenkin alusrahoituksen ja yritysasiakkaiden segmenteissä asianmukaisempiin kasvuennusteisiin (ks. taulukko 5). Koska HSH luopuu lentokonerahoituksesta, segmentin kasvuvauhdilla ei ole enää merkitystä. Kuten taulukoista 5 ja 6 käy ilmi, alusrahoitus- ja yritysasiakassegmenttien suunnittelussa käytetyt kasvuennusteet ovat huomattavasti alhaisempia kuin 1 päivältä syyskuuta 2009 olevassa alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa käytetyt. Lisäksi ne vastaavat absoluuttisia liiketoimintavolyymeja, jotka HSH näillä aloilla markkinaosuutensa ja kokonaismarkkinavolyyminsa perusteella voisi saavuttaa.
(235)
HSH on lisäksi muuttanut ennusteitaan, jotka koskevat muiden kuin korkotulojen kasvua. Oletus on, että vuosina 2010-2014 muut kuin korkotulot ovat keskimäärin noin [7-12] prosenttia ydinpankin nettokorkotuloista. Kun otetaan huomioon HSH:n aikomus parantaa tuotteiden ristiinmyyntiä rahoitusmarkkinasegmenttiensä ja muiden liiketoimintayksikköjen välillä, tavoite vaikuttaa olevan saavutettavissa.
(236)
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä kyseenalaistettiin alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyt marginaaliennusteet. Vuoden 2010 lopussa uudet liiketoimintamarginaalit olivat kuitenkin todellisuudessa korkeammat kuin alun perin oletettiin, ja suunnittelun taustalla olevia ennusteita muutettiin vastaavasti.
(237)
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä kyseenalaistettiin HSH:n kyky selvitä seuraavasta taantumasta turvautumatta jälleen valtiontukeen ja epäiltiin näin sen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Epäilyt perustuivat seuraaviin heikkouksiin: a) haavoittuvainen rahoitusrakenne ja erityisesti lähestyvä merkittävä rahoitusvaje sekä krooninen pula USD-määräisestä rahoituksesta, b) painopiste suhdanneherkissä ja volatiileissa toiminnoissa, jotka todennäköisesti johtavat toistuviin mittaviin korreloituihin tappioihin, ja c) liian pieni pääomapohja näiden tappioiden tasaamiseen. Muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät lisätoimenpide-ehdotukset ovat kuitenkin omiaan hälventämään komission epäilyt. Muutettu rakenneuudistussuunnitelma perustuu realistisempiin ja uskottavampiin ennusteisiin, ja se antaa näin ollen luotettavamman kuvan HSH:n elinkelpoisuudesta. Syntyy kuva pankista, jolla on rakenneuudistuskauden päättyessä riittävästi pääomaa, jonka liiketoimista vähäinen osa suuntautuu hyvin suhdanneherkille segmenteille ja jonka rahoitusrakenne on vakautettu, joskin vielä vaikea, ja valvontavälineillä (pysyvä varainhankinta ja USD-määräisen rahoituksen osuus) vaikutetaan niin, että HSH keskittyy keskipitkällä aikavälillä näiden jatkuvaan parantamiseen. HSH:lla pitäisi nyt olla sellainen pääomapohja ja tarvittava rahoitusrakenne, joiden avulla se selviytyy taantumasta turvautumatta valtiontukeen. HSH:n kokonaiskannattavuuden osalta muutetusta rakenneuudistussuunnitelmasta käy ilmi, että HSH:n oman pääoman tuotto nousee rakenneuudistuskaudella vuonna 2014 [5-10] prosenttiin (77). Absoluuttisena lukuna prosenttiosuus on pieni, mutta HSH:n selvästi alemman riskiprofiilin seurauksena sen pitäisi kuitenkin olla vakaampi. Näin ollen sitä olisi pidettävä selvänä parannuksena niihin prosenttiosuuksiin verrattuna, joita nähtiin kriisiä edeltävien 10 vuoden aikana.
9.2.3.3 Vähemmistöosakkaiden oma rahoitusosuus ja osallistuminen vastuunjakoon
(238)
Rakenneuudistussuunnitelman mukaan kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ja moraalikadon estämiseksi olisi rajoitettava a) rakenneuudistuskustannuksia ja samalla b) tukimäärää. Lisäksi edellytetään huomattavaa omaa rahoitusosuutta. Rakenneuudistustiedonannon mukaan pankkien olisi käytettävä rakenneuudistuksen rahoittamiseen ensiksi omia varojaan, jotta tuki voidaan rajoittaa välttämättömään. Rakenneuudistukseen liittyvien kustannusten ei pitäisi tulla pelkästään valtion kannettavaksi vaan myös niiden, jotka ovat sijoittaneet HSH:hon. Viimeksi mainittuihin kuuluvat osakkeenomistajat ja etuoikeusasemaltaan heikompien joukkovelkakirjojen haltijat.
9.2.3.3.1 Oma rahoitusosuus, vastuunjako ja tuen rajaaminen välttämättömään
(239)
Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 65 kappaleessa, että ehdotetut luovutukset, joiden muodossa oma rahoitusosuus oli määrä suorittaa, olivat laajuudeltaan epämääräisiä. Saksa on luvannut, että HSH myy rakenneuudistuskauden loppuun mennessä [100-120] tytäryhtiötä. HSH on myynyt jo [30-40] näistä [100-120] tytäryhtiöstä ja olettaa, että kaikki luovutukset on saatu päätökseen viimeistään […]. Saadut tulot ja voitot käytetään rakenneuudistuskustannusten kattamiseen. Myytävät osakkuudet on esitetty liitteessä II, ja niihin kuuluvat HSH:n suurimmat tytäryhtiöt HSH Real estate AG, […], DekaBank ja […].
(240)
Saksa on myös luvannut, että HSH ei tee ennen 31 päivää joulukuuta 2014 yritysostoja.
(241)
Komissio katsoo, että 239 ja 240 kappaleessa esitetyillä omaa rahoitusosuutta koskevilla toimenpiteillä ei voida varmistaa, että HSH antaa rakenneuudistuskustannuksiin tämänhetkisessä taloudellisessa tilanteessa mahdollisimman suuren oman osuuden. Komissio katsoo rakenneuudistustiedonannon 26 kohdan mukaisesti, että tuensaajapankkien harkinnanvarainen tappioiden tasaaminen (esimerkiksi ottamalla käyttöön vararahastoja tai vähentämällä omaa pääomaa) rakenneuudistuksen yhteydessä osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron maksamiseksi ei periaatteessa sovellu yhteen sen kanssa, että tavoitteena on rajoittaa tuki välttämättömään. Tappioiden kattamiseen olisi osallistuttava erityisesti rahoitusinstrumenteilla, joissa on oman pääoman komponentteja.
(242)
Koska Saksa kieltäytyy ehdottamasta omaa rahoitusosuutta koskevia lisätoimenpiteitä, tukea ei voida pitää asetuksen (EY) N:o 659/199 7 artiklan 3 kohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana. Tällaisia toimenpiteitä voidaan kuitenkin määrätä.
(243)
Komissio määrääkin, että HSH ei saa rakenneuudistuskaudella suorittaa maksuja voitoista riippuvista oman pääoman ehtoisista instrumenteista (kuten hybridit rahoitusinstrumentit ja voitto-osuustodistukset), ellei maksuista ole määrätty sopimuksessa tai laissa. Komissio katsoo, että näitä instrumentteja on osana tällaista osingonjakokieltoa käytettävä tappioiden tasaamiseen, jos HSH:n tase ilman rahastojen ja varausten purkamista olisi tappiollinen. Aikaisemmilta vuosilta siirrettyjen tappioiden tasaamisen ei tarvitse osallistua.
(244)
Jotta voidaan varmistaa, että pankin omistajat osallistuvat rakenneuudistuskaudella riittävän pääomapohjan palauttamiseen mahdollisimman laajasti (ks. 229-231 kappale), komissio katsoo kaikkien rakenneuudistuskaudella tapahtuvien osingonmaksujen olevan vastoin sitä periaatetta, että tuki on rajoitettava välttämättömään. Siksi komission kanta on, että HSH:n olisi pidättäydyttävä osingonjaosta tilikauden 2014 loppuun asti.
9.2.3.3.2 Vähemmistöosakkaiden osallistuminen vastuunjakoon
(245)
Komissio katsoi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä alustavasti (johdanto-osan 66-72 kappale), että niiden vähemmistöosakkaiden osakkuudet, jotka eivät osallistuneet HSH:n pääomapohjan vahvistamiseen toukokuussa 2009, eivät laimentuneet riittävästi. Alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ei siis esitetty asianmukaista vastuunjakoa, jonka perusteella HSH:lle myönnettyä tukea oltaisiin voitu pitää sisämarkkinoille soveltuvana. Lisäksi komissio esitti kysymyksen, hyötyivätkö vähemmistöosakkaat itse mahdollisesti valtiontuesta sitä kautta, että niiden HSH-osakkuudet olivat kohtuuttoman suuria. Komission päätelmä oli, että toimenpide saattaa sisältää vähemmistöosakkaille suunnattua välillistä tukea, joka voi olla sisämarkkinoille soveltumatonta, ellei luoda mekanismeja, joilla varmistetaan asianmukainen vastuunjako (menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 73 kappale).
(246)
Säästökassayhdistykset väittävät, että komissio ei olisi tähän mennessä minkään toisen pääomapohjan vahvistamista koskevan valtiontukiasian yhteydessä arvioinut välillisten tukien toissijaisia vaikutuksia (ks. 130 kappale). Komissio toteaa, että se on monissa erilaisissa päätöksissä käsitellyt välillisiä tukia hyvin monenlaisten tukitoimenpiteiden yhteydessä (78).
(247)
Komissio muistuttaa, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa ei tehdä eroa valtion toimenpiteiden syiden tai tavoitteiden perusteella vaan niiden vaikutusten perusteella (79). Vähemmistöosakkaille syntyy epäsuoraa etua siten, että julkiset osakkaat luopuvat HSH:n lisäosakkuuksista, jotka ne olisivat saaneet, jos uusien osakkeiden hinta olisi asetettu asianmukaisesti. Valtion varoista HSH:lle myönnettyjen tukien ja vähemmistöosakkaiden saaman edun välillä on kausaalinen yhteys.
(248)
Komissio ei myöskään yhdy käsitykseen, että vähemmistöosakkaiden saama etu ei olisi valtiolta peräisin, koska päätös pääomapohjan vahvistamisesta tai osakkeiden määrästä ja hinnasta tehtiin yhtiökokouksessa (ks. 129 kappale). Julkiset omistajat olivat kuitenkin osakkeenomistajina edustettuina yhtiökokouksessa, jossa ne toimivat julkisten laitosten ominaisuudessa (80). HSH:n tulevaisuudesta käytiin tuohon aikaan poliittista keskustelua.
(249)
Saksan ja vähemmistöosakkaiden tärkeimmät huomautukset liittyvät väitteeseen, että vähäisempi laimentuminen ei ole tukea ja että laimentuminen on yksinkertaisesti tulosta pääomapohjan vahvistamiseen valituista parametreista eli osakkeiden määrästä ja hinnasta. Saksa ja vähemmistöosakkaat totesivat näiden parametrien osalta, että PwC, joka on hyvämaineinen yritys, teki arvonmäärityksen hyväksyttyjä arvonmääritysnormeja noudattaen. Arvonmääritys perustui oletukseen, että HSH:n luokitus nousisi vuonna 2013 jälleen A-luokkaan, mihin oli hyviä syitä. Säästökassayhdistykset ja Flowers yhtyvät tähän Saksan näkemykseen. Ne tuovat esiin, että uusien osakkeiden liikkeeseenlaskuhinta olisi todellisuudessa ollut liian alhainen.
(250)
Komissio ei epäile, etteikö PwC olisi hyvämaineinen yritys ja etteikö HSH:n arvonmääritystä olisi tehty hyväksyttyjä arvonmääritysnormeja noudattaen. Komission kanta on kuitenkin edelleen, että HSH:n arvonmäärityksessä on jätetty ottamatta huomioon useita näkökohtia, jotka olisivat johtaneet alempaan arvoon.
(251)
PwC:n arvonmääritysraportti (81) julkaistiin 15 päivänä toukokuuta 2009. Saksa ilmoitti komissiolle HSH:n hyväksi toteutettavista tukitoimenpiteistä 30 päivänä huhtikuuta 2009, koska oli vaarana, että HSH ei pysty täyttämään säädettyjä vakavaraisuusvaatimuksia. Tuolloin oli ilmeistä, että HSH:ssa täytyisi toteuttaa mittava rakenneuudistus ja että sen täytyisi tarjota korvaavia toimenpiteitä, joilla estetään kilpailun vääristyminen, joka tukitoimenpiteistä voisi seurata. PwC:n tekemä arvonmääritys perustui liiketoimintasuunnitelmaan, jossa ei otettu kaikkia näitä näkökohtia huomioon. PwC ilmoitti arvonmääritysraportin tiivistelmässä (82) yksiselitteisesti, että arvonmääritys perustui HSH:n suunnitteluun, jossa lähdettiin siitä, että markkinat normalisoituvat vuonna 2011. Ennustetta ei voida pitää varovaisena.
(252)
Lisäksi arvonmäärityksen taustalla oli oletus, jonka mukaan HSH saisi vuonna 2013 jälleen A-luokituksen. PwC mainitsi arvonmääritysraportissa selvästi (83), että S&P oli 6 päivänä toukokuuta 2009 laskenut HSH:n luokituksen A:sta BBB+:aan negatiivisten näkymien vuoksi ja että tätä luokituksen alenemista ei ollut otettu huomioon rahoitussuunnitelmassa, johon arvonmääritys perustui, eikä sitä sen vuoksi otettu huomioon HSH:n arvon laskennassa. Lisäksi PwC totesi, että tulevan valtiontukiarvioinnin seurauksena olisi odotettavissa ehtoja, jotka täyttämällä tukitoimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille on määrä varmistaa ja joilla olisi huomattava vaikutus HSH:n liiketoimintasuunnitelmaan. Lisäksi PwC totesi, että HSH:n kannalta merkityksellisten alojen (merenkulku ja lentoliikenne) yleiset taloudelliset reunaehdot sekä pääomamarkkinoita koskevat rajoitukset (rahoitus) vaikeuttavat tulevan kehityksen ennustamista.
(253)
Lopuksi todettakoon, että arvonmääritys tehtiin olettaen, että riskisuoja toteutetaan. Ilman riskisuojaa riskipainotettuihin saamisiin ei olisi kohdistettu toimenpiteitä, pääomapohjaa olisi tarvinnut vahvistaa enemmän ja luokitusennusteita olisi pitänyt tarkistaa. PwC (84) laski HSH:n arvon myös siinä tapauksessa, että riskisuojaa ei toteuteta, ja sai tulokseksi, että HSH:n suuntaa antava arvo olisi [0,8-1,2] miljardista eurosta [1,5-2] miljardiin euroon, mikä vastaa [ 9]-[ 22] euron osakehintaa. Nämä tosiseikat huomioon ottaen komissio pitää liikkeeseen laskettujen uusien osakkeiden hintaa edelleen selvästi liian korkeana.
(254)
Vähemmistöosakkaiden mukaan komissio olisi Hypo Real Estate -valtiontukiasiaa koskevassa päätöksessään hyväksynyt uusille osakkeille pörssihintaa korkeamman hinnan kyseenalaistamatta hinnan asianmukaisuutta vastuunjaon näkökulmasta. Vähemmistöosakkaiden mielestä näin ollen myöskään HSH:n osakehintaa ei pitäisi arvioida. Komissio katsoo, että kyseiset valtiontukiasiat eivät ole kuitenkaan vertailukelpoisia. Hypo Real Estate -asiassa toteutettiin joukko toimenpiteitä, jotka johtivat pankin täydelliseen kansallistamiseen. Näiden tapausten tärkein ero on, että Hypo Real Estate kansallistettiin ja valtio osti osakkeet hintaan, joka perustui konserniarvoon ilman valtiontukea (85). HSH:n tapaus on erilainen. HSH:n arvonmääritys liikkeeseen laskettavien uusien osakkeiden hinnan määrittämiseksi perustui oletukseen, että 10 miljardin euron riskisuoja toteutetaan. Tämä oletus on vaikuttanut arvonmäärityksen tulokseen merkittävästi.
(255)
Lisäksi vähemmistöosakkaat toivat esiin, että ne olivat vuonna 2008 tukeneet HSH:ta huomattavin rahoitusosuuksin eivätkä voineet osallistua huhtikuussa 2009 pääomapohjan vahvistamiseen. Niillä ei kertomansa mukaan ollut myöskään velvollisuutta osallistua, sillä uusia osakkeita koskeva optio ei merkinnyt ostovelvollisuutta.
(256)
Komissio katsoo, että säästökassayhdistyksillä oli uusien osakkeiden merkintäoikeus mutta niillä ei ollut velvollisuutta käyttää tätä oikeutta. Komissio ei voi kuitenkaan käsitellä vähemmistöosakkaiden HSH:lle vuonna 2008 antamaa taloudellista tukea vastuunjakoon osallistumisena HSH:lle touko- ja kesäkuussa 2009 myönnettyjen tukitoimenpiteiden yhteydessä. Pankille vuonna 2008 annettu tuki oli seurausta sijoituspäätöksestä, jonka vähemmistöosakkaat tuolloin tekivät. Komissio ei näe vuonna 2008 toteutettujen pääomatoimenpiteiden ja vuonna 2009 toteutettujen tukitoimenpiteiden välillä mitään yhteyttä.
(257)
Komissio ei yhdy säästökassayhdistysten näkemykseen, jonka mukaan ne eivät harjoittaneet taloudellista toimintaa eikä niitä tämän vuoksi voitaisi pitää valtiontukisäännöissä tarkoitettuina yrityksinä (ks. 129 kappale). Schleswig-Holsteinin säästökassat harjoittavat taloudellista toimintaa (86). Ne ovat keskittäneet taloudelliset etunsa säästökassayhdistyksiin. Säästökassayhdistykset tarjoavat palveluita Schleswig-Holsteinin säästökassoille ja pitävät hallussaan osakkuuksia/osakkeita säästökassojen lukuun, kuten on asianlaita myös HSH:n säästökassaosakkeiden osalta. Jos yhdistysten hallussa olevien säästökassaosakkuuksien arvo nousee, nousee myös säästökassojen arvo. Säästökassayhdistykset ja niiden jäseninä olevat säästökassat muodostavat taloudellisen yksikön. Yhdistysten saama etu merkitsee samalla etua Schleswig-Holsteinin säästökassoille. Siksi säästökassayhdistyksiä, jotka taloudellisesti ovat sama asia kuin Schleswig-Holsteinin säästökassat, voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen saajina.
(258)
Saksan ja kolmansien huomautukset eivät ole poistaneet komission epäilyjä vähemmistöosakkaiden riittämättömästä osallistumisesta vastuunjakoon. Komissio on edelleen sitä mieltä, että niiden vähemmistöosakkaiden osakkeet, jotka eivät osallistuneet HSH:n pääomapohjan vahvistamiseen vuonna 2009, eivät laimentuneet riittävästi, koska pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä julkisille omistajille suunnattujen osakkeiden määrä ei tuolloin perustunut HSH:n arvon oikeaan määritykseen. Komissio toteaa kuitenkin, että muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy lisätoimenpiteitä, jotka selvästi parantavat vähemmistöosakkaiden osallistumista vastuunjakoon.
(259)
Erityisesti komission määräämät riskisuojasta maksettavaa korvausta koskevat lisätoimenpiteet (202-208 kappale) lisäävät osallistumista vastuunjakoon. Riskisuojasta maksettava lisäkorvaus, joka muodostuu ylimääräisestä preemiosta ja osakkeina suoritettavasta 500 miljoonan euron kertasuorituksesta, vaikuttaa kahdella tavalla. Ensinnäkin korottamalla julkisille omistajille maksettavan korvausmaksun absoluuttista määrää pienennetään HSH:n voittoa, jolloin HSH:n arvo osakkeenomistajien kannalta laskee. Toiseksi osakkeina suoritettava 500 miljoonan euron kertasuoritus laimentaa vähemmistöosakkaiden osakkeita 16,8 prosentista 14-15 prosenttiin (riippuu osakehinnan arvostuksesta).
(260)
Niiden vaikutusten lisäksi, jotka saadaan aikaan riskisuojasta maksettavaan korvaukseen liittyvien ehtojen avulla, vähemmistöosakkaiden osallistuminen vastuunjakoon lisääntyy edelleen rajoittamalla pääomainstrumenteista maksettavaa korvausta (ks. 241-244 kappale). Osakkeenomistajien kannalta HSH:n arvo riippuu tulevasta kassavirrasta, eikä noita kassavirtoja makseta osinkoina ennen vuotta 2014. Näin ollen komission määräämät tulevien kassavirtojen aikataulua koskevat rajoitukset lisäävät edelleen vähemmistöosakkaiden osallistumista vastuunjakoon.
(261)
Komissio katsoo, että vähemmistöosakkaiden osallistuminen vastuunjakoon kylläkin selvästi lisääntyy muutetun rakenneuudistussuunnitelman ja komission määräämien ehtojen ansiosta, mutta ne eivät takaa, että vähemmistöosakkaiden osuus vastuunjaossa olisi mahdollisimman suuri. Koska Saksa kieltäytyy ehdottamasta vastuunjakoa koskevia lisätoimenpiteitä, tukea ei voida pitää asetuksen (EY) N:o 659/199 7 artiklan 3 kohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana. Tästä syystä välillistä tukea vähemmistöosakkaille on pidettävä sisämarkkinoille soveltumattomana, ellei voida asettaa muita ehtoja, jotka lisäävät vähemmistöosakkaiden osallistumista vastuunjakoon.
(262)
Ottaen huomioon vähemmistöosakkaiden mahdollisesti saaman edun ja asianmukaisen vastuunjaon välttämättömyyden komissio katsoo, että osingonjakokieltoa on jatkettava vuoden 2014 jälkeenkin. Oikeasuhteisuudesta huolehtimiseksi osingonjakokieltoa on kuitenkin rajoitettava. Komissio määrää ehdoksi, että 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2016 välillä osinkoa saa maksaa ainoastaan 50 prosenttia edellisen tilikauden voitosta. Lisäksi osingonjako on kyseisenä aikana sallittua ainoastaan siinä määrin kuin se ei keskipitkällä aikavälillä vaaranna luottolaitosten vakavaraisuutta koskevien Basel III -säännösten noudattamista.
9.2.3.3.3 Päätelmä vähemmistöosakkaiden omasta rahoitusosuudesta ja osallistumisesta vastuunjakoon
(263)
Komission päätelmä on, että riittävä oma rahoitusosuus ja vähemmistöosakkaiden asianmukainen osallistuminen vastuunjakoon voidaan saavuttaa ja tukea voidaan näin ollen pitää 262, 202-208 ja 241-244 kappaleessa asetetuin ehdoin sisämarkkinoille soveltuvana.
9.2.3.4 Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet
(264)
Rakenneuudistustiedonannossa vaaditaan, että rakenneuudistussuunnitelmassa on ehdotettava toimenpiteitä, joilla rajoitetaan tuesta johtuvaa kilpailun vääristymistä ja varmistetaan pankkialan kilpailukyky. Rakenneuudistustiedonannon 30 kohdan mukaan kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet olisi räätälöitävä niin, että toimenpiteillä voidaan puuttua niillä markkinoilla havaittuihin vääristymiin, joilla tuensaajapankki toimii sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on rakenneuudistuksen seurauksena palautunut. Arvioidessaan kyseisiä toimenpiteitä komission olisi pidettävä lähtökohtana pankin liiketoiminnan kokoa, laajuutta ja luonnetta.
(265)
Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että ehdotetut toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi eivät olleet tarpeeksi pitkälle meneviä. Muutettu rakenneuudistussuunnitelma sisältää kuitenkin lisää toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi.
(266)
Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään alkuperäiseen verrattuna huomattavasti mittavampaa taseen loppusumman pienentämistä. HSH supistaa taseessa näkyvien varojen määrää vuodesta 2008 vuoden 2014 loppuun mennessä 61 prosenttia (87). Taseen loppusumman alentaminen yli puolella HSH:n arvosta on asianmukaista suurten tukien aiheuttaman kilpailun vääristymisen huomioon ottaen. Se vastaa suhteellisesti tarkasteltuna komission päätöskäytäntöä vertailukelpoisten tukisummien yhteydessä. HSH:n tapauksessa rakenneuudistuksen toteuttaminen ja taseen loppusumman pienentäminen on erityisen tärkeää, koska vastuunjako on epätäydellisten takaisinperintälausekkeiden vuoksi riittämätöntä. Taseen loppusumman pienentäminen täydentää HSH:n lupausta myydä suurin osa osakkuuksistaan.
(267)
Lisäksi HSH on luvannut supistaa ulkomailla olevien sivukonttoreiden ja edustustojen määrän 21:stä kuuteen ja Saksassa olevien sivukonttoreiden määrän yhdeksästä seitsemään. Lontooseen ja New Yorkiin jääviä sivukonttoreita tai edustustoja pienennetään huomattavasti. Luxemburgin sivukonttori toimii pelkästään rakenneuudistusyksikön sivukonttorina.
(268)
HSH on lisäksi luvannut pidättäytyä yritysostoista rakenneuudistuskaudella (31 päivään joulukuuta 2014). HSH ei laajenna liiketoimintaansa yritysostoin. Sulautumat mahdollisen Landesbank-pankkien fuusioitumisen puitteissa ovat edelleen mahdollisia, jos komissio antaa niihin etukäteen luvan. Velan muuntaminen osakkeiksi ja muut toimenpiteet tavanomaisen omaisuudenhoidon yhteydessä ovat sallittuja, kunhan niitä ei käytetä yritysostokiellon kiertämiseen. Jos julkiset omistajat luopuvat määräysvallastaan HSH:ssa, yritysostokielto kestää vain kolme vuotta. Komissio katsoo, että HSH:n yksityistäminen vaikuttaisi myönteisesti HSH:n elinkelpoisuuteen ja varmistaisi toimivan kilpailun. Yritysostokiellon säilyttäminen kovin kauan myyntiajankohdan jälkeen voisi vaikeuttaa mahdollista yksityistämistä.
(269)
Lisäksi HSH on sitoutunut toteuttamaan lisätoimenpiteitä, jotka on suunnattu suoraan kilpailun vääristymiin markkinoilla, joilla HSH on hankkinut vahvan aseman ja joilla se on halunnut laajentua. HSH lopettaa kokonaan liiketoimintansa lentoliikenteen rahoituspalvelujen alalla (88). Yhteensä [3-8] miljardin euron omaisuuserät on määrä siirtää lentoliikenteen liiketoimintayksiköstä rakenneuudistusyksikölle tai myydä vuoden [2011-2012] lopussa. Lisäksi HSH vähentää huomattavasti toimintojaan alusrahoitus-, kiinteistörahoitus- ja yritysasiakasliiketoiminnassa. Koska HSH on noussut johtavaksi alusrahoituksen tarjoajaksi ja halunnut edelleen laajentua tällä segmentillä, HSH on luvannut, että alusrahoituksen liiketoimintayksikön markkinaosuus maailmanlaajuisen alusrahoituksen uudessa liiketoiminnassa ei ylitä [ 8]:aa prosenttia ja että se välttää sijoittumasta uuden liiketoiminnan volyymin perusteella mitattuna kolmen suurimman alusrahoituksen tarjoajan joukkoon.
(270)
Ehdotetut toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi merkitsevät näin ollen huomattavaa parannusta HSH:n alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyihin verrattuna ja niiden katsotaan olevan asianmukaisia ja riittäviä.
9.2.3.5 Päätelmä rakenneuudistuksesta
(271)
Komission päätelmä on, että rakenneuudistustoimenpiteet (liitteessä I ja III esitetyt Saksan sitoumukset mukaan lukien) ovat omiaan palauttamaan HSH:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, että HSH:n oma rahoitusosuus on niiden myötä riittävä ja että ne poistavat tuesta johtuvan kilpailun vääristymisen. Muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy komission määräämien ja liitteessä II mainittujen korvausta ja vastuunjakoa koskevien ehtojen täyttyessä asianmukainen ja riittävä vastuunjako, ja se voidaan todeta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvaksi.
(272)
Komissio katsoo, että tuki, jota sisältyy SoFFinin antamiin 17 miljardin euron maksuvalmiustakauksiin, on sisämarkkinoille soveltuva rakenneuudistustuki, sillä takaukset olivat välttämättömiä ottaen huomioon pankkien välisten markkinoiden romahtamisesta johtuva markkinahäiriö.
10 MAHDOLLINEN HYÖTY MUILLE OSAKKEENOMISTAJILLE
(273)
Vähemmistöosakkaiden mukaan menettelyn jakaminen osiin niin, että HSH:lle suoraan suunnatut tukitoimenpiteet hyväksyttäisiin yhdessä menettelyssä ja kysymys mahdollisesta välillisestä tuesta vähemmistöosakkaille tutkittaisiin toisessa menettelyssä, on vastoin menettelyasetuksen 7 artiklaa. Pääomapohjan vahvistamista koskeva, säästöpankkiyhdistyksille ja Flowersille kielteinen päätös johtaisi siihen, että pääomapohjan vahvistaminen olisi sisämarkkinoille soveltumaton tuki. Säästöpankkiyhdistysten mielestä komission olisi käsiteltävä kysymys vähemmistöosakkaiden osallistumisesta vastuunjakoon samassa yhteydessä kuin pääomapohjan vahvistamiseen liittyvää rasitteiden jakaantumista yleisesti arvioidaan.
(274)
Komissio ei yhdy vähemmistöosakkaiden näkemykseen menettelyasetuksen tulkinnasta. Valtiontukiasian jakaminen osiin on oikeudellisesti mahdollista, ja komissio on aiemminkin tehnyt näin (89). Jos yksittäinen valtiontukitoimenpide koskee useita tuensaajia, joiden oikeudellinen asema edellyttää erilaista arviointia, mikä voi vaikuttaa tutkinnan tahtiin ja etenemiseen, muodollinen tutkinta voidaan menettelyn tehokkuuden varmistamiseksi jakaa osiin.
(275)
Komissio ei myöskään katso, että tukitoimenpiteen erillinen arviointi siltä osin kuin tuki koskee vähemmistöosakkaita välillisinä tuensaajina vaikuttaisi saman tukitoimenpiteen (tai tuen soveltuvuuteen sisämarkkinoille) arviointiin siltä osin kuin tuki koskee HSH:ta välittömänä tuensaajana. Komissio viittaa tässä yhteydessä yhteisöjen tuomioistuimen tuomioon asiassa C-382/99, Alankomaat v. komissio (90), jossa tuomioistuin vahvisti komission arvioinnin, jonka mukaan yhden tuensaajan saamaa tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana (koska se on sopusoinnussa de minimis -säännösten kanssa) ja samalla todeta se välillisten tuensaajien osalta sisämarkkinoille soveltumattomaksi, jolloin se on perittävä takaisin. Komissio toteaa, että pääomapohjan vahvistamisen oikeasuhteisuus voidaan varmistaa HSH:n osalta muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvien asianmukaisten toimenpiteiden avulla, kun taas edut, joita vähemmistöosakkaat saivat osakkeiden ylikorkean liikkeeseenlaskuhinnan ansiosta, voitaisiin käsitellä ja oikaista erikseen (esim. niin, että ne osallistuvat vastuunjakoon).
(276)
Komissio ei kuitenkaan näe mitään syytä jakaa valtiontukiasiaa, koska se voi käsitellä tukitoimenpiteen eri aspektit yhdessä ja samassa päätöksessä. Vähemmistöosakkaiden mahdolliset edut voitaisiin näin ollen arvioida myös riittämättömän vastuunjaon tapauksessa, kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin. Komissio toteaa kuitenkin, että muuttamalla riskisuojasta maksettavaa korvausta ja toteuttamalla vastuunjakoa koskevat lisätoimenpiteet pystytään laimentamaan vähemmistöosakkaiden osakkeenomistusta ja lisäämään niiden osallistumista vastuunjakoon, jolloin myös PwC:n tekemästä arvonmäärityksestä johtuneet heikkoudet vähenevät huomattavasti ja vastuunjako on jälleen riittävä. Koska tähän päätökseen liittyvillä ehdoilla huolehditaan riittävästä vastuunjaosta, komissio pitää vastuunjakoa tarpeeksi pitkälle menevänä eikä enää tutki näitä näkökohtia.
11 PÄÄTELMÄT
(277)
Ottaen huomioon Saksan esittämät, HSH:n rakenneuudistusta koskevat sitoumukset sekä komission Saksalle asettamat korvausta ja vastuunjakoa koskevat ehdot komission päätelmä on, että riskisuoja on sopusoinnussa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5 jakson kanssa. Rakenneuudistustuki, joka muodostuu riskisuojasta, pääomapohjan vahvistamisesta ja maksuvalmiustakauksista, on muutettu rakenneuudistussuunnitelma, Saksan sitoumukset ja komission Saksalle asettamat ehdot huomioon ottaen sopusoinnussa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan kanssa ja sitä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana. Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyt komission epäilyt ovat poistuneet.
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Pääomapohjan vahvistaminen, jonka suuruus on 3 miljardia euroa, Saksan HSH AG:lle riskisuojan muodossa antama 10 miljardin euron takaus ja Saksan antamat maksuvalmiustakaukset ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2. Tuki, joka muodostuu pääomapohjan vahvistamisesta 3 miljardilla eurolla, Saksan HSH AG:lle riskisuojan muodossa antamasta 10 miljardin euron takauksesta ja Saksan antamista maksuvalmiustakauksista, on liitteessä I ja III annetut sitoumukset huomioon ottaen ja liitteessä II asetettujen ehtojen täyttyessä sisämarkkinoille soveltuvaa.
2 artikla
Saksan on varmistettava, että 1 päivänä syyskuuta 2009 toimitettu alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma, jota on viimeksi muutettu 11 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä Saksan ilmoituksella, sekä liitteessä I ja III esitetyt sitoumukset ja liitteessä II asetetut ehdot toteutetaan kaikilta osin sitoumuksissa ja ehdoissa esitetyn aikataulun mukaisesti.
3 artikla
Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.
Saksan edellytetään viipymättä toimittavan tuensaajalle jäljennöksen tästä päätöksestä.
Tehty Brysselissä 20 päivänä syyskuuta 2011.