PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 679/2011
ze dne 14. července 2011
o změně nařízení (ES) č. 1974/2006, kterým se stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (1), a zejména na článek 91 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovilo jednotný právní rámec pro podporu rozvoje venkova v celé Unii z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Uvedený právní rámec byl doplněn prováděcími pravidly, která stanovilo nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (2). Na základě zkušeností získaných při provádění programů rozvoje venkova a problémů, které při tom vznikly, je nezbytné změnit některá ustanovení uvedeného nařízení a doplnit některá prováděcí pravidla.
(2)
Operace spojené s produkcí obnovitelné energie v zemědělských hospodářstvích podle článku 26 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou spadat mimo oblast působnosti článku 42 Smlouvy. V zájmu zajištění souladu s pravidly státní podpory v oblasti zemědělství je třeba přijmout zvláštní ustanovení pro investice do produkce obnovitelné energie v zemědělských hospodářstvích.
(3)
V čl. 27 odst. 12 nařízení (ES) č. 1974/2006 se stanoví, že agroenvironmentální závazky nebo závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat mohou mít formu prodloužení trvání závazku. Aby nedocházelo k překrývání s dalším programovým obdobím, mělo by být toto přizpůsobení omezeno na konec prémiového období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.
(4)
Článek 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví, že lesnicko-environmentální závazky se přijímají zpravidla na období mezi pěti a sedmi lety. Aby se obnovené závazky nepřekrývaly s dalším programovým obdobím, měly by mít členské státy možnost dovolit prodloužení těchto závazků do konce prémiového období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.
(5)
V čl. 62 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005 se stanoví, že v místní akční skupině musí podíl hospodářských a sociálních partnerů a jiných zástupců občanské společnosti v místním partnerství na úrovni rozhodování činit alespoň 50 %. Členské státy by měly zajistit, aby místní akční skupiny splňovaly tento minimální procentní podíl také při hlasování, aby nemohl veřejný sektor převládnout při rozhodování. Dále by mělo být zajištěno, aby organizátoři projektů nemohli ovlivnit rozhodnutí o výběru projektu. Je proto třeba zavést účinné záruky, aby při posuzování a volbě návrhů projektů nemohlo dojít ke střetu zájmů. Patřičným zviditelněním by měla být také zaručena transparentnost rozhodovacího procesu.
(6)
Podle čl. 38 odst. 2 nařízení (ES) č. 1974/2006 je také možné vyplatit místním akčním skupinám zálohu na provozní náklady. Ukázalo se, že v zájmu zajištění potřeb místních akčních skupin v oblasti peněžních toků je nezbytné rozšířit možnost vyplacení záloh i na náklady spojené se získáváním dovedností a oživením daného území, jak je uvedeno v čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005.
(7)
Ustanovení čl. 44 odst. 3 nařízení (ES) č. 1974/2006 umožňuje členským státům přijmout zvláštní opatření, aby zajistily, že malé změny v situaci hospodářství nepovedou k nepřiměřeným výsledkům, pokud jde o přijaté závazky, s ohledem na povinnost příjemce zaplatit pomoc, jestliže nabyvatel části hospodářství nepřevezme závazek. V zájmu zajištění právní jistoty je třeba vymezit, co se rozumí malou změnou v případě, kdy se sníží výměra hospodářství.
(8)
Článek 46 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví poskytnutí doložky o přezkumu v případě změny výchozí situace pro některá opatření. Doložka o přezkumu by měla být rovněž poskytnuta v případě, že se trvání nových agroenvironmentálních závazků, závazků v oblasti dobrých životních podmínek zvířat nebo lesnicko-environmentálních závazků přijatých na určité období mezi pěti a sedmi lety prodlouží tak, že přesáhne konec stávajícího programového období, aby nedocházelo k rozporu s právním a politickým rámcem stanoveným na období následující po tomto stávajícím programovém období.
(9)
V zájmu objasnění použití čl. 52 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 je třeba stanovit základ pro uplatnění sazby spolufinancování v případě finančního inženýrství.
(10)
Pokud jde o záruční fondy v rámci finančního inženýrství podle kapitoly IV oddílu 1 pododdílu 3 nařízení (ES) č. 1974/2006, je třeba poskytnout podrobnější informace o způsobu výpočtu způsobilých výdajů na operace spojené s těmito intervencemi, aby bylo zajištěno účinnější využívání finančních prostředků Unie.
(11)
Ačkoli uznáváme zvláštnosti rozvoje venkova, které se týkají hlavně menšího rozsahu podporovaných operací, je třeba v zájmu maximalizace pákového účinku nástroje finančního inženýrství vyjasnit opětovné využití zdrojů navrácených do operace finančního inženýrství během programového období a rovněž vymezit rozdíl mezi ním a opětovným využitím po konečném datu způsobilosti programu rozvoje venkova.
(12)
Vezmeme-li v úvahu charakter některých investic do lesnictví a skutečnost, že platby by mohly být v některých případech vázány na plochu, mělo by být možno využít výpočet standardních nákladů jako alternativu k systému založenému na fakturách, který se používá pro stanovení míry podpory u opatření podle článku 27 nařízení (ES) č. 1698/2005. Ustanovení čl. 53 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
V čl. 54 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 se stanoví podmínky, za jakých mohou být příspěvky ve formě věcných plnění považovány za způsobilé výdaje. Ve své současné podobě považuje čl. 54 odst. 1 příspěvky ve formě věcných plnění za způsobilé pouze u investičních opatření. Zkušenosti ukázaly, že tato podmínka je pro účinné provádění opatření příliš omezující. Je proto třeba stanovit, aby příspěvky ve formě věcného plnění mohly být způsobilé u všech druhů operací.
(14)
Článek 55 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví soubor pravidel pro vymezení způsobilých výdajů na investiční operace. V zájmu zvýšení srozumitelnosti, pokud jde o provádění tohoto článku, by mělo být výslovně uvedeno, že získání platebních nároků mezi způsobilé výdaje nepatří. Je rovněž třeba vysvětlit, že vzhledem ke své povaze představují investice nahrazující potenciál zemědělské produkce po přírodních katastrofách způsobilé výdaje.
(15)
Aby se za současné finanční krize zvýšil účinek záloh a s přihlédnutím ke zvláštní úloze, kterou hrají orgány regionální správy při provádění politiky rozvoje venkova, měla by se možnost poskytnout zálohu podle článku 56 nařízení (ES) č. 1974/2006 vztahovat i na orgány regionální správy.
(16)
Aby se zjednodušilo provádění investičních projektů v době současné hospodářské a finanční krize, zvýšily se u investic v roce 2009 a 2010 maximální stropy pro zálohy na 50 %. Aby se zohlednily přetrvávající negativní účinky hospodářské a finanční krize, měl by být tento vyšší strop zachován až do konce programového období. V zájmu zajištění kontinuity při provádění programů rozvoje venkova mezi koncem roku 2010 a vstupem tohoto nařízení v platnost by se mělo příslušné ustanovení použít zpětně od 1. ledna 2011.
(17)
V zájmu zohlednění poměrně malého rozsahu projektů rozvoje venkova a obtíží, kterým tyto projekty čelí při získávání bankovních záruk na zálohy, by měla být přijata opatření, která by umožnila nahradit uvedené záruky písemnými zárukami od veřejnoprávních orgánů.
(18)
V zájmu lepšího využívání záloh by mělo být ponecháno na příslušné platební agentuře, aby stanovila, kdy se záruky uvolní.
(19)
Nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rozvoj venkova,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1974/2006 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek 16a, který zní:
„Článek 16a
Pro účely článku 26 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou u investic do produkce tepelné energie a/nebo energie z obnovitelných zdrojů v zemědělských hospodářstvích zařízení na produkci obnovitelné energie způsobilá pro podporu pouze v případě, že není jejich kapacita produkce vyšší než ekvivalent kombinované průměrné roční spotřeby tepelné energie a elektřiny v zemědělském hospodářství, a to včetně domácnosti zemědělce.
Pokud jsou v zemědělských hospodářstvích uskutečněny investice do výroby biopaliva ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (3), jsou zařízení na produkci obnovitelné energie způsobilá pro podporu pouze v případě, že není jejich kapacita produkce vyšší než ekvivalent roční průměrné spotřeby pohonných hmot v zemědělském hospodářství.
2)
V čl. 27 odst. 12 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Toto přizpůsobení může mít také formu prodloužení trvání závazku. Prodloužení nesmí přesáhnout konec období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.“
3)
Vkládá se nový článek 32a, který zní:
„Článek 32a
Pro účely článku 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou členské státy povolit, aby se lesnicko-environmentální závazky prodloužily až do konce období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.“
4)
V článku 37 se doplňuje odstavec, který zní:
„5. Pro účely čl. 62 odst. 4 nařízení (ES) č. 1698/2005 rozhodují rozhodovací orgány místních akčních skupin o výběru projektů hlasováním, při kterém činí podíl hospodářských a sociálních partnerů a jiných zástupců občanské společnosti podle čl. 62 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení alespoň 50 % hlasů. V procesu rozhodování o výběru projektů je třeba dodržet příslušné předpisy, aby se zaručila transparentnost a aby nedocházelo ke střetu zájmů.“
5)
V článku 38 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Členské státy mohou na žádost vyplatit místním akčním skupinám zálohu. Částka zálohy nesmí překročit 20 % veřejné podpory související s náklady uvedenými v čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy. Záruka se uvolní nejpozději při ukončení strategie místního rozvoje.
Ustanovení čl. 24 odst. 6 nařízení Komise (EU) č. 65/2011 (4) se nepoužije na platbu uvedenou v prvním pododstavci.
6)
V čl. 44 odst. 3 se doplňuje pododstavec, který zní:
„Pro účely prvního pododstavce se za malou změnu považuje nejvýše 10% zmenšení výměry hospodářství, na které se vztahuje závazek.“
7)
V článku 46 se doplňuje odstavec, který zní:
„Doložka o přezkumu se poskytne od roku 2012 pro závazky přijaté na období mezi pěti a sedmi lety podle článků 39, 40 a 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 a prodloužené tak, že přesáhnou konec stávajícího programového období, aby se mohly přizpůsobit právnímu rámci dalšího programového období. Členské státy však mohou rozhodnout o zavedení této doložky o přezkumu již v roce 2011. S ohledem na tento odstavec se použije také druhý pododstavec.“
8)
Článek 52 se nahrazuje tímto:
„Článek 52
1. Pokud jde o akce finančního inženýrství podle článku 51 tohoto nařízení, výdaje uvedené Komisi v souladu s čl. 26 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1290/2005 jsou celkovými výdaji zaplacenými při vytváření těchto fondů nebo přispívání do nich.
Při platbě vyrovnání a uzavření programu rozvoje venkova podle článku 28 nařízení (ES) č. 1290/2005 však budou způsobilé výdaje součtem:
a)
všech plateb jako investic do podniků mimo všechny dotčené fondy, nebo všech poskytnutých záruk včetně částek poskytnutých jako záruky záručními fondy;
b)
způsobilých řídicích nákladů.
Uplatněná sazba spolufinancování musí odpovídat sazbě spolufinancování opatření, na něž fond přispívá. Pokud fond přispívá na několik opatření s rozdílnou sazbou spolufinancování, použijí se tyto sazby v poměru k příslušným způsobilým výdajům.
Rozdíl mezi příspěvky z EZFRV skutečně zaplacenými podle prvního pododstavce a způsobilými výdaji podle druhého pododstavce písm. a) nebo b) bude odstraněn v rámci účetní závěrky posledního roku provádění programu. V této závěrce budou podrobně uvedeny potřebné finanční údaje.
2. Pokud EZFRV spolufinancuje operace zahrnující záruční fondy pro návratné investice podle článku 50 tohoto nařízení, je nutné provést hodnocení ex ante očekávaných ztrát a zohlednit při něm stávající tržní praxi u podobných operací s dotyčným typem investic a trhu. Hodnocení očekávaných ztrát je možno přezkoumat, pokud je to odůvodněno následnými tržními podmínkami. Zdroje vázané na proplacení záruk musí vycházet z tohoto hodnocení.
3. Zdroje navrácené během programového období do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení záruky jsou fondem opětovně použity podle dohody o financování uvedené v čl. 51 odst. 6 tohoto nařízení nebo vyrovnány v rámci účetní závěrky. Po konečném datu způsobilosti programu rozvoje venkova budou zdroje navrácené do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení všech záruk opět použity dotčenými členskými státy ve prospěch jednotlivých podniků.
Úroky vzniklé platbami z programů rozvoje venkova do fondů budou použity podle prvního pododstavce.“
9)
V čl. 53 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Členské státy mohou případně určit míru podpory stanovené v článcích 27, 31, 37 až 41 a 43 až 49 nařízení (ES) č. 1698/2005 na základě standardních nákladů a standardního předpokladu ušlých příjmů.“
10)
V čl. 54 odst. 1 se úvodní věta prvního pododstavce nahrazuje tímto:
„Příspěvky veřejného nebo soukromého příjemce ve formě věcného plnění, totiž poskytování zboží nebo služeb, pro něž neexistuje platba v hotovosti podložená fakturami nebo podobnými dokumenty, mohou být způsobilými výdaji za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:“.
11)
V článku 55 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. V případě zemědělských investic není nákup zemědělských výrobních práv, platebních nároků, zvířat, jednoletých rostlin a jejich vysazování způsobilým výdajem.
Jednoduché náhradové investice nejsou způsobilým výdajem.
V případech obnovy zemědělského produkčního potenciálu poškozeného přírodními katastrofami podle čl. 20 písm. b) bodu vi) nařízení (ES) č. 1698/2005 však mohou být nákup zvířat a náhradové investice způsobilým výdajem.“
12)
Článek 56 se nahrazuje tímto:
„Článek 56
1. Odchylně od čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 65/2011 mohou členské státy na požádání vyplatit příjemcům podpory investic zálohu. Pokud jde o veřejné příjemce, lze tuto zálohu poskytnout obcím, jejich sdružením, orgánům regionální správy a veřejnoprávním subjektům.
2. Částka zálohy nesmí překročit 50 % veřejné podpory související s investicí a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy.
Za rovnocennou jistotu podle prvního pododstavce se považuje zařízení poskytnuté veřejným orgánem jako záruka za předpokladu, že se tento orgán zaváže vyplatit částku pokrytou touto zárukou, pokud není prokázán nárok na vyplacenou zálohu.
3. Jistota se může uvolnit, jakmile příslušná platební agentura zjistí, že částka skutečných výdajů na investice, která se vztahuje k veřejné podpoře, přesahuje částku zálohy.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Pokud jde o čl. 56 odst. 2 první pododstavec nařízení (ES) č. 1974/2006, použije se ustanovení čl. 1 odst. 12 od 1. ledna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. července 2011.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 679/2011,
annettu 14 päivänä heinäkuuta 2011,
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1974/2006 muuttamisesta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (1) ja erityisesti sen 91 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 vahvistetaan yhtenäinen oikeudellinen kehys maaseudun kehittämiseen tarkoitetulle Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahastosta) myönnettävälle tuelle koko unionissa. Kyseistä oikeudellista kehystä on täydennetty komission asetuksessa (EY) N:o 1974/2006 (2) vahvistetuilla soveltamissäännöillä. Ottaen huomioon maaseudun kehittämisohjelmien toteuttamisesta saadut kokemukset ja havaitut ongelmat on tarpeen muuttaa joitakin kyseisen asetuksen säännöksiä ja vahvistaa joitakin uusia soveltamissääntöjä.
(2)
Toimet, jotka koskevat uusiutuvan energian tuotantoa maatiloilla asetuksen (EY) N:o 1698/2005 26 artiklan mukaisesti, saattavat jäädä perussopimuksen 42 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. Jotta varmistettaisiin maatalousalan valtiontukisääntöjen noudattaminen, olisi vahvistettava erityinen säännös, joka koskee investointeja uusiutuvan energian tuotantoon maatiloilla.
(3)
Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 27 artiklan 12 kohdan mukaan maatalouden ympäristösitoumusten tai eläinten hyvinvointiin liittyvien sitoumusten mukauttaminen voidaan tehdä pidentämällä sitoumuksen voimassaoloaikaa. Jotta vältettäisiin päällekkäisyys seuraavan ohjelmakauden kanssa, tällainen mukautus olisi rajoitettava sen palkkiokauden loppuun, johon vuoden 2013 maksuhakemus viittaa.
(4)
Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 47 artiklan mukaan metsätalouden ympäristösitoumukset on tehtävä yleensä 5-7 vuodeksi. Jotta vältettäisiin uudistettujen sitoumusten päällekkäisyys seuraavan ohjelmakauden kanssa, olisi säädettävä, että jäsenvaltiot voivat sallia tällaisten sitoumusten jatkamisen sen palkkiokauden loppuun, johon vuoden 2013 maksuhakemus viittaa.
(5)
Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 62 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan talouselämän edustajien ja työmarkkinaosapuolten sekä muiden kansalaisyhteiskunnan edustajien osuuden on paikallisen toimintaryhmän päätöksentekotasolla oltava vähintään 50 prosenttia paikallisten yhteistyökumppanien osuudesta. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että paikalliset toimintaryhmät noudattavat tätä vähimmäisprosenttiosuutta myös äänestyksissä, jotta julkista sektoria estettäisiin hallitsemasta päätöksentekoa. Lisäksi olisi varmistettava, etteivät hankkeiden vetäjät pääse vaikuttamaan hankkeiden valintapäätökseen. Sen vuoksi käyttöön olisi otettava tehokkaat suojatoimet mahdollisten eturistiriitojen välttämiseksi hanke-ehdotusten arvioinnissa ja niistä äänestettäessä. Päätöksenteon avoimuus olisi myös varmistettava riittävän näkyvyyden avulla.
(6)
Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 38 artiklan 2 kohdan mukaan paikallisten toimintaryhmien toimintakustannuksiin voidaan maksaa ennakkoa. On osoitettu, että paikallisten toimintaryhmien käteisvarojen varmistamiseksi on tarpeen ulottaa mahdollisuus maksaa ennakkoa kustannuksiin, jotka liittyvät pätevyyden hankkimiseen ja toiminnan edistämiseen alueella asetuksen (EY) N:o 1698/2005 63 artiklan c alakohdan mukaisesti.
(7)
Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 44 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat toteuttaa erityisiä toimenpiteitä varmistaakseen, että tilaa koskevat vähäiset muutokset eivät johda tehtyjen sitoumusten kannalta epäasianmukaisiin tuloksiin, kun kyseessä on tuensaajan velvoite maksaa tuki takaisin, jos jatkaja, jolle osa tilasta siirtyy, ei ota sitoumusta vastatakseen. Oikeusvarmuuden säilyttämiseksi olisi määriteltävä, mitä vähäinen muutos tarkoittaa, kun tilan pinta-ala pienenee.
(8)
Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 46 artiklassa säädetään tarkistuslausekkeesta, jos tiettyjen toimenpiteiden perustekijät muuttuvat. Olisi myös säädettävä tarkistuslausekkeesta siltä varalta, että uuden 5-7 vuodeksi tehtävän maatalouden ympäristösitoumuksen, eläinten hyvinvointia koskevan sitoumuksen tai metsätalouden ympäristösitoumuksen voimassaoloaika ylittää nykyisen ohjelmakauden, jotta vältettäisiin epäjohdonmukaisuus sen oikeudellisen ja toimintapoliittisen kehyksen kanssa, josta säädetään nykyistä ohjelmakautta seuraavaa kautta varten.
(9)
Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 52 artiklan 1 kohdan soveltamisen selkeyttämiseksi olisi vahvistettava perusta, jolla yhteisrahoitusosuutta sovelletaan rahoitusjärjestelyjen kohdalla.
(10)
Kun kyseessä ovat asetuksen (EY) N:o 1974/2006 IV luvun 1 jakson 3 alajakson mukaisiin rahoitusjärjestelyihin kuuluvat takuurahastot, olisi esitettävä yksityiskohtaiset lisätiedot menetelmästä, jolla tällaisiin tukitoimenpiteisiin liittyvän toimen tukikelpoiset kustannukset lasketaan, jotta voitaisiin varmistaa unionin varojen kaikkein tehokkain käyttö.
(11)
Samalla kun tunnustetaan maaseudun kehittämisen erityispiirteet, jotka liittyvät ennen kaikkea tuettujen toimien pienimuotoisuuteen, on tarpeen selkeyttää rahoitusjärjestelytoimeen ohjelmakaudella palautettujen varojen uudelleenkäyttöä sekä tehdä ero tämän ja maaseudun kehittämisohjelman viimeisen voimassaolopäivän jälkeisen uudelleenkäytön välillä, jotta rahoitusjärjestelyvälineen vipuvaikutus olisi mahdollisimman suuri.
(12)
Kun otetaan huomioon joidenkin metsätalouteen tehtävien investointien luonne ja se seikka, että maksut voivat tietyissä tapauksissa olla pinta-alaperusteisia, olisi oltava mahdollista käyttää vakiokustannusten laskentaa vaihtoehtona laskutusperusteiselle järjestelmälle, jota käytetään asetuksen (EY) N:o 1698/2005 27 artiklassa tarkoitetun toimenpiteen tukitason määrittelemiseksi. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1974/2006 53 artiklan 1 kohtaa olisi mukautettava.
(13)
Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 54 artiklan 1 kohdassa säädetään edellytyksistä, joilla luontoissuoritukset voidaan katsoa tukikelpoisiksi menoiksi. Nykymuodossaan 54 artiklan 1 kohdassa luontoissuorituksia pidetään tukikelpoisina ainoastaan investointitoimissa. Kokemus on osoittanut, että tämä edellytys rajoittaa liikaa toimenpiteiden tehokasta täytäntöönpanoa. Sen vuoksi olisi säädettävä, että luontoissuoritukset voivat olla tukikelpoisia kaikentyyppisissä toimissa.
(14)
Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 55 artiklassa vahvistetaan säännöt tukikelpoisten menojen määrittämiseksi investointitoimissa. Jotta kyseisen artiklan soveltamista voitaisiin entisestään selkeyttää, tukioikeuksien hankinta olisi nimenomaisesti suljettava tukikelpoisuuden ulkopuolelle. Olisi myös selkeytettävä, että investointeja, joilla korvataan luonnonmullistusten vahingoittamia maatalouden tuotantomahdollisuuksia, olisi luonteensa vuoksi pidettävä tukikelpoisina menoina.
(15)
Jotta voitaisiin lisätä ennakoiden vaikutusta nykyisessä finanssikriisissä ja ottaen asiamukaisesti huomioon aluehallintojen erityinen rooli maaseudun kehittämispolitiikan toteuttamisessa, asetuksen (EY) N:o 1974/2006 56 artiklassa säädetty mahdollisuus ennakkomaksujen maksamiseen olisi ulotettava myös alueellisiin viranomaisiin.
(16)
Investointihankkeiden toteuttamisen helpottamiseksi nykyisessä talous- ja finanssikriisissä ennakkomaksujen enimmäismäärää nostettiin vuosien 2009 ja 2010 investoinneissa 50 prosenttiin. Jotta voitaisiin ottaa huomioon, että talous- ja finanssikriisi vaikuttaa yhä negatiivisesti, tämä korkeampi enimmäismäärä olisi säilytettävä ohjelmakauden loppuun saakka. Jotta voitaisiin varmistaa maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanon jatkuvuus vuoden 2010 lopun ja tämän asetuksen voimaantulon välillä, asianomaisia säännöksiä olisi sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2011.
(17)
Jotta voitaisiin ottaa huomioon maaseudun kehittämishankkeiden suhteellisen pieni koko ja vaikeudet, joita tällaisilla hankkeilla on saada pankkitakuita ennakkomaksuja varten, olisi toteuttava toimenpiteitä, joilla sallitaan näiden takuiden vaihtaminen viranomaisten antamiin kirjallisiin vakuuksiin.
(18)
Ennakkojen käyttämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla olisi annettava toimivaltaisen maksajaviraston tehtäväksi määritellä, milloin vakuudet vapautetaan.
(19)
Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1974/2006 olisi muutettava.
(20)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maaseudun kehittämiskomitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EY) N:o 1974/2006 seuraavasti:
1)
Lisätään 16 a artikla seuraavasti:
”16 a artikla
Jos asetuksen (EY) N:o 1698/2005 26 artiklan soveltamiseksi tehdään investointeja lämpöenergian ja/tai sähkön tuottamiseksi uusiutuvista energialähteistä maatilalla, uusiutuvan energian tuotantolaitteet ovat tukikelpoiset ainoastaan, jos niiden tuotantokapasiteetti vastaa enintään lämpöenergian ja sähkön yhdistettyä keskimääräistä vuosikulutusta maatilalla, mukaan lukien maatilakotitalous.
Jos tehdään investointeja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (3) tarkoitettujen biopolttoaineiden tuottamiseksi maatilalla, uusiutuvan energian tuotantolaitteet ovat tukikelpoiset ainoastaan, jos niiden tuotantokapasiteetti vastaa enintään liikennepolttoaineiden keskimääräistä vuosikulutusta maatilalla.
2)
Korvataan 27 artiklan 12 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
”Tällaiset mukautukset voidaan tehdä myös pidentämällä sitoumuksen voimassaoloaikaa. Voimassaoloaika voidaan pidentää enintään sen kauden loppuun, johon vuoden 2013 maksuhakemus viittaa.”
3)
Lisätään 32 a artikla seuraavasti:
”32 a artikla
Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 47 artiklan soveltamiseksi jäsenvaltiot voivat sallia metsätalouden ympäristösitoumusten jatkamisen sen kauden loppuun, johon vuoden 2013 maksuhakemus viittaa.”
4)
Lisätään 37 artiklaan kohta seuraavasti:
”5. Paikallisten toimintaryhmien päätöksentekoelinten hankevalinnasta tekemät päätökset on asetuksen (EY) N:o 1698/2005 62 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi tehtävä äänestämällä siten, että talouselämän edustajien ja työmarkkinaosapuolten sekä muiden kansalaisyhteiskunnan edustajien osuus äänistä on vähintään 50 prosenttia, kuten kyseisen asetuksen 62 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään. Kun hankkeiden valinnasta päätetään, on noudatettava tarkoituksenmukaisia sääntöjä, joilla varmistetaan avoimuus ja vältetään eturistiriidat.”
5)
Korvataan 38 artiklan 2 kohta seuraavasti:
”2. Jäsenvaltiot voivat pyynnöstä maksaa paikallisille toimintaryhmille ennakkoa. Ennakon määrä saa olla enintään 20 prosenttia asetuksen (EY) N:o 1698/2005 63 artiklan c alakohdassa tarkoitettuihin kustannuksiin liittyvästä julkisesta tuesta, ja ennakon maksamisen edellytyksenä on 110 prosenttia ennakon määrästä olevan pankkitakuun tai vastaavan vakuuden asettaminen. Vakuus on vapautettava viimeistään paikallisen toimintastrategian päättyessä.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun maksuun ei sovelleta komission asetuksen (EU) N:o 65/2011 (4) 24 artiklan 6 kohtaa.
6)
Lisätään 44 artiklan 3 kohtaan alakohta seuraavasti:
”Tilan sitoumuksen kohteena olevan pinta-alan enintään 10 prosentin vähennystä pidetään vähäisenä muutoksena ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi.”
7)
Lisätään 46 artiklaan kohta seuraavasti:
”Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 39, 40 ja 47 artiklan mukaisten, 5-7 vuodeksi tehtyjen sitoumusten, joiden voimassaoloaika ylittää nykyisen ohjelmakauden, osalta on säädettävä tarkistuslausekkeesta vuodesta 2012 alkaen, jotta mahdollistetaan sitoumusten mukauttaminen seuraavan ohjelmakauden oikeudelliseen kehykseen. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin päättää ottaa tällaisen tarkistuslausekkeen käyttöön jo vuonna 2011. Toista kohtaa sovelletaan myös tähän kohtaan.”
8)
Korvataan 52 artikla seuraavasti:
”52 artikla
1. Kun kyseessä ovat tämän asetuksen 51 artiklassa tarkoitetut rahoitusjärjestelyt, asetuksen (EY) N:o 1290/2005 26 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti komissiolle ilmoitettavat menot ovat tällaisten rahastojen perustamisesta tai niihin osallistumisesta aiheutuvat kokonaismenot.
Kun kyseessä kuitenkin on maaseudun kehittämisohjelman loppumaksun suorittaminen ja ohjelman päättäminen asetuksen (EY) N:o 1290/2005 28 artiklan mukaisesti, tukikelpoiset menot ovat seuraavien yhteissumma:
a)
kustakin rahastosta yritysinvestointeihin suoritetut maksut tai annetut takuut, myös takuurahastoista takuina sidotut määrät;
b)
tukikelpoiset hoitokustannukset.
Sovellettavan yhteisrahoitusosuuden on vastattava sen toimenpiteen yhteisrahoitusosuutta, johon rahasto antaa tukea. Jos rahasto antaa tukea useisiin toimenpiteisiin erilaisin yhteisrahoitusosuuksin, kyseisiä osuuksia sovelletaan suhteessa asianomaisiin tukikelpoisiin menoihin.
Ensimmäisen alakohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksetun maaseuturahaston rahoitusosuuden ja toisen alakohdan a tai b alakohdan mukaisten tukikelpoisten menojen välinen erotus on ilmoitettava viimeisen ohjelmavuoden tilinpäätöksessä. Tämän tilipäätöksen on sisällettävä tarvittavat yksityiskohtaiset rahoitustiedot.
2. Jos maaseuturahastosta yhteisrahoitetaan takuurahastoja sisältäviä toimia takaisin maksettavissa investoinneissa tämän asetuksen 50 artiklan nojalla, on tehtävä tarkoituksenmukainen ennakkoarviointi odotetuista tappioista ottaen huomioon, millaisia markkinakäytänteitä samantyyppisissä toimissa nykyisin sovelletaan asianomaisissa investoinneissa ja asianomaisilla markkinoilla. Arviota odotetuista tappioista voidaan tarkistaa, jos myöhemmät markkinaolosuhteet tekevät sen perustelluksi. Tällaisen arvion on näyttävä täytettäviin vakuuksiin sidottavissa varoissa.
3. Rahaston on käytettävä uudelleen varat, jotka ohjelmakauden aikana on palautettu toimeen rahaston tekemistä sijoituksista tai jotka ovat jääneet jäljelle vakuuden täyttämisen jälkeen, tämän asetuksen 51 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mukaisesti, tai varat on ilmoitettava tilinpäätöksessä. Maaseudun kehittämisohjelman viimeisen voimassaolopäivän jälkeen asianomaisten jäsenvaltioiden on käytettävä yksittäisten yritysten hyväksi varat, jotka palautetaan toimeen rahastojen tekemistä investoinneista tai jotka jäävät yli kaikkien vakuuksien täyttämisen jälkeen.
Maaseudun kehittämisohjelmista rahastoihin maksetuista maksuista saadut korkotulot on käytettävä ensimmäisen alakohdan mukaisesti.”
9)
Korvataan 53 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
”Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa vahvistaa asetuksen (EY) N:o 1698/2005 27, 31, 37-41 ja 43-49 artiklassa säädetyn tuen tason tulonmenetyksen vakiokustannusten ja -oletusten perusteella.”
10)
Korvataan 54 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantolause seuraavasti:
”Julkisten tai yksityisten tuensaajien luontoissuoritukset, toisin sanoen tavaroiden ja palvelujen tarjoaminen ilman laskun tai vastaavien asiakirjojen avulla todistettua käteismaksua, voidaan katsoa tukikelpoisiksi menoiksi edellyttäen, että seuraavat edellytykset täyttyvät:”
11)
Korvataan 55 artiklan 2 kohta seuraavasti:
”2. Kun kyseessä ovat maatalousinvestoinnit, investointitukea ei voida myöntää maatalouden tuotanto-oikeuksien, tukioikeuksien, eläinten tai yksivuotisten kasvien hankintaan tai yksivuotisten kasvien istutukseen.
Yksinkertaiset korvausinvestoinnit eivät ole tukikelpoisia.
Eläinten hankinnasta ja korvausinvestoinneista aiheutuvat menot voivat kuitenkin olla tukikelpoisia, kun kyseessä on luonnonmullistusten vahingoittamien maatalouden tuotantomahdollisuuksien palauttaminen asetuksen (EY) N:o 1698/2005 20 artiklan b kohdan vi alakohdan mukaisesti.”
12)
Korvataan 56 artikla seuraavasti:
”56 artikla
1. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 65/2011 24 artiklan 6 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat pyynnöstä maksaa ennakkoa investointituen saajille. Julkisista tuensaajista tällainen ennakko voidaan maksaa ainoastaan kunnille ja kuntayhtymille, alueellisille viranomaisille sekä julkisoikeudellisille elimille.
2. Ennakon määrä saa olla enintään 50 prosenttia investointiin liittyvästä julkisesta tuesta, ja ennakon maksamisen edellytyksenä on 110 prosenttia ennakon määrästä olevan pankkitakuun tai vastaavan vakuuden antaminen.
Viranomaisen vakuutena tarjoaman välineen katsotaan vastaavan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua vakuutta edellyttäen, että viranomainen sitoutuu maksamaan vakuutta vastaavan määrän, jos oikeutta maksettuun ennakkoon ei vahvisteta.
3. Vakuus voidaan vapauttaa, kun toimivaltainen maksajavirasto vahvistaa, että investointiin liittyvää julkista tukea vastaavat todelliset menot ylittävät ennakon määrän.”
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Asetuksen 1 artiklan 12 kohtaa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1974/2006 56 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan osalta 1 päivästä tammikuuta 2011.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2011.