NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 211/2011
ze dne 16. února 2011
o občanské iniciativě
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 24 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) posiluje občanství Unie a dále zvyšuje demokratické fungování Unie tím, že mimo jiné stanoví, že každý občan má právo se podílet na demokratickém životě Unie prostřednictvím evropské občanské iniciativy. Tento postup skýtá občanům možnost obrátit se přímo na Komisi a vyzvat ji, aby předložila návrh právního aktu Unie pro účely provedení Smluv, podobnou právu svěřenému Evropskému parlamentu článkem 225 Smlouvy o fungování EU a Radě článkem 241 Smlouvy o fungováni EU.
(2)
Postupy a podmínky vyžadované pro občanskou iniciativu by měly být jasné, jednoduché, uživatelsky vstřícné a přiměřené povaze občanské iniciativy, tak aby povzbuzovaly k účasti občanů a učinily Unii přístupnější. Měly by zajistit přiměřenou rovnováhu mezi právy a povinnostmi.
(3)
Měly by rovněž zajistit, aby pro občany Unie platily podobné podmínky pro podporu občanské iniciativy bez ohledu na to, z kterého členského státu pocházejí.
(4)
Komise by měla také poskytovat občanům na požádání informace a neformální rady k občanským iniciativám, zejména pokud jde o kritéria registrace.
(5)
Je třeba stanovit minimální počet členských států, z nichž musí občané pocházet. Aby se zajistilo, že občanská iniciativa bude odrážet zájem Unie a současně že používání tohoto nástroje bude i nadále jednoduché, měl by být tento počet stanoven na čtvrtinu členských států.
(6)
Za tímto účelem je rovněž vhodné stanovit minimální počet podepsaných osob pocházejících z každého z těchto členských států. Aby se občanům pro podporu občanské iniciativy zajistily podobné podmínky, měl by být tento minimální počet sestupným způsobem poměrný. Pro větší jasnost by měl být tento minimální počet pro každý členský stát stanoven v příloze k tomuto nařízení. Minimální počet podepsaných osob vyžadovaný v každém členském státě by se měl rovnat počtu členů Evropského parlamentu volených v daném státě vynásobenému 750. Komise by měla být zmocněna ke změně uvedené přílohy tak, aby odrážela veškeré změny ve složení Evropského parlamentu.
(7)
Je vhodné stanovit minimální věkovou hranici pro podporu občanské iniciativy. Tato hranice by měla být stanovena jako věk, kdy mají občané právo volit ve volbách do Evropského parlamentu.
(8)
Aby bylo možno občanskou iniciativu úspěšně uplatnit, je nutné, aby měla alespoň minimální organizovanou strukturu. Měla by mít podobu výboru občanů složeného z fyzických osob (organizátorů) pocházejících nejméně ze sedmi různých členských států, aby se podpořilo zformulování a reflexe témat celoevropského dosahu. V zájmu transparentnosti a plynulé a účinné komunikace by výbor občanů měl jmenovat zástupce, kteří budou během celého procesu prostředníky mezi ním a orgány Unie.
(9)
Subjekty, zejména organizace, které podle Smluv přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie, by měly mít možnost podpořit občanskou iniciativu, pokud tak činí plně transparentním způsobem.
(10)
Aby se zajistila soudržnost a transparentnost v souvislosti s navrhovanými občanskými iniciativami a aby se zamezilo situaci, kdy jsou podpisy sbírány na podporu návrhu občanské iniciativy, který není v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení, měla by být povinná registrace těchto iniciativ na internetové stránce, kterou Komise zpřístupní, před shromážděním potřebného počtu prohlášení o podpoře od občanů. Veškeré návrhy občanských iniciativ, které jsou v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení, by měly být Komisí zaregistrovány. Komise by měla provádět registraci v souladu s obecnými zásadami řádné správy.
(11)
Jakmile je návrh občanské iniciativy zaregistrován, mohou organizátoři sbírat prohlášení o podpoře od občanů.
(12)
Je vhodné k tomuto nařízení přiložit formulář prohlášení o podpoře uvádějící údaje, které jsou nezbytné pro ověření členskými státy. Komise by měla být zmocněna ke změně uvedené přílohy v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU s ohledem na informace, které jí poskytnou členské státy.
(13)
S řádným ohledem na zásadu, že osobní údaje musí být přiměřené, podstatné a nepřesahující míru s ohledem na účely, pro které jsou shromažďovány, se poskytování osobních údajů, včetně případně osobních identifikačních čísel nebo čísel osobních dokladů, osobami, které podepsaly navrhovanou občanskou iniciativu, vyžaduje do té míry, v níž je to nezbytné k ověření prohlášení o podpoře členskými státy v souladu s vnitrostátním právem a praxí.
(14)
Aby bylo možno účinně využít moderní technologie jako nástroje participativní demokracie, je vhodné stanovit, že se prohlášení o podpoře sbírají v elektronické i v listinné podobě. Online systémy sběru by měly mít odpovídající bezpečnostní prvky, aby se mimo jiné zajistilo, že údaje jsou bezpečně shromažďovány a ukládány. Za tímto účelem by Komise měla stanovit pro online systémy sběru podrobné technické specifikace.
(15)
Je vhodné, aby členské státy ověřovaly soulad online systémů sběru s požadavky tohoto nařízení před sběrem prohlášení o podpoře.
(16)
Komise by měla zpřístupnit software s otevřeným zdrojovým kódem, který bude obsahovat příslušné technické a bezpečnostní prvky nezbytné k tomu, aby online systémy sběru byly v souladu s tímto nařízením.
(17)
Je vhodné zajistit, aby prohlášení o podpoře občanské iniciativy byla shromažďována během určité doby. Aby se zajistilo, že navrhované občanské iniciativy zůstanou relevantní a současně se vzala v úvahu složitost sběru prohlášení o podpoře uvnitř Unie, neměla by tato doba být delší než dvanáct měsíců ode dne registrace navrhované občanské iniciativy.
(18)
Je vhodné stanovit, že obdrží-li občanská iniciativa potřebný počet prohlášení o podpoře, měl by každý členský stát nést odpovědnost za ověřování a potvrzování prohlášení o podpoře sebraných od podepsaných osob pocházejících z tohoto členského státu. Vzhledem k nutnosti omezit jejich administrativní zátěž by členské státy měly ve lhůtě tří měsíců od obdržení žádosti o potvrzení provést tato ověření na základě vhodných kontrol, které mohou být prováděny na náhodně vybraném vzorku, a měly by vystavit dokument potvrzující počet platných obdržených prohlášení o podpoře.
(19)
Před předložením občanské iniciativy Komisi by organizátoři měli zajistit splnění všech příslušných podmínek stanovených v tomto nařízení.
(20)
Komise by měla občanskou iniciativu přezkoumat a předložit odděleně své právní a politické závěry. Měla by rovněž ve lhůtě tří měsíců uvést opatření, která zamýšlí podniknout v reakci na tuto iniciativu. Aby Komise prokázala, že občanská iniciativa podpořená nejméně jedním milionem občanů Unie a její případné pokračování jsou zkoumány pečlivě, měla by jednoznačně, srozumitelně a podrobně uvést důvody pro svá zamýšlená opatření a obdobně by měla uvést důvody i v případě, že nemá v úmyslu učinit žádná opatření. Pokud Komise obdržela občanskou iniciativu podpořenou požadovaným počtem podepsaných osob, která splňuje ostatní požadavky tohoto nařízení, mělo by se jejím organizátorům umožnit představit ji na veřejném slyšení na úrovni Unie.
(21)
Na zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení se v plném rozsahu vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (4). V tomto ohledu je v zájmu právní jistoty vhodné vyjasnit, že organizátoři občanské iniciativy a příslušné orgány členských států jsou správci údajů ve smyslu směrnice 95/46/ES, a stanovit maximální období, během nějž lze osobní údaje shromážděné za účelem občanské iniciativy uchovávat. Ve své funkci správců údajů mají organizátoři přijmout všechna příslušná opatření, aby splnili povinnosti uložené směrnicí 95/46/ES, zejména povinnosti spojené s oprávněností zpracování osobních údajů, bezpečností zpracování, poskytováním informací a s právy subjektů údajů na přístup k jejich osobním údajům stejně jako dosáhnout jejich opravy a vymazání.
(22)
Na zpracování údajů podle tohoto nařízení se v plném rozsahu vztahují ustanovení kapitoly III směrnice 95/46/ES o soudním přezkumu, odpovědnosti a sankcích. Organizátoři občanské iniciativy by měli v souladu s použitelným vnitrostátním právem odpovídat za škody, které způsobí. Kromě toho by členské státy měly zajistit, aby se na organizátory vztahovaly náležité sankce za porušení tohoto nařízení.
(23)
Na zpracování osobních údajů prováděné Komisí podle tohoto nařízení se v plném rozsahu vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (5).
(24)
S cílem řešit budoucí potřeby přizpůsobení by Komise měla být zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU za účelem změny příloh tohoto nařízení. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni.
(25)
Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (6).
(26)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména článkem 8 uvedené listiny, který stanoví, že každý má právo na ochranu osobních údajů, které se ho týkají.
(27)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován a zaujal stanovisko (7),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví postupy a podmínky požadované pro občanskou iniciativu podle článku 11 Smlouvy o EU a článku 24 Smlouvy o fungování EU.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1.
„občanskou iniciativou“ iniciativa předložená Komisi v souladu s tímto nařízením, která Komisi vyzývá, aby v rámci svých pravomocí předložila vhodný návrh k otázkám, k nimž je podle mínění občanů nezbytné přijetí právního aktu Unie pro účely provedení Smluv, a kterou podpořil nejméně jeden milion způsobilých podepsaných osob pocházejících alespoň z jedné čtvrtiny všech členských států;
2.
„podepsanými osobami“ občané Unie, kteří podpořili danou občanskou iniciativu tím, že vyplnili formulář prohlášení o podpoře této iniciativy;
3.
„organizátory“ fyzické osoby tvořící výbor občanů odpovědný za přípravu občanské iniciativy a její předložení Komisi.
Článek 3
Požadavky na organizátory a na podepsané osoby
1. Organizátoři musí být občany Unie a musí být ve věku, kdy mají právo volit ve volbách do Evropského parlamentu.
2. Organizátoři ustaví výbor občanů složený alespoň ze sedmi osob, které mají bydliště nejméně v sedmi různých členských státech.
Organizátoři jmenují jednoho zástupce a jednoho náhradníka (dále jen „kontaktní osoby“), kteří jsou v průběhu celého postupu prostředníky mezi výborem občanů a orgány Unie a kteří jsou oprávněni hovořit a jednat jménem výboru občanů.
Organizátoři, kteří jsou členy Evropského parlamentu, se nezapočítávají se do minimálního požadovaného počtu členů výboru občanů.
Za účelem registrace navrhovaných občanských iniciativ v souladu s článkem 4 bere Komise v úvahu pouze informace týkající se sedmi členů výboru občanů, kterých je zapotřebí pro splnění požadavků stanovených v odstavci 1 tohoto článku a v tomto odstavci.
3. Komise může organizátory požádat, aby vhodným způsobem prokázali, že požadavky stanovené v odstavcích 1 a 2 jsou splněny.
4. Aby byly podepsané osoby způsobilé k podpoře navrhované občanské iniciativy, musí být občany Unie a musí být ve věku, kdy mají právo volit ve volbách do Evropského parlamentu.
Článek 4
Registrace navrhované občanské iniciativy
1. Před zahájením sběru prohlášení o podpoře navrhované občanské iniciativy od podepsaných osob zaregistrují organizátoři iniciativu u Komise a poskytnou informace uvedené v příloze II, zejména o předmětu a cílech navrhované občanské iniciativy.
Uvedené informace se poskytují v jednom z úředních jazyků Unie v online registru, který Komise pro tento účel zpřístupní (dále jen „registr“).
Organizátoři poskytují registru a případně na svých internetových stránkách pravidelně aktualizované informace o zdrojích podpory a finančních prostředků navrhované občanské iniciativy.
Po potvrzení registrace v souladu s odstavcem 2 mohou organizátoři navrhovanou občanskou iniciativu předložit v dalších úředních jazycích Unie za účelem zahrnutí do registru. Za překlad navrhované občanské iniciativy do dalších úředních jazyků Unie odpovídají organizátoři.
Komise zřídí kontaktní místo pro poskytování informací a pomoci.
2. Do dvou měsíců od obdržení informací uvedených v příloze II Komise zaregistruje navrhovanou občanskou iniciativu pod individuálním registračním číslem a zašle organizátorům potvrzení, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
byl ustaven výbor občanů a byly jmenovány kontaktní osoby v souladu s čl. 3 odst. 2;
b)
navrhovaná občanská iniciativa nespadá zjevně mimo rámec pravomocí Komise na předložení návrhu právního aktu Unie pro účely provedení Smluv;
c)
navrhovaná občanská iniciativa není zjevně zneužívající, bezdůvodná nebo šikanózní a
d)
navrhovaná občanská iniciativa není zjevně v rozporu s hodnotami Unie uvedenými v článku 2 Smlouvy o EU.
3. Komise odmítne registraci, pokud podmínky stanovené v odstavci 2 nejsou splněny.
Pokud Komise navrhovanou občanskou iniciativu odmítne zaregistrovat, vyrozumí organizátory o důvodech tohoto odmítnutí a o veškerých možných soudních i mimosoudních opravných prostředcích, které mají k dispozici.
4. Zaregistrovaná navrhovaná občanská iniciativa se zveřejní v registru. Subjekty údajů jsou oprávněny, aniž jsou dotčena jejich práva podle nařízení (ES) č. 45/2001, požadovat odstranění svých osobních údajů z registru po uplynutí doby dvou let ode dne registrace navrhované občanské iniciativy.
5. Organizátoři mohou zaregistrovanou navrhovanou občanskou iniciativu stáhnout kdykoli před tím, než předloží prohlášení o podpoře v souladu s článkem 8. V takovém případě se tato skutečnost zaznamená v registru.
Článek 5
Postupy a podmínky pro sběr prohlášení o podpoře
1. Organizátoři odpovídají za sběr prohlášení o podpoře od podepsaných osob pro navrhovanou občanskou iniciativu, která byla zaregistrována podle článku 4.
Ke sběru prohlášení o podpoře lze použít pouze formulář odpovídající vzorům uvedeným v příloze III a vypracovaný v jednom z jazykových znění uvedených v registru pro tuto navrhovanou občanskou iniciativu. Organizátoři vyplní formuláře uvedené v příloze III před zahájením sběru prohlášení o podpoře od podepsaných osob. Informace uvedené ve formulářích musí být stejné jako informace obsažené v registru.
2. Organizátoři mohou sbírat prohlášení o podpoře v listinné nebo v elektronické podobě. Pokud se prohlášení o podpoře sbírají online, použije se článek 6.
Pro účely tohoto nařízení se s prohlášeními o podpoře, která byla podepsána elektronicky za použití zaručeného elektronického podpisu ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy (8), nakládá stejným způsobem jako s prohlášeními o podpoře v listinné podobě.
3. Podepsané osoby musí vyplnit formuláře prohlášení o podpoře, které jim poskytli organizátoři. Vyplňují pouze osobní údaje, které jsou požadovány pro účely ověřování členskými státy, jak jsou stanoveny v příloze III.
Podepsané osoby mohou podpořit danou navrhovanou občanskou iniciativu pouze jednou.
4. Členské státy sdělí Komisi veškeré změny informací obsažených v příloze III. S ohledem na tyto změny může Komise přijmout změny přílohy III prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 17 a podle podmínek stanovených v článcích 18 a 19.
5. Všechna prohlášení o podpoře se sbírají po dni registrace navrhované občanské iniciativy po dobu, která nepřesáhne dvanáct měsíců.
Na konci této doby se v registru uvede, že lhůta uplynula a případně že nebyl shromážděn potřebný počet prohlášení o podpoře.
Článek 6
Online systémy sběru
1. V případě online sběru prohlášení o podpoře se údaje získané prostřednictvím online systémů sběru uchovávají na území členského státu.
Online systém sběru musí být v souladu s odstavcem 3 potvrzen v tom členském státě, v němž budou údaje shromážděné prostřednictvím online systému sběru uchovávány. Organizátoři mohou použít jeden online systém sběru pro sběr prohlášení o podpoře prováděný v několika nebo ve všech členských státech.
Pro účely online sběru lze vzory formuláře prohlášení o podpoře upravit.
2. Organizátoři zajistí, aby byl online systém sběru používaný pro sběr prohlášení o podpoře v souladu s odstavcem 4.
Před zahájením sběru prohlášení o podpoře organizátoři požádají příslušný orgán daného členského státu, aby potvrdil, že online systém sběru používaný za tímto účelem je v souladu s odstavcem 4.
Organizátoři mohou sběr prohlášení o podpoře prostřednictvím online systému sběru zahájit až poté, co obdrží potvrzení uvedené v odstavci 3. Kopii tohoto potvrzení organizátoři zveřejní na internetových stránkách používaných pro online systém sběru.
Do 1. ledna 2012 Komise zřídí a poté udržuje software s otevřeným zdrojovým kódem, který obsahuje vhodné technické a bezpečnostní prvky nezbytné pro dosažení souladu s ustanoveními tohoto nařízení týkajícími se online systémů sběru. Tento software je poskytován zdarma.
3. Pokud je online systém sběru v souladu s odstavcem 4, vydá za tímto účelem příslušný oprávněný orgán do jednoho měsíce potvrzení podle vzoru uvedeného v příloze IV.
Členské státy uznávají potvrzení vydaná příslušnými orgány jiných členských států.
4. Online systémy sběru musí mít odpovídající bezpečnostní a technické prvky, aby se zajistilo, že:
a)
formulář prohlášení o podpoře mohou online předložit pouze fyzické osoby;
b)
údaje poskytnuté online jsou bezpečně shromažďovány a ukládány, aby se mimo jiné zajistilo, že je nelze měnit nebo používat za jiným účelem, než je vyjádření podpory dané občanské iniciativě, a aby byly osobní údaje chráněny proti náhodnému nebo nedovolenému zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému sdělování nebo přístupu;
c)
systém může vytvářet prohlášení o podpoře v podobě, která odpovídá vzorům stanoveným v příloze III, aby členské státy mohly provést ověření v souladu s čl. 8 odst. 2.
5. Do 1. ledna 2012 přijme Komise regulativním postupem podle čl. 20 odst. 2 technické specifikace pro provedení odstavce 4.
Článek 7
Minimální počet podepsaných osob na členský stát
1. Osoby, které podepsaly občanskou iniciativu, musí pocházet nejméně z jedné čtvrtiny členských států.
2. V okamžiku registrace navrhované občanské iniciativy musí nejméně v jedné čtvrtině členských států počet podepsaných osob dosáhnout alespoň minimálního počtu občanů stanoveného v příloze I. Tyto minimální počty odpovídají počtu členů Evropského parlamentu volených v každém členském státě, vynásobenému 750.
3. Komise přijme prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 17 a podle podmínek stanovených v článcích 18 a 19 vhodné úpravy přílohy I tak, aby odrážela veškeré změny ve složení Evropského parlamentu.
4. Podepsané osoby jsou považovány za osoby pocházející z členského státu, jenž je v souladu s čl. 8 odst. 1 druhým pododstavcem odpovědný za ověření jejich prohlášení o podpoře.
Článek 8
Ověřování a potvrzování prohlášení o podpoře členskými státy
1. Po shromáždění potřebného počtu prohlášení o podpoře od podepsaných osob v souladu s články 5 a 7 předloží organizátoři prohlášení o podpoře v listinné nebo elektronické podobě příslušným orgánům uvedeným v článku 15 k ověření a potvrzení. Pro tento účel použijí organizátoři formulář obsažený v příloze V a odděleně uvedou prohlášení o podpoře shromážděná v listinné podobě, prohlášení o podpoře podepsaná elektronicky za použití zaručeného elektronického podpisu a prohlášení o podpoře shromážděná prostřednictvím online systému sběru.
Organizátoři předloží prohlášení o podpoře příslušnému členskému státu takto:
a)
členskému státu, v němž má podepsaná osoba bydliště nebo jehož je státním příslušníkem, jak je uvedeno v příloze III části C bodě 1, nebo
b)
členskému státu, který vydal osobní identifikační číslo nebo osobní doklad uvedený v prohlášení o podpoře, jak je uvedeno v příloze III části C bodě 2.
2. Ve lhůtě nejvýše tří měsíců od obdržení žádosti ověří příslušné orgány předložená prohlášení o podpoře pomocí vhodných kontrol, v souladu s vnitrostátním právem a případně zvyklostmi. Na tomto základě vystaví organizátorům potvrzení podle vzoru obsaženého v příloze VI, v němž potvrdí počet platných prohlášení o podpoře pro dotyčný členský stát.
Pro účely ověřování prohlášení o podpoře není nutné prokazovat pravost podpisu.
3. Potvrzení uvedené v odstavci 2 se vydává zdarma.
Článek 9
Předložení občanské iniciativy Komisi
Po získání potvrzení uvedených v čl. 8 odst. 2, a pokud byly splněny všechny příslušné postupy a podmínky stanovené v tomto nařízení, mohou organizátoři občanskou iniciativu spolu s informacemi o veškeré podpoře a finančních prostředcích, které ve prospěch iniciativy obdrželi, předložit Komisi. Tyto informace se zveřejňují v registru.
Mezní výše podpory a finančních prostředků z jakýchkoli zdrojů, při jejímž překročení je třeba poskytnout informace, je totožná s hranicí stanovenou v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni (9).
Pro účely tohoto článku použijí organizátoři formulář obsažený v příloze VII a vyplněný formulář předloží spolu s listinnými nebo elektronickými kopiemi potvrzení stanovených v čl. 8 odst. 2.
Článek 10
Postup posouzení občanské iniciativy Komisí
1. Když Komise obdrží občanskou iniciativu v souladu s článkem 9:
a)
bezodkladně ji zveřejní v registru;
b)
přijme organizátory na patřičné úrovni a dá jim příležitost, aby podrobně vysvětlili problematiku příslušné občanské iniciativy;
c)
do tří měsíců vydá sdělení obsahující její právní a politické závěry ohledně této iniciativy, případná opatření, která zamýšlí učinit, a odůvodnění, proč tato opatření hodlá či nehodlá učinit.
2. Sdělení uvedené v odst. 1 písm. c) se oznámí organizátorům občanské iniciativy, Evropskému parlamentu a Radě a zveřejní se.
Článek 11
Veřejné slyšení
Pokud jsou splněny podmínky čl. 10 odst. 1 písm. a) a b), je organizátorům ve lhůtě stanovené v čl. 10 odst. 1 písm. c) poskytnuta možnost představit občanskou iniciativu na veřejném slyšení. Komise a Evropský parlament zajistí pořádání tohoto slyšení v Evropském parlamentu, popřípadě společně s dalšími orgány a institucemi Unie, které se jej budou chtít zúčastnit, a zastoupení Komise na odpovídající úrovni.
Článek 12
Ochrana osobních údajů
1. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení dodržují organizátoři občanské iniciativy a příslušné orgány členského států směrnici 95/46/ES a vnitrostátní předpisy přijaté na jejím základě.
2. Pro účely zpracovávání osobních údajů se organizátoři občanské iniciativy a příslušné orgány určené podle čl. 15 odst. 2 považují za správce údajů v souladu s čl. 2 písm. d) směrnice 95/46/ES.
3. Organizátoři zajistí, aby osobní údaje shromážděné pro danou občanskou iniciativu nebyly použity k jiným účelům než k vyjádření jejich podpory této iniciativě, a zničí všechna obdržená prohlášení o podpoře této občanské iniciativy a veškeré jejich kopie do jednoho měsíce po předložení této iniciativy Komisi podle článku 9, nebo do 18 měsíců po dni registrace navrhované občanské iniciativy, podle toho, co nastane dříve.
4. Příslušný orgán použije osobní údaje, které pro danou občanskou iniciativu obdrží, pouze pro účely ověření prohlášení o podpoře v souladu s čl. 8 odst. 2 a zničí všechna prohlášení o podpoře a jejich kopie do jednoho měsíce po vydání potvrzení uvedeného ve zmíněném článku.
5. Prohlášení o podpoře dané občanské iniciativy a jejich kopie mohou být uchovávány i po uplynutí lhůt uvedených v odstavcích 3 a 4, pokud je to nezbytné pro účely právních nebo správních řízení vztahujících se k navrhované občanské iniciativě. Organizátoři a příslušný orgán zničí veškerá prohlášení o podpoře a jejich kopie nejpozději týden po ukončení výše uvedených řízení vydáním konečného rozhodnutí.
6. Organizátoři provedou vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo nedovolenému zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému sdělení nebo přístupu, zejména pokud zpracování zahrnuje předávání údajů v síti, jakož i proti jakékoli jiné podobě nedovoleného zpracování.
Článek 13
Odpovědnost
Organizátoři v souladu s použitelným vnitrostátním právem odpovídají za škody, jež způsobí při organizování občanské iniciativy.
Článek 14
Sankce
1. Členské státy zajistí, aby se na organizátory vztahovaly vhodné sankce za porušení tohoto nařízení, a zejména za:
a)
nepravdivá prohlášení organizátorů;
b)
podvodné používání údajů.
2. Sankce uvedené v odstavci 1 musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Článek 15
Příslušné orgány v členských státech
1. Pro účely provedení čl. 6 odst. 3 členské státy určí orgány příslušné pro vydávání potvrzení podle uvedeného ustanovení.
2. Pro účely provedení čl. 8 odst. 2 každý členský stát určí jeden orgán příslušný pro koordinaci procesu ověřování prohlášení o podpoře a pro vydávání potvrzení podle uvedeného ustanovení.
3. Do 1. března 2012 sdělí členské státy Komisi názvy a adresy příslušných orgánů.
4. Komise seznam příslušných orgánů zveřejní.
Článek 16
Změna příloh
Komise může v oblasti působnosti příslušných ustanovení tohoto nařízení přijmout změny jeho příloh prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 17 a podle podmínek stanovených v článcích 18 a 19.
Článek 17
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 16 je svěřena Komisi na dobu neurčitou.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 18 a 19.
Článek 18
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 16 kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se před přijetím konečného rozhodnutí vynasnaží uvědomit v přiměřené lhůtě druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mělo být zrušeno, a důvody tohoto zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 19
Námitky proti aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament a Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, je akt zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém úmyslu námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.
Článek 20
Výbor
1. Pro účely provádění čl. 6 odst. 5 je Komisi nápomocen výbor.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
Článek 21
Oznámení vnitrostátních předpisů
Každý členský stát oznámí Komisi konkrétní předpisy, které přijme k provedení tohoto nařízení.
Komise o nich uvědomí ostatní členské státy.
Článek 22
Přezkum
Do 1. dubna 2015 a poté každé tři roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení.
Článek 23
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. února 2011.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 211/2011,
annettu 16 päivänä helmikuuta 2011,
kansalaisaloitteesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan ensimmäisen kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella vahvistetaan unionin kansalaisuuden merkitystä ja edistetään unionin demokraattista toimintaa muun muassa määräämällä, että kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa eurooppalaisen kansalaisaloitteen kautta. Tämä menettely antaa kansalaisille mahdollisuuden kääntyä suoraan komission puoleen ja pyytää sitä tekemään perussopimusten soveltamista koskeva ehdotus unionin säädökseksi, mikä on samanlainen oikeus, kuin Euroopan parlamentille annetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklassa ja neuvostolle mainitun perussopimuksen 241 artiklassa.
(2)
Kansalaisaloitteen tekemistä varten vaadittavien menettelyjen ja edellytysten olisi oltava selkeitä, yksinkertaisia, käyttäjäystävällisiä ja oikeasuhteisia kansalaisaloitteen luonteeseen nähden siten, että rohkaistaan kansalaisten osallistumista ja tehdään unionista helpommin lähestyttävä. Niillä olisi saavutettava oikeuksien ja velvollisuuksien välinen sopiva tasapaino.
(3)
Niillä olisi myös varmistettava, että unionin kansalaisiin sovelletaan yhtäläisiä kansalaisaloitteen tukemista koskevia edellytyksiä riippumatta siitä, mistä jäsenvaltiosta he ovat lähtöisin.
(4)
Komission olisi pyynnöstä annettava kansalaisille tietoja ja epävirallisia neuvoja, jotka koskevat kansalaisaloitteita ja erityisesti rekisteröintiperusteita.
(5)
On tarpeen säätää niiden jäsenvaltioiden vähimmäismäärä, joista kansalaisten on oltava lähtöisin. Täksi määräksi olisi asetettava yksi neljäsosa jäsenvaltioista sen varmistamiseksi, että kansalaisaloite koskee asiaa, jolla on merkitystä unionin tasolla, samalla kun tämä väline säilyy helppokäyttöisenä.
(6)
Tätä tarkoitusta varten on myös aiheellista säätää kustakin näistä jäsenvaltioista lähtöisin olevien allekirjoittajien vähimmäismäärä. Näiden vähimmäismäärien olisi oltava alenevasti suhteellisia sen varmistamiseksi, että kansalaisilla on yhtäläiset edellytykset tukea kansalaisaloitetta. Nämä vähimmäismäärät olisi selvyyden vuoksi esitettävä kunkin jäsenvaltion osalta tämän asetuksen liitteessä. Kussakin jäsenvaltiossa vaadittavan allekirjoittajien vähimmäismäärän olisi vastattava asianomaisesta jäsenvaltiosta valittujen Euroopan parlamentin jäsenten määrää kerrottuna luvulla 750. Komissiolle olisi siirrettävä valta muuttaa tätä liitettä, jotta se vastaisi muutoksia Euroopan parlamentin kokoonpanossa.
(7)
Kansalaisaloitetta tukeville kansalaisille on aiheellista asettaa vähimmäisikä. Sellaiseksi olisi asetettava ikä, jonka saavutettuaan kansalaiset voivat äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa.
(8)
Kansalaisaloitteen käsittelyn menestyksekäs läpivieminen edellyttää tietynasteista organisoitua rakennetta. Tämän olisi oltava kansalaistoimikunta, joka koostuu vähintään seitsemästä eri jäsenvaltiosta lähtöisin olevasta luonnollisesta henkilöstä (järjestäjät), jotta rohkaistaan tuomaan esiin unionin laajuisia kysymyksiä ja edistetään näiden kysymysten pohdintaa. Avoimuuden sekä yhteydenpidon sujuvuuden ja tehokkuuden vuoksi kansalaistoimikunnan olisi nimettävä edustajat, jotka huolehtivat yhteydenpidosta toimikunnan ja unionin toimielinten välillä koko menettelyn ajan.
(9)
Yhteisöjen, erityisesti järjestöjen, jotka perussopimusten mukaisesti myötävaikuttavat eurooppalaisen poliittisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten tahdon ilmaisemiseen, olisi voitava ilmaista kannatuksensa kansalaisaloitteelle edellyttäen, että ne tekevät sen täysin avoimella tavalla.
(10)
Jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus ja avoimuus ehdotettujen kansalaisaloitteiden osalta ja välttää tilanne, jossa allekirjoituksia kerätään sellaista ehdotettua kansalaisaloitetta varten, joka ei täytä tässä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä, olisi aloitteiden rekisteröinnin komission perustamalla verkkosivustolla oltava pakollista ennen tarvittavien tuenilmausten keruuta kansalaisilta. Komission olisi rekisteröitävä kaikki ehdotetut kansalaisaloitteet, jotka täyttävät tässä asetuksessa säädetyt edellytykset. Komission olisi suoritettava rekisteröinti hyvää hallintotapaa koskevien yleisten periaatteiden mukaisesti.
(11)
Kun ehdotettu kansalaisaloite on rekisteröity, järjestäjät voivat kerätä tuenilmauksia kansalaisilta.
(12)
On aiheellista esittää tämän asetuksen liitteessä tuenilmauslomake, jossa määritetään vaadittavat tiedot jäsenvaltioiden suorittamaa tarkistusta varten. Komissiolle olisi siirrettävä valta muuttaa tätä liitettä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti siten, että se ottaa huomioon jäsenvaltioiden sille toimittamat tiedot.
(13)
Noudattaen periaatetta, jonka mukaan henkilötietojen on oltava asianmukaisia ja asiaan liittyviä eivätkä ne saa olla liian laajoja suhteessa tarkoituksiin, joihin ne kerätään, ehdotetun kansalaisaloitteen allekirjoittajien henkilötiedot, tapauksen mukaan myös henkilökohtainen tunnistenumero tai henkilöasiakirjan numero, on annettava siinä laajuudessa kuin jäsenvaltiot tarvitsevat niitä tuenilmausten tarkistamiseen kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti.
(14)
Jotta nykytekniikkaa voidaan hyödyntää osallistuvan demokratian välineenä, on aiheellista säätää, että tuenilmausten keruu voidaan suorittaa sekä tietoverkossa että paperilla. Verkossa toteutettavilla keruujärjestelmillä olisi oltava riittävät turvaominaisuudet muun muassa sen varmistamiseksi, että tiedot kerätään ja tallennetaan turvallisesti. Komission olisi tämän vuoksi laadittava yksityiskohtaiset tekniset eritelmät verkossa toteutettavia keruujärjestelmiä varten.
(15)
On aiheellista, että jäsenvaltiot varmistavat, että verkossa toteutettavat keruujärjestelmät ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaiset, ennen kuin tuenilmauksia kerätään.
(16)
Komission olisi asetettava saataville avoimen lähdekoodin ohjelmisto, joka käsittää asianmukaiset tekniset ominaisuudet ja turvaominaisuudet, jotka ovat tarpeen verkossa toteutettavia keruujärjestelmiä koskevien tämän asetuksen säännösten noudattamiseksi.
(17)
On aiheellista varmistaa, että kansalaisaloitetta koskevat tuenilmaukset kerätään tietyn ajan kuluessa. Jotta voidaan varmistaa, että ehdotetut kansalaisaloitteet säilyttävät ajankohtaisuutensa, ja ottaa toisaalta huomioon, että tuenilmausten keruu koko unionin alueelta on monimutkaista, tämä aika saisi olla enintään 12 kuukautta ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröintipäivästä.
(18)
Sitä tilannetta varten, että kansalaisaloite on saanut vaadittavat tuenilmaukset allekirjoittajilta, olisi säädettävä kunkin jäsenvaltion olevan vastuussa asianomaisesta jäsenvaltiosta lähtöisin olevilta allekirjoittajilta kerättyjen tuenilmausten tarkistamisesta ja vahvistamisesta. Ottaen huomioon tarpeen rajoittaa jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta, niiden olisi kolmen kuukauden kuluessa vahvistamista koskevan pyynnön vastaanottamisesta suoritettava asianmukaiset tarkistukset, jotka voivat perustua satunnaisotantaan, ja annettava asiakirja, jossa vahvistetaan saatujen pätevien tuenilmausten määrä.
(19)
Järjestäjien olisi varmistettava, että kaikki tässä asetuksessa säädetyt asiaankuuluvat edellytykset ovat täyttyneet, ennen kuin he toimittavat kansalaisaloitteen komissiolle.
(20)
Komission olisi tutkittava kansalaisaloite ja annettava sitä koskevat oikeudelliset ja poliittiset päätelmänsä erillisinä. Sen olisi myös kolmen kuukauden kuluessa esitettävä toimet, jotka se aikoo toteuttaa kansalaisaloitteen johdosta. Osoittaakseen, että vähintään miljoonan unionin kansalaisen tukemaa kansalaisaloitetta ja sen mahdollisia jatkotoimia tutkitaan huolellisesti, komission olisi selitettävä selvästi, helppotajuisesti ja yksityiskohtaisesti kaavailemiensa toimien perusteet tai perusteensa sille, ettei se aio toteuttaa mitään toimia. Kun komissio on vastaanottanut kansalaisaloitteen, jota tukee vaadittu määrä allekirjoittajia ja joka täyttää tämän asetuksen muut vaatimukset, järjestäjillä olisi oltava oikeus esitellä tämä aloite unionin tasolla järjestettävässä julkisessa kuulemisessa.
(21)
Tätä asetusta sovellettaessa suoritettavaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan kaikilta osin yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (4). Tässä yhteydessä on oikeusvarmuuden vuoksi syytä selventää, että kansalaisaloitteen järjestäjät ja jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat direktiivissä 95/46/EY tarkoitettuja rekisterinpitäjiä, ja määrittää enimmäisaika, jonka kansalaisaloitetta varten kerättyjä henkilötietoja saa säilyttää. Järjestäjien on rekisterinpitäjinä toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet noudattaakseen direktiivissä 95/46/EY säädettyjä velvoitteita, erityisesti niitä, jotka liittyvät henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuuteen, tietojen käsittelyn turvallisuuteen, tietojen antamiseen sekä rekisteröityjen oikeuteen saada tutustua heitä koskeviin henkilötietoihin ja oikeuteen saada henkilötietonsa oikaistua ja poistettua rekisteristä.
(22)
Direktiivin 95/46/EY oikeuskeinoja, vastuuta ja sanktioita koskevan III luvun säännöksiä sovelletaan kaikilta osin tätä asetusta sovellettaessa suoritettavaan tietojenkäsittelyyn. Kansalaisaloitteen järjestäjien olisi oltava vastuussa aiheuttamastaan vahingosta sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi varmistettava, että järjestäjiin sovelletaan asianmukaisia seuraamuksia tähän asetukseen kohdistuvien rikkomusten johdosta.
(23)
Komission tämän asetuksen soveltamiseksi suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan kaikilta osin yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (5).
(24)
Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tämän asetuksen liitteiden muuttamiseksi, jotta voidaan ottaa huomioon tarve mukauttaa niitä tulevaisuudessa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.
(25)
Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (6) mukaisesti.
(26)
Asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan periaatteita, jotka on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja erityisesti sen 8 artiklassa, jossa todetaan, että jokaisella on oikeus henkilötietojensa suojaan.
(27)
Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu, ja hän on antanut lausunnon (7),
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde
Tällä asetuksella vahvistetaan kansalaisaloitteen tekemistä varten vaadittavat menettelyt ja edellytykset, siten kuin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artiklassa määrätään.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1.
’kansalaisaloitteella’ aloitetta, joka on toimitettu komissiolle tämän asetuksen mukaisesti ja jossa komissiota kehotetaan toimivaltuuksiensa rajoissa tekemään asianmukainen ehdotus asioista, joissa kansalaisten mielestä tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi, ja jota on tukenut vähintään miljoona osallistumiskelpoista allekirjoittajaa, jotka ovat lähtöisin ainakin yhdestä neljäsosasta jäsenvaltioita;
2.
’allekirjoittajilla’ unionin kansalaisia, jotka ovat tukeneet tiettyä kansalaisaloitetta täyttämällä kyseistä aloitetta koskevan tuenilmauslomakkeen;
3.
’järjestäjillä’ luonnollisia henkilöitä, jotka muodostavat kansalaistoimikunnan, joka vastaa kansalaisaloitteen valmistelusta ja sen toimittamisesta komissiolle.
3 artikla
Järjestäjiä ja allekirjoittajia koskevat vaatimukset
1. Järjestäjien on oltava unionin kansalaisia ja ikänsä puolesta oikeutettuja äänestämään Euroopan parlamentin vaaleissa.
2. Järjestäjien on muodostettava kansalaistoimikunta, joka koostuu vähintään seitsemästä henkilöstä, jotka ovat ainakin seitsemän eri jäsenvaltion asukkaita.
Järjestäjien on nimettävä yksi edustaja ja yksi varaedustaja, jäljempänä ’yhteyshenkilöt’, jotka huolehtivat yhteydenpidosta kansalaistoimikunnan ja unionin toimielinten välillä koko menettelyn ajan ja joilla on valtuudet käyttää puhevaltaa ja toimia kansalaistoimikunnan puolesta.
Järjestäjiä, jotka ovat Euroopan parlamentin jäseniä, ei oteta huomioon laskettaessa kansalaistoimikunnan muodostamiseen vaadittavaa henkilöiden vähimmäismäärää.
Rekisteröidessään ehdotettua kansalaisaloitetta 4 artiklan mukaisesti komissio ottaa huomioon ainoastaan ne tiedot, jotka koskevat niitä kansalaistoimikunnan seitsemää jäsentä, jotka vaaditaan tämän artiklan 1 kohdassa ja tässä kohdassa säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi.
3. Komissio voi vaatia järjestäjiä esittämään asianmukaiset todisteet siitä, että 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät.
4. Ollakseen oikeutettuja tukemaan ehdotettua kansalaisaloitetta allekirjoittajien on oltava unionin kansalaisia ja ikänsä puolesta oikeutettuja äänestämään Euroopan parlamentin vaaleissa.
4 artikla
Ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröinti
1. Ennen kuin järjestäjät aloittavat ehdotettua kansalaisaloitetta koskevien tuenilmausten keruun allekirjoittajilta, heidän on rekisteröitävä se komissiossa ja ilmoitettava liitteessä II esitetyt tiedot, erityisesti ne, jotka koskevat ehdotetun kansalaisaloitteen aihetta ja tavoitteita.
Nämä tiedot on annettava jollakin unionin virallisista kielistä komission tätä tarkoitusta varten verkossa tarjoamaan sähköiseen rekisteriin, jäljempänä ’rekisteri’.
Järjestäjien on ilmoitettava rekisteriin säännöllisesti ajan tasalle saatetut tiedot ehdotetun kansalaisaloitteen tuki- ja rahoituslähteistä sekä esitettävä nämä tiedot tarvittaessa verkkosivustollaan.
Sen jälkeen, kun rekisteröinti on suoritettu 2 kohdan mukaisesti, järjestäjät voivat esittää ehdotetun kansalaisaloitteen muilla unionin virallisilla kielillä rekisteriin sisällytettäväksi. Järjestäjät vastaavat ehdotetun kansalaisaloitteen kääntämisestä muille unionin virallisille kielille.
Komissio perustaa yhteyspisteen, joka tarjoaa tietoa ja apua.
2. Komissio rekisteröi ehdotetun kansalaisaloitteen kahden kuukauden kuluessa liitteessä II esitettyjen tietojen vastaanottamisesta, antaa sille yksilöidyn rekisteröintinumeron ja lähettää järjestäjille vahvistuksen, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)
kansalaistoimikunta on muodostettu ja yhteyshenkilöt on nimetty 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti;
b)
ehdotettu kansalaisaloite ei selvästi ylitä komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi;
c)
ehdotettu kansalaisaloite ei ole selvästi oikeuden väärinkäyttöä, aiheeton tai tehty haitantekotarkoituksessa; ja
d)
ehdotettu kansalaisaloite ei ole selvästi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa esitettyjen unionin arvojen vastainen.
3. Komissio epää rekisteröinnin, jos 2 kohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty.
Jos komissio epää ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröinnin, se ilmoittaa järjestäjille epäämisen perusteet sekä kaikki heidän käytettävissään olevat oikeudelliset ja muut keinot.
4. Ehdotettu kansalaisaloite, joka on rekisteröity, julkistetaan rekisterissä. Rekisteröidyillä on oikeus pyytää henkilötietojensa poistamista rekisteristä kahden vuoden kuluttua ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröintipäivästä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta heillä asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti olevia oikeuksia.
5. Järjestäjät voivat peruuttaa ehdotetun kansalaisaloitteen, joka on rekisteröity, milloin tahansa ennen tuenilmausten toimittamista 8 artiklan mukaisesti. Tuolloin tehdään rekisteriin tätä koskeva merkintä.
5 artikla
Tuenilmausten keruuta koskevat menettelyt ja edellytykset
1. Järjestäjät vastaavat tuenilmausten keruusta allekirjoittajilta ehdotettua kansalaisaloitetta varten, joka on rekisteröity 4 artiklan mukaisesti.
Tuenilmausten keruuseen voidaan käyttää ainoastaan liitteessä III esitettyjen mallien mukaisia lomakkeita, jotka on laadittu jonakin sellaisena kielitoisintona, jolla kyseinen ehdotettu kansalaisaloite on sisällytetty rekisteriin. Järjestäjien on täytettävä lomakkeet, siten kuin liitteessä III on esitetty, ennen kuin he aloittavat tuenilmausten keruun allekirjoittajilta. Lomakkeilla annettavien tietojen on vastattava rekisterissä olevia tietoja.
2. Järjestäjät voivat kerätä tuenilmauksia paperimuodossa tai sähköisesti. Jos tuenilmaukset kerätään verkossa, sovelletaan 6 artiklaa.
Tätä asetusta sovellettaessa tuenilmauksia, jotka allekirjoitetaan sähköisesti käyttäen sähköisiä allekirjoituksia koskevista yhteisön puitteista 13 päivänä joulukuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 1999/93/EY (8) tarkoitettua kehittynyttä sähköistä allekirjoitusta, käsitellään samalla tavoin kuin paperimuodossa esitettäviä tuenilmauksia.
3. Allekirjoittajien on täytettävä järjestäjien saataville asettamat tuenilmauslomakkeet. Allekirjoittajien on ilmoitettava ainoastaan liitteessä III esitetyt henkilötiedot, jotka vaaditaan jäsenvaltioiden suorittamaa tarkistusta varten.
Allekirjoittajat voivat ilmaista tukensa tietylle ehdotetulle kansalaisaloitteelle ainoastaan kerran.
4. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki liitteessä III esitettyjä tietoja koskevat muutokset. Ottaen huomioon nämä muutokset komissio voi delegoiduilla säädöksillä 17 artiklan mukaisesti sekä 18 ja 19 artiklan edellytyksiä noudattaen hyväksyä muutoksia liitteeseen III.
5. Kaikki tuenilmaukset on kerättävä ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröintipäivän jälkeen ja 12 kuukauden kuluessa.
Tämän ajan päätyttyä rekisterissä on oltava maininta siitä, että määräaika on päättynyt, ja tarvittaessa siitä, että vaadittua määrää tuenilmauksia ei ole kerätty.
6 artikla
Tietoverkossa toteutettavat keruujärjestelmät
1. Jos tuenilmaukset kerätään verkossa, on verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä saadut tiedot säilytettävä jäsenvaltion alueella.
Verkossa toteutettavalle keruujärjestelmälle on annettava 3 kohdan mukaisesti todistus siinä jäsenvaltiossa, jossa verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä kerätyt tiedot säilytetään. Järjestäjät voivat käyttää yhtä verkossa toteutettavaa keruujärjestelmää tuenilmausten keräämiseen useissa tai kaikissa jäsenvaltioissa.
Tuenilmauslomakkeiden malleja voidaan mukauttaa verkossa toteutettavan keruun tarpeisiin.
2. Järjestäjien on varmistettava, että verkossa toteutettava keruujärjestelmä, jota käytetään tuenilmausten keräämiseen, on 4 kohdan mukainen.
Ennen kuin tuenilmauksia aletaan kerätä, järjestäjien on pyydettävä asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista vahvistamaan, että tuohon tarkoitukseen käytettävä verkossa toteutettava keruujärjestelmä on 4 kohdan mukainen.
Järjestäjät voivat aloittaa tuenilmausten keräämisen verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä vasta sen jälkeen, kun he ovat saaneet 3 kohdassa tarkoitetun todistuksen. Järjestäjien on asetettava tämän todistuksen jäljennös yleisesti saataville sillä verkkosivustolla, jota käytetään verkossa toteutettavassa keruujärjestelmässä.
Komissio perustaa viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2012 avoimen lähdekoodin ohjelmiston, joka käsittää ne asian kannalta merkitykselliset tekniset ominaisuudet ja turvaominaisuudet, joita verkossa toteutettavia keruujärjestelmiä koskevien tämän asetuksen säännösten noudattaminen edellyttää, ja pitää sen jälkeen sitä yllä. Ohjelman käytön on oltava maksutonta.
3. Jos verkossa toteutettava keruujärjestelmä on 4 kohdan mukainen, asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen on kuukauden kuluessa annettava tästä liitteessä IV esitetyn mallin mukainen todistus.
Jäsenvaltioiden on tunnustettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten antamat todistukset.
4. Verkossa toteutettavien keruujärjestelmien teknisten ominaisuuksien ja turvaominaisuuksien on oltava riittävät sen varmistamiseksi, että:
a)
ainoastaan luonnolliset henkilöt voivat toimittaa tuenilmauslomakkeen verkossa;
b)
verkossa toimitetut tiedot kerätään ja tallennetaan turvallisesti muun muassa sen varmistamiseksi, että niitä ei voi muuttaa tai käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin ilmoitetun tuen ilmaukseksi tietylle kansalaisaloitteelle, ja henkilötietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta tuhoamiselta, vahingossa tapahtuvalta häviämiseltä, muuttamiselta, luvattomalta luovuttamiselta tai tietojen antamiselta;
c)
järjestelmä pystyy tuottamaan tuenilmauksia lomakkeella, joka on liitteessä III esitettyjen mallien mukainen, jotta jäsenvaltiot voivat tarkistaa ne 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
5. Komissio hyväksyy 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun sääntelymenettelyn mukaisesti viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2012 tekniset eritelmät 4 kohdan täytäntöönpanemiseksi.
7 artikla
Allekirjoittajien vähimmäismäärä jäsenvaltiota kohden
1. Kansalaisaloitteen allekirjoittajien on oltava lähtöisin vähintään yhdestä neljäsosasta jäsenvaltioita.
2. Vähintään yhdessä neljäsosassa jäsenvaltioita allekirjoittajina on oltava ainakin se kansalaisten vähimmäismäärä, joka on ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröintiajankohtana säädetty liitteessä I. Nämä vähimmäismäärät saadaan kertomalla kustakin jäsenvaltiosta valittujen Euroopan parlamentin jäsenten määrä luvulla 750.
3. Komissio hyväksyy delegoiduilla säädöksillä 17 artiklan mukaisesti sekä 18 ja 19 artiklan edellytyksiä noudattaen tarvittavia mukautuksia liitteeseen I, jotta voidaan ottaa huomioon muutokset Euroopan parlamentin kokoonpanossa.
4. Allekirjoittajien katsotaan olevan lähtöisin siitä jäsenvaltiosta, joka vastaa heidän tuenilmaustensa tarkistamisesta 8 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.
8 artikla
Jäsenvaltioiden suorittama tuenilmausten tarkistaminen ja vahvistaminen
1. Kerättyään vaadittavat tuenilmaukset allekirjoittajilta 5 ja 7 artiklan mukaisesti järjestäjien on toimitettava tuenilmaukset paperimuodossa tai sähköisesti 15 artiklassa tarkoitetuille toimivaltaisille viranomaisille tarkistamista ja vahvistamista varten. Järjestäjien on käytettävä tähän tarkoitukseen liitteessä V esitettyä lomaketta ja erotettava toisistaan paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset, kehittynyttä sähköistä allekirjoitusta käyttäen sähköisesti allekirjoitetut tuenilmaukset ja verkossa toteutetulla keruujärjestelmällä kerätyt tuenilmaukset.
Järjestäjien on toimitettava tuenilmaukset asianomaiselle jäsenvaltiolle seuraavasti:
a)
jäsenvaltiolle, jossa allekirjoittaja asuu tai jonka kansalainen allekirjoittaja on, liitteessä III olevan C osan 1 kohdassa tarkemmin määritetyin tavoin; tai
b)
jäsenvaltiolle, joka on antanut tuenilmauksessa ilmoitetun henkilökohtaisen tunnistenumeron tai henkilöasiakirjan, liitteessä III olevan C osan 2 kohdassa tarkemmin määritetyin tavoin.
2. Toimivaltaisten viranomaisten on kolmen kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta tarkistettava toimitetut tuenilmaukset asianmukaisten tarkastusten pohjalta sekä soveltuvin osin kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. Tämän perusteella niiden on toimitettava järjestäjille todistus, joka on liitteessä VI esitetyn mallin mukainen ja jossa vahvistetaan kyseisestä jäsenvaltiosta saatujen pätevien tuenilmausten määrä.
Tuenilmausten tarkistamista varten ei saa edellyttää allekirjoitusten todentamista.
3. Edellä 2 kohdassa säädetty todistus on annettava maksutta.
9 artikla
Kansalaisaloitteen toimittaminen komissiolle
Kun järjestäjät ovat saaneet 8 artiklan 2 kohdassa säädetyt todistukset ja edellyttäen, että kaikkia tässä asetuksessa säädettyjä asiaankuuluvia menettelyjä ja edellytyksiä on noudatettu, järjestäjät voivat toimittaa kansalaisaloitteen komissiolle siten, että sen mukana ovat tiedot aloitteen mahdollisesti saamasta tuesta ja rahoituksesta. Nämä tiedot julkaistaan rekisterissä.
Mistä tahansa lähteestä saadun tuen ja rahoituksen määrä, jonka ylittyessä tiedot on annettava, on sama kuin se, josta säädetään Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä 4 päivänä marraskuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2004/2003 (9).
Tämän artiklan soveltamiseksi järjestäjien on käytettävä liitteessä VII esitettyä lomaketta ja toimitettava täytetty lomake ja jäljennökset edellä 8 artiklan 2 kohdassa säädetyistä todistuksista paperimuodossa tai sähköisesti.
10 artikla
Komission suorittamassa kansalaisaloitteen tutkinnassa sovellettava menettely
1. Vastaanotettuaan kansalaisaloitteen 9 artiklan mukaisesti komissio:
a)
julkaisee kansalaisaloitteen viipymättä rekisterissä;
b)
vastaanottaa järjestäjät asianmukaisella tasolla antaakseen näille mahdollisuuden antaa yksityiskohtainen selvitys kysymyksistä, jotka kansalaisaloitteella tuodaan esiin;
c)
antaa kolmen kuukauden kuluessa tiedonannon, jossa esitetään komission oikeudelliset ja poliittiset päätelmät kansalaisaloitteesta sekä toimet, jotka komissio aikoo toteuttaa, ja sen perustelut näiden toimien toteuttamiselle, tai jos se ei aio toteuttaa toimia, niistä pidättymiselle.
2. Tämän artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tiedonanto annetaan tiedoksi järjestäjille sekä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja se julkistetaan.
11 artikla
Julkinen kuuleminen
Edellä 10 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen edellytysten täyttyessä ja 10 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyn määräajan kuluessa järjestäjille on annettava mahdollisuus esitellä kansalaisaloite julkisessa kuulemisessa. Komissio ja Euroopan parlamentti varmistavat, että tämä kuuleminen järjestetään Euroopan parlamentissa, tarvittaessa yhdessä unionin niiden muiden toimielinten ja elinten kanssa, jotka saattavat haluta osallistua siihen, ja että komissio on siinä edustettuna asianmukaisella tasolla.
12 artikla
Henkilötietojen suoja
1. Käsitellessään henkilötietoja tämän asetuksen nojalla kansalaisaloitteen järjestäjien ja jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava direktiiviä 95/46/EY ja sen nojalla annettuja kansallisia säännöksiä.
2. Kansalaisaloitteen järjestäjät ja tämän asetuksen 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetyt toimivaltaiset viranomaiset katsotaan direktiivin 95/46/EY 2 artiklan d alakohdassa tarkoitetuiksi rekisterinpitäjiksi, kun he käsittelevät henkilötietoja.
3. Järjestäjien on varmistettava, että tiettyä kansalaisaloitetta varten kerättyjä henkilötietoja ei käytetä mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin ilmoitetun tuen ilmaukseksi asianomaiselle aloitteelle, ja tuhottava kaikki tuota kansalaisaloitetta varten saadut tuenilmaukset ja niiden jäljennökset viimeistään kuukauden kuluttua siitä, kun he ovat toimittaneet aloitteen komissiolle 9 artiklan mukaisesti, tai 18 kuukauden kuluttua ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröintipäivästä sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.
4. Toimivaltainen viranomainen saa käyttää tiettyä kansalaisaloitetta varten saamiaan henkilötietoja ainoastaan tuenilmausten tarkistamiseen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja sen on tuhottava kaikki tuenilmaukset ja niiden jäljennökset viimeistään kuukauden kuluttua siitä, kun se on antanut mainitussa artiklassa tarkoitetun todistuksen.
5. Tietylle kansalaisaloitteelle annettuja tuenilmauksia ja niiden jäljennöksiä voidaan säilyttää 3 ja 4 kohdassa säädettyjä määräaikoja pidempään, jos tämä on välttämätöntä ehdotettuun kansalaisaloitteeseen liittyvien oikeudellisten tai hallinnollisten menettelyjen vuoksi. Järjestäjien ja toimivaltaisen viranomaisen on tuhottava kaikki tuenilmaukset ja niiden jäljennökset viimeistään viikon kuluttua siitä päivästä, jona mainituissa menettelyissä on tehty lopullinen päätös.
6. Järjestäjien on toteutettava tarpeelliset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta tuhoamiselta, vahingossa tapahtuvalta häviämiseltä, muuttamiselta, luvattomalta luovuttamiselta tai tietojen antamiselta, erityisesti jos käsittelyyn liittyy tietojen siirtämistä verkossa, sekä kaikelta muulta laittomalta käsittelyltä.
13 artikla
Vastuu
Järjestäjät ovat vastuussa kansalaisaloitteen järjestämisessä aiheuttamastaan vahingosta sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
14 artikla
Seuraamukset
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että järjestäjiin sovelletaan asianmukaisia seuraamuksia tähän asetukseen kohdistuvien rikkomusten johdosta ja erityisesti:
a)
järjestäjien antamien väärien ilmoitusten johdosta;
b)
tietojen väärinkäytön johdosta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
15 artikla
Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset
1. Tämän asetuksen 6 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanemiseksi jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, jotka vastaavat tuossa säännöksessä säädetyn todistuksen antamisesta.
2. Tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanemiseksi kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa tuenilmausten tarkistamismenettelyn suorittamisesta ja tuossa säännöksessä säädettyjen todistusten toimittamisesta.
3. Jäsenvaltioiden on toimitettava toimivaltaisten viranomaisten nimet ja osoitteet komissiolle viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2012.
4. Komissio julkistaa toimivaltaisten viranomaisten luettelon.
16 artikla
Liitteiden muuttaminen
Komissio voi hyväksyä delegoiduilla säädöksillä 17 artiklan mukaisesti sekä 18 ja 19 artiklan edellytyksiä noudattaen muutoksia tämän asetuksen liitteisiin tämän asetuksen asiaa koskevien säännösten soveltamisalalla.
17 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi valta antaa 16 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä.
2. Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
3. Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 18 ja 19 artiklassa säädettyjä ehtoja.
18 artikla
Säädösvallan siirron peruuttaminen
1. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 16 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron.
2. Toimielin, joka on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron, pyrkii ilmoittamaan asiasta toiselle toimielimelle ja komissiolle kohtuullisessa ajassa ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä ilmoittaa samalla, mitä siirrettyä säädösvaltaa mahdollinen peruuttaminen koskee, ja mainitsee peruuttamisen mahdolliset syyt.
3. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, siinä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten voimassaoloon. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
19 artikla
Delegoitujen säädösten vastustaminen
1. Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa pidennetään kahdella kuukaudella.
2. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole 1 kohdassa tarkoitetun määräajan päättyessä vastustanut delegoitua säädöstä, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan siinä mainittuna päivänä.
Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja se voi tulla voimaan ennen mainitun määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat molemmat ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne aio vastustaa kyseistä säädöstä.
3. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä 1 kohdassa tarkoitetussa määräajassa, se ei tule voimaan. Säädöstä vastustava toimielin esittää syyt, miksi se vastustaa delegoitua säädöstä.
20 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa 6 artiklan 5 kohdan täytäntöönpanossa komitea.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon sen 8 artiklan säännökset.
Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kolme kuukautta.
21 artikla
Kansallisten säännösten ilmoittaminen
Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle yksittäiset säännökset, jotka se hyväksyy tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi.
Komissio ilmoittaa ne muille jäsenvaltioille.
22 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta viimeistään 1 päivänä huhtikuuta 2015 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi.
23 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä huhtikuuta 2012.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 16 päivänä helmikuuta 2011.