PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 248/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 812/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 3. listopadu 2009 podalo Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (APFE, nyní přejmenováno na „GlassFibreEurope“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii.
(3)
Připomíná se, že, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období šetření“). Šetření vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve zjišťování informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Kromě ověření uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo provedeno další ověření v prostorách společnosti Saertex v Saerbecku v Německu, tedy u jednoho z uživatelů skleněných vláken, který spolupracoval tím, že odpověděl na uživatelský dotazník.
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla, zrevidovaných v souladu s tímto nařízením (dále jen „zveřejnění konečných zjištění“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
1. Rozsah šetření: dovoz z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka
(8)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by do rozsahu tohoto šetření měl být zařazen dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka. Tvrdil, že vyloučení těchto zemí je diskriminační, jelikož podle prozatímních zjištění nejsou objemy z těchto tří zemí zanedbatelné a existují zjevné důkazy o podbízení.
(9)
V tomto ohledu je nejprve třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici zjevné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, jak vyžaduje čl. 5 odst. 2 základního nařízení, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z těchto zemí. Naopak, pokud jde o objemy dovozu, žadatelé předložili informace, podle nichž dovoz z těchto zemí a podíl těchto zemí na trhu od roku 2004 klesl.
(10)
Pokud jde o Malajsii, Tchaj-wan a Turecko, analýza v prozatímní fázi potvrdila, že dovoz jak z Tchaj-wanu, tak z Turecka v průběhu posuzovaného období klesl (ze 2,0 % na 1,5 % v případě Tchaj-wanu a z 2,9 % na 2,5 % v případě Turecka), zatímco dovoz z Malajsie mírně vzrostl z 1,0 % na 1,7 %. Ačkoli tyto úrovně dovozu převyšují minimální úroveň dovozu požadovanou podle čl. 5 odst. 7 základního nařízení, ostatní požadavky pro zařazení těchto zemí do šetření splněny nebyly. Zejména nebyly obdrženy žádné informace, které by poukazovaly na dumping z některé z těchto zemí. Tvrzení, aby byly Malajsie, Tchaj-wan a Turecko zařazeny do šetření, se tudíž zamítá.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(12)
Navíc, jak je stanoveno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo rozhodnuto, že příze bude prozatímně považována za součást dotčeného výrobku, třebaže tato otázka byla v konečné fázi podrobena dalšímu šetření a úvahám.
1.1 Příze
(13)
Po zveřejnění prozatímních opatření bylo důkladněji šetřeno tvrzení, aby byla příze vyloučena z definice výrobku. V tomto ohledu se připomíná, že před uložením prozatímních opatření byl obdržen velký počet podání, v nichž se tvrdí, že by příze měla být vyloučena z definice výrobku (viz 18. a 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho bylo po uložení prozatímních opatření od zúčastněných stran obdrženo značné množství dodatečných a podrobnějších informací. Všechny tyto připomínky byly podrobně analyzovány, jak je vysvětleno níže.
(14)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by příze měla být odlišována od ostatních tří základních typů výrobku zmíněných v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož: i) příze má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti, ii) postup výroby příze se liší od postupu výroby ostatních tří základních typů výrobku a iii) příze se používá k jiným účelům.
(15)
Pokud jde o tvrzení i) a ii), byly předloženy důkazy, které poukazují na odlišné vlastnosti pramenců, střiže a rohoží na jedné straně a příze na straně druhé. Konkrétně z informací vyplývá, že rohože a střiž jsou zpravidla vyráběny z pramenců, a nikoli z příze. Po zveřejnění konečných zjištění výrobní odvětví Unie toto oddělení zpochybnilo s tím, že určitá speciální střiž se ve skutečnosti vyrábí z příze. Třebaže existuje určitá speciální střiž vyrobená z příze, neznamená to, že by se mělo mít za to, že příze spadá do definice dotčeného výrobku (viz rovněž 20. bod odůvodnění níže).
(16)
Pokud jde o první tvrzení týkající se rozdílů v základních chemických a fyzikálních vlastnostech, jedna zúčastněná strana předložila studii vypracovanou čelním výzkumným ústavem. Tato studie srovnává mimo jiné fyzikální a chemické vlastnosti pramenců a příze. Po zveřejnění konečných zjištění byly ke zjištěním vyplývajícím z tohoto srovnání vzneseny určité výhrady, které následně vyvolaly určité důležité připomínky od některých uživatelů příze. Z těchto informací lze vyvodit závěr, že základní chemickou složkou pramenců, rohoží a střiže je „silan“, chemické spojovací činidlo usnadňující vstřebávání pryskyřice pro formy. Příze se zpravidla nevyrábí pomocí takového chemického činidla, ale spíše za využití chemické látky na bázi škrobového oleje („klih“), která je dodána jako mazivo a ochranné činidlo, aby příze vydržela náročné vysokorychlostní tkaní. Na rozdíl od pramenců, u nichž spojovací činidlo pomáhá pryskyřici vstřebat, „klih“ pryskyřici odpuzuje. Pokud jde o základní chemické vlastnosti, bylo rovněž stanoveno, že skelná surovina pro přízi má stálejší složení a vyšší jednotnost velikosti částic než surovina pro jiné typy výrobku.
(17)
Z hlediska fyzikálních vlastností se zdá, že příze nemá tytéž základní fyzikální vlastnosti jako jiné typy výrobku. Zaprvé, obecně se uznává, že příze je obecně jemnější materiál s mnohem menším průměrem vlákna a délkovou hmotností než pramence. Zadruhé, příze je jediný typ výrobku, který se svíjí (ačkoli existuje také příze nevinutá).
(18)
Pokud jde o druhé tvrzení, které se týká odlišných postupů výroby, i když všechny strany uznávají, že se čtyři základní typy výrobku vyrábějí ze skloviny obsahující křemičitý písek, kalcinovou sodu, vápenec, kaolín a dolomit, která se protáhne skrz děrované žárovzdorné platinovo-rhodiové pláty („průchodky“), existují mezi postupy výroby příze a ostatních výrobků určité důležité rozdíly, které jsou předmětem šetření. Zaprvé, k výrobě příze je nutná přesnější a stálejší kontrola teploty a vstupní energie a jsou při ní uplatňovány přísnější kontrolní parametry (výstup z průchodky atd.). Jelikož jsou otvory v průchodkách menší, výrobní výstup je ve srovnání s jinými výrobky podstatně nižší. Proto jsou k výrobě příze nebo pramenců zpravidla používány pece - samozřejmě že z ekonomických důvodů výrobci skleněných vláken nestřídají výrobu těchto dvou výrobků v téže peci. Další rozdíl ve výrobním postupu spočívá v tom, že po použití průchodek je příze podrobena svíjení.
(19)
Pokud jde o argument iii), který se týká odlišností v uplatnění, bylo zjištěno, že odlišné chemické vlastnosti příze a pramenců, střiže a rohoží souvisejí s odlišným využitím příze. Ačkoli byl prozatímně vyvozen závěr, že „téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku (…) se používají v podstatě ke stejným účelům“, byla tato problematika na základě připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění dále šetřena a bylo zjištěno, že zatímco pramence, střiž a rohože se používají k posílení plastů v kompozitech, příze se v první řadě používá k výrobě mnohem lehčích technických materiálů pro aplikace z technické tkaniny, např. vysoce účinných izolačních, ochranných a filtračních aplikací. V některých případech může být příze vhodná také pro účely posílení, ale pouze ve velice omezeném počtu případů, avšak i tehdy je takové využití vzhledem k poměrně značně vysoké výrobní ceně příze ve srovnání s pramenci velice nepravděpodobné.
(20)
Vzhledem k výše uvedeným rozdílům není překvapivé, že také trh vnímá přízi jinak než ostatní tři výrobky. Jak uživatelé, tak výrobní odvětví Unie samozřejmě předložili zprávu o trhu zveřejněnou v nezávislém časopise, který se specializuje na kompozitní výrobky. Tato zpráva, která nijak nesouvisí s tímto antidumpingovým řízením, nejprve vysvětluje, že z důvodů výroby a využití by měl být učiněn rozdíl mezi přízí a pramenci. Následně podrobně analyzuje globální kapacitu výroby skleněných vláken u dvou skupin: i) pramenců, střiže a rohoží společně; a ii) příze (3).
(21)
Pokud jde o možnou nahraditelnost příze jinými základními typy výrobku, je třeba poznamenat, že, jak již stanoví 19. bod odůvodnění základního nařízení, teoreticky by možné bylo, jelikož přízi lze v omezeném počtu případů použít místo jiných typů. Po další analýze však Komise zjistila, že by se v praxi vůbec nejednalo o životaschopnou možnost kvůli značným rozdílům v nákladech na výrobu příze a jiných typů výrobku, což lze vysvětlit rozdíly mezi postupy výroby popsanými výše v 18. bodě odůvodnění.
(22)
V podnětu, na jehož základě bylo šetření zahájeno, se výslovně uvádí, že dotčený výrobek má jednu jedinečnou funkci, a tudíž také účel nebo využití, konkrétně posílení plastů v kompozitech. Při výše uvedené analýze však bylo zjištěno, že rozdíly mezi postupy výroby příze a pramenců (a střiže a rohoží) vedou k zásadním odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech, a tudíž k odlišnému uplatnění příze včetně různých jiných použití než v kompozitním materiálu. Připomínky, které byly v tomto ohledu po zveřejnění konečných zjištění obdržely, tento závěr nemění.
(23)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení, podle nějž má být příze vyloučena kvůli odlišným fyzikálním a chemickým vlastnostem a jinému použití než v případě pramenců, střiže a rohoží, přijímá. Je tudíž vyvozen závěr, že by příze měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Příze se tudíž s konečnou platností vylučuje z řízení.
(24)
Rovněž je třeba poznamenat, že jedna zúčastněná strana předložila tvrzení ohledně vyloučení tenké příze, ale vzhledem k vyloučení veškeré příze z definice výrobku již toto tvrzení nemá žádný význam.
1.2 Strukturované pramence
(25)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučení strukturovaných pramenců. Toto tvrzení vycházelo z argumentu, že by se strukturovanými pramenci mělo být zacházeno podle stejné zásady jako s impregnovanými pramenci, protože výrobkem již není pramenec, ale do větší míry následný výrobek.
(26)
V tomto ohledu je důležité zopakovat důvod vyloučení některých impregnovaných pramenců. Určité pramence a příze byly samozřejmě vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(27)
Pokud jde o strukturované pramence, má se za to, že takové pramence nejsou povrstveny ani impregnovány a mají ztrátu žíháním o hodnotě mezi 0,3 % a 0,13 %. Z toho důvodu se jednoznačně jedná výrobky odlišné od impregnovaných pramenců, které byly vyloučeny v prozatímní fázi. Zadruhé, bylo zjištěno, že stejně jako ostatní pramence, střiž a rohože jsou strukturované pramence v první řadě používány pro posílení plastů v kompozitech. Proto se na ně zcela jasně vztahuje definice výrobku jak v podnětu, tak v oznámení o zahájení tohoto řízení a zdá se, že neexistují žádné důvody, proč by měly být vyloučeny.
(28)
Z toho důvodu je formulován závěr, že strukturované pramence jednoznačně a nepopiratelně spadají do definice výrobku v rámci tohoto řízení a tvrzení, že by z ní měly být vyloučeny, nemá dostatečný věcný základ a musí být zamítnuto.
1.3 Závěr
(29)
Nebyla vznesena žádná další tvrzení, pokud jde o definici výrobku.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat definici výrobku stanovenou v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny.
2. Obdobný výrobek
(31)
Jelikož nebyla vznesena žádná související tvrzení ani připomínky a s ohledem na zjištění uvedená výše v 13. až 23. bodě odůvodnění, se závěry 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Po zveřejnění prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce/skupina, jemuž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zopakoval svůj nesouhlas se zamítnutím žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Dotčený vyvážející výrobce/skupina však pouze zopakoval tvrzení, která již vznesl dříve v řízení, aniž by předložil nové argumenty. Připomíná se, že jak je vysvětleno v prozatímním nařízení, tyto argumenty již byly podrobně řešeny při individuální komunikaci s dotčeným vyvážejícím výrobcem/skupinou.
(33)
Dotčený vyvážející výrobce/skupina navíc po zveřejnění konečných zjištění uvedl, že Komise opominula nové důkazy, které předložil. V tomto ohledu se podotýká, že zmíněné důkazy spočívaly v pouhém předložení určitých dokumentů, jež podporují argument týkající se složení správní rady společnosti, který již byl vznesen a zodpovězen. Nebyly tudíž předloženy žádné nové důkazy, které by zpochybnily rozhodnutí odmítnout žádost dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny o zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Z toho důvodu se prozatímní zjištění ohledně žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny s konečnou platností potvrzují.
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry 21. až 29. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se s konečnou platností potvrzují.
2. Individuální zacházení
(36)
Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce/skupina, který vznesl připomínky k rozhodnutí o jeho zacházení jako v tržním hospodářství, nesouhlasil s tím, že mu bylo odepřeno individuální zacházení. Prohlásil, že Komise zamítnutí žádosti o individuální zacházení dostatečně nezdůvodnila.
(37)
V tomto ohledu je třeba zopakovat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v části týkající se analýzy zacházení jako v tržním hospodářství, většina členů ve správní radě této společnosti byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. Z toho důvodu nelze vyloučit, že stát bude významným způsobem zasahovat do rozhodování tohoto vyvážejícího výrobce.
(38)
Z toho důvodu bylo tomuto vyvážejícímu výrobci potvrzeno, že vzhledem k tomu, že neprokázal, že je dostatečně nezávislý na státu, nesplnil kritéria čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a jeho žádost o individuální zacházení tudíž musí být zamítnuta.
(39)
Po zveřejnění konečných zjištění výše zmíněný vyvážející výrobce a další vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno individuální zacházení, prohlásili, že rozhodnutí o zamítnutí individuálního zacházení není v souladu se zprávou panelu WTO ve sporu DS 397 o konečných antidumpingových opatřeních uložených na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky. V tomto ohledu je třeba podotknout, že výše zmíněná zpráva panelu WTO ještě není v konečném znění, jelikož nebyla přijata orgánem WTO pro řešení sporů. Kromě toho ještě neuplynula lhůta pro odvolání proti této zprávě panelu WTO. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(40)
Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, se tudíž obsah 30. až 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s konečnou platností potvrzuje a je s konečnou platností vyvozen závěr, že by žádnému vyvážejícímu výrobci/skupině, kteří jsou zařazeni do vzorku a jimž bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství, nemělo být přiznáno individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(41)
Po zveřejnění prozatímních zjištění vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, uvedl, že u typů výrobku, které nejsou na domácím trhu prodávány v reprezentativních množstvích (nebo nejsou prodávány vůbec), by běžná hodnota obdobného výrobku měla být vypočtena na základě početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli způsobem, jaký Komise použila v prozatímní fázi - tj. tím, že jako běžnou hodnotu použila reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů (řádně upravené).
(42)
Tvrzení bylo přijato a následně byla běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % vývozního prodeje do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě stávajících domácích prodejů byl u dotčených typů výrobku použit zisk ze všech transakcí na domácím trhu na typ výrobku (vzhledem k tomu, že všechny transakce domácího prodeje těchto typů výrobků byly ziskové, jsou splněny podmínky čl. 2 odst. 4 základního nařízení). V případě, že k domácímu prodeji nedochází, byl použit průměrný zisk. U jednoho typu výrobku, u nějž nebyly poskytnuty výrobní náklady, byla použita početně zjištěná běžná hodnota velmi podobného typu.
(43)
U zbývajících typů výrobku bylo následně zkoumáno, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, jak je popsáno ve 37. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Z dalšího šetření vyplynulo, že ziskový prodej pouze několika srovnatelných typů výrobku dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto by bylo možné použít pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu těchto typů výrobku celý objem domácího prodeje. U zbývajících typů výrobku byl použit pouze ziskový prodej.
(45)
Po zveřejnění konečných informací vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, prohlásil, že metodika použitá pro početní zjištění běžné hodnoty nereprezentativních typů výrobku, popsaná výše ve 42. bodě odůvodnění, tzn. použití zisku ze ziskových transakcí s dotčenými typy výrobku, je v rozporu s ustanoveními čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Dále tvrdil, že je standardní praxí, aby byl při početním zjišťování běžné hodnoty pro konkrétní typ výrobku použit průměrný zisk ze všech ziskových transakcí se všemi typy výrobku a že by změna této praxe porušila zásadu právní jistoty.
(46)
Je třeba poznamenat, že metodika popsaná ve 42. bodě odůvodnění je v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, podle nějž by se částky pro zisk měly stanovit na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Použití pojmu „obdobný výrobek“ nevylučuje v případě potřeby rozdělení šetřeného výrobku na typy výrobků. Kromě toho platná judikatura WTO (4) stanoví, že je třeba přihlédnout ke skutečnému ziskovému rozpětí stanovenému pro transakce s příslušnými typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, v běžném obchodním styku. Je také třeba uvést, že dotčený vyvážející výrobce/skupina neprokázal, že by transakce s typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, měly být považovány za transakce, k nimž nedošlo v běžného obchodním styku. Dále je třeba poznamenat, že metodika popsaná výše je spravedlivá. V případech, kdy je ziskové rozpětí z prodeje dotčeného typu výrobku v běžném obchodním styku nižší než vážený průměrný zisk z prodeje všech typů výrobků v běžném obchodním styku, pro výpočet běžné hodnoty se použije nižší ziskové rozpětí dotčeného typu výrobků. Tvrzení se proto zamítá.
3.2 Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(47)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jedna zúčastněná strana poznamenala, že by Turecko nemělo být použito jako srovnatelná země, a navrhla, aby byla v tomto ohledu použita Malajsie. Tato připomínka nebyla důkladněji zdůvodněna, a tudíž nebyla vzata v úvahu.
(48)
Podotýká se, že po vyloučení příze z definice výrobku, který je předmětem šetření (viz výše) již skutečnost, že příze není vyráběna v Turecku, nepředstavuje překážku, která by bránila tomu, aby bylo Turecko vybráno jako srovnatelná země, jelikož nebude nutné početně zjišťovat běžnou hodnotu žádných typů výrobku, které jsou předmětem šetření (viz rovněž 50. a 51. bod odůvodnění níže).
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je s konečnou platností vyvozen závěr, že by Turecko mělo být v tomto řízení použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(50)
Po poskytnutí prozatímních zjištění vyjádřila jedna strana názor, že běžná hodnota obdobného výrobku v Turecku nemusí být přesná, jelikož struktura nákladů v turecké spolupracující společnosti je narušená. Při šetření bylo opravdu zjištěno, že spolupracující turecká společnost má značné finanční náklady, které mohou narušovat výpočet běžné hodnoty, zejména v případě, že je zjišťována početně.
(51)
Aby se tudíž zabránilo možnému narušení výpočtu, bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobků. Toto seskupení zvýšilo srovnatelnost dotčeného výrobku a tureckého obdobného výrobku z hlediska objemů prodeje a umožnilo použít skutečné ceny, nikoli početně stanovenou běžnou hodnotu, u níž by musely být použity prodejní, obecné a správní náklady (které by mohly být narušeny finančními náklady).
4. Vývozní cena a cenové srovnání
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 48. až 50. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají stanovení vývozní ceny a srovnání vývozních cen s příslušnou běžnou hodnotou, se s konečnou platností potvrzuje.
5. Dumpingová rozpětí
(53)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají se obecné metodiky výpočtu dumpingových rozpětí, se s konečnou platností potvrzuje.
(54)
Ve světle výše uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a po opravě některých chyb ve výpočtu byla výše dumpingu nakonec stanovena a vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Unie před proclením takto:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
E. ÚJMA
(55)
Je třeba poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku (viz 13. až 23. bod odůvodnění výše) musela být analýza újmy přizpůsobena zbývajícím třem hlavním typům výrobku: pramencům, střiži a rohožím. Proto bylo nutné provést revizi některých ukazatelů újmy, objemu dumpingového dovozu a výpočtu cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy.
1. Výrobní odvětví Unie
(56)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců Unie, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani tvrzení. Vzhledem k tomu a ke skutečnosti, že typ výrobku vyloučený z definice výrobku, tedy příze, představoval omezený podíl objemu výroby a prodeje výrobců Unie, závěry 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Spotřeba v Unii
(57)
V souvislosti se spotřebou v Unii je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno výše v 55. bodě odůvodnění, vyloučení jednoho ze čtyř hlavních typů výrobku, tedy příze, z definice výrobku bylo podnětem k revizi objemů spotřeby v Unii.
(58)
Vzhledem k výše zmíněné revizi se celková spotřeba v Unii během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexováno
100
105
104
77
(59)
Výše popsaná vývojová tendence spotřeby je podobná tendenci zaznamenané u výrobku, který je předmětem šetření, definovanému v prozatímním nařízení, tj. v letech 2007-2008 došlo ke zvýšení přibližně o 5 % a poté během období šetření k velmi výraznému poklesu o 23 % oproti roku 2006.
3. Dovoz z dotčené země
(60)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být přepracovány údaje o dovozu.
(61)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by z dotčeného dovozu měl být vyloučen dovoz z ČLR, který pochází od výrobců ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(62)
V tomto ohledu se nejprve připomíná, že, jak již bylo uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, během období šetření představoval objem dovozu z ČLR od výrobců zařazených do vzorku méně než 4 % celkového dovozu z Číny. Tato situace se po vyloučení příze z definice výrobku nezměnila.
(63)
Vzhledem k tomu, že pouze dva výrobci v Unii dováželi během období šetření z ČLR dotčený výrobek, nelze přesný objem tohoto dovozu z důvodů důvěrnosti zveřejnit. V každém případě, i kdyby byl objem tohoto dovozu odečten za každý rok posuzovaného období, vývojová tendence dovozních objemů a podílů na trhu by zůstala více méně beze změn. Podíl dumpingového dovozu na trhu by byl nižší, ačkoli pouze o méně než jeden procentní bod v každém roce posuzovaného období, a tudíž by celkovou vývojovou tendenci během posuzovaného období nijak neovlivnil.
(64)
Zrevidované údaje o dovozu po vyloučení příze jsou uvedeny v následující tabulce:
a) Objemy
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexováno
100
156
186
139
b) Podíl na trhu
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexováno
100
149
179
180
(65)
Po těchto změnách se vývojové tendence objemů dovozu dotčeného výrobku, které byly zaznamenány v prozatímní fázi, do určité míry změnily. Nárůst objemu dovozu jak v absolutních, tak relativních hodnotách však zůstává značný. Tento dovoz velice rychle rostl během posuzovaného období, zejména mezi roky 2006 a 2008 (o 86 %), poté dovoz z Číny poklesl kvůli celkovému propadu poptávky. Podíl tohoto dovozu na trhu však od roku 2008 do období šetření nadále rostl a v průběhu celého období vzrostl o 6,3 procentního bodu.
c) Vývoj cen
(66)
Po vyloučení příze průměrná dovozní cena CIF dotčeného výrobku výrazně klesla (přibližně o 3 %):
Tabulka 5
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena za tunu (v eurech)
901
907
945
909
Indexováno
100
101
105
101
(67)
Z výše uvedené tabulky nicméně vyplývá, že se vývojová tendence, kdy ceny byly během posuzovaného období výrazně stabilní, nezměnila, a tudíž lze závěr ohledně cenového vývoje tohoto dovozu, který je vymezen v prozatímním nařízení, potvrdit.
d) Cenové podbízení
(68)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení, musela být zrevidována prozatímní rozpětí, jelikož v důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné vyjmout z výpočtů újmy odpovídající prodeje.
(69)
Navíc, stejně jako tomu bylo v části šetření týkající se dumpingu (viz 50. a 51. bod odůvodnění výše), bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobku. V důsledku toho se zvýšil objem čínského dovozu zařazený do srovnání s prodejem obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětví Unie, a tím se zaručila lepší reprezentativnost výpočtů cenového podbízení.
(70)
Byla rovněž uplatněna úprava nákladů vynaložených po dovozu, neboť tyto náklady jsou nezbytné pro prodej dotčeného výrobku.
(71)
Po změnách ve výpočtu cenového podbízení v důsledku i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobků a iii) úpravy nákladů vynaložených po dovozu dosahují zrevidovaná rozpětí podbízení 18,2 %, přičemž průměr cenového podbízení činí 10,9 %. Výše uvedené změny byly uplatněny také na výpočet úrovně pro odstranění újmy - viz 134. bod odůvodnění tohoto nařízení.
(72)
Kromě výše zmíněných změn a vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná jiná tvrzení či připomínky, se závěry 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Revize ukazatelů újmy v důsledku vyloučení příze
(73)
V důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nutné upravit určité tabulky v oddíle D.4 prozatímního nařízení. Kromě toho bylo nutné provést menší opravu údajů o prodeji poskytnutých jedním z výrobců zařazených do vzorku. Je třeba poznamenat, že u výrobců zařazených do vzorku představovala příze poměrně omezený podíl výroby a prodeje. Z toho důvodu byly těmito úpravami nejvíce ovlivněny ukazatele určené na základě všech výrobců v Unii (objemy prodeje a podíl na trhu). V omezeném rozsahu byly rovněž ovlivněny průměrné prodejní ceny výrobců zařazených do vzorku. Zaznamenané vývojové tendence však i u těchto ukazatelů zůstávají ve srovnání se zjištěními v prozatímním nařízení v podstatě beze změn, jak vyplývá z níže uvedených tabulek. Vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku ovlivněny finanční ukazatele (ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a investice). V zájmu transparentnosti jsou níže uvedeny všechny tabulky týkající se ukazatelů újmy vyjmenovaných v oddíle D.4 prozatímního nařízení včetně těch, které zůstaly beze změn.
(74)
Jelikož byl vývoj objemů výroby výrobců zařazených do vzorku ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za rok 2008 a období šetření), závěr 67. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexováno
100
103
102
64
(75)
Údaje o výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie v důsledku vyloučení příze celkově klesly, to však nemělo žádný vliv na vývojovou tendenci a využití kapacity. Proto se závěr 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexováno
100
100
102
89
Využití kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexováno
100
103
100
71
(76)
Jelikož vývoj zásob výrobců zařazených do vzorku byl ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za roky 2007, 2008 a období šetření), závěr 70. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexováno
100
83
140
93
(77)
Ačkoli je pokles objemů prodeje od roku 2006 ve srovnání s objemy prodeje, které byly oznámeny v prozatímním nařízení, v letech 2007 a 2008 o 1 % silnější a o 3 % méně zřetelný v období šetření, objemy prodeje přesto během posuzovaného období klesly o 27 %, a závěry 71. a 72. bodu odůvodnění se tudíž potvrzují.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexováno
100
99
95
73
(78)
Po vyloučení příze z definice výrobku klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU ze 76,3 % na 71,9 % (na rozdíl od poklesu ze 75,1 % na 69,5 %). Závěry 73. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně podílu výrobního odvětví Unie na trhu se tudíž potvrzují.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - podíl na trhu EU
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu EU (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexováno
100
95
92
94
(79)
Pokud jde o průměrné prodejní ceny, vyloučení příze z definice výrobku bylo podnětem k celkově mírně nižším průměrných prodejním cenám. Tato tendence je nicméně totožná s tendencí prodejních cen popsanou v prozatímním nařízení (pouze o 1 % vyšší údaje za rok 2008 a období šetření), a závěry 74. bodu odůvodnění uvedeného nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexováno
100
99
102
99
(80)
Údaje výrobců v Unii o zaměstnanosti byly upraveny tak, aby byla vyloučena výroba příze. Poměrně malé snížení tendenci nijak nezměnilo (údaje za rok 2008 a období šetření byly pouze o 1 % vyšší), a závěry 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexováno
100
95
91
81
(81)
Produktivita výrobního odvětví Unie nebyla vyloučením příze nijak ovlivněna, a závěry 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je tudíž možné potvrdit.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tuna na zaměstnance
121
131
136
95
Indexováno
100
108
113
79
(82)
Jak je již zmíněno výše v 73. bodě odůvodnění, vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku níže uvedené finanční ukazatele ovlivněny.
(83)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo nákladů na pracovní sílu ve smyslu ročních průměrných mezd, a závěry 77. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (v eurech)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexováno
100
101
103
97
(84)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo ziskovosti ani návratnosti investic, a závěry 78. až 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo stav peněžního toku výrobního odvětví Unie, a závěr 83. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzuje.
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (v eurech)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexováno
100
50
22
-64
(86)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo úroveň investic výrobního odvětví Unie, a závěry 85. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 17
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (v eurech)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexováno
100
52
109
71
4.2 Připomínky obdržené po zveřejnění prozatímních zjištění
(87)
Jedna zúčastněná strana prohlásila, že Komise měla analyzovat újmu (a také příčinné souvislosti) u jednotlivých segmentů, tj. u každého hlavního typu výrobku samostatně. Tato strana se domnívala, že hlavní typy výrobku se od sebe příliš lišily na to, aby bylo možné analyzovat je jako celek.
(88)
Nejprve je třeba připomenout, že závěry ohledně dumpingu a újmy lze vyvodit pouze pro dotčený výrobek a obdobný výrobek jako celek. Pokud existují určitá tvrzení o definici dotčeného výrobku, měla by být analyzována v daném kontextu a neměla by být podnětem k samostatné analýze újmy podle různých typů výrobku, které jsou předmětem šetření. Jak je zmíněno výše ve 13. až 23. bodě odůvodnění, definice výrobku v tomto šetření byla v závěrečné fázi šetření změněna v důsledku vyloučení příze. Závěr o dumpingu a újmě u tohoto nově definovaného dotčeného výrobku a obdobného výrobku lze učinit pouze jako u celku. Z těchto důvodů nelze výše uvedené tvrzení přijmout.
(89)
Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že předložené údaje o výrobním odvětví Unie nejsou soudržné. Zejména se domnívala, že Komise pochybila tím, že v některých případech poskytla údaje od celého výrobního odvětví Unie, při jiných příležitostech používala pouze ověřené údaje od výrobců zařazených do vzorku.
(90)
Pokud jde o toto tvrzení, nejprve je nutné podotknout, že výběr vzorku je postup výslovně stanovený článkem 17 základního nařízení pro případy, kdy není možné podrobně vyšetřit určité skupiny hospodářských subjektů. Vybraný vzorek výrobců v Unii je považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie a zúčastněné strany nepředložily žádná opodstatněná tvrzení, která by prokazovala opak. Z toho důvodu, jak již bylo zmíněno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly všechny ukazatele újmy vyjma těch, které se týkají objemu prodeje a podílu na trhu, stanoveny na základě informací, jež byly získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřeny v jejich prostorách. Základním předpokladem pro výpočet spotřeby v Unii byl objem prodeje výrobního odvětví Unie tvořený všemi výrobci Unie a jak objem prodeje, tak spotřeba Unie byly nezbytné pro stanovení podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(91)
Jiná zúčastněná strana prohlásila, že k prodejům uskutečněným dotčenými výrobci měl být přidán dovoz z ČLR od výrobců, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že dotčené výrobky jsou pouze znovu prodávány dotčenými výrobci v Unii, tvrzení, že by přidání těchto dovozů k jejich objemu prodeje narušilo celkovou situaci, se tudíž nezdá být opodstatněné. V každém případě, jak již bylo zmíněno výše v 62. a 63. bodě odůvodnění, objem tohoto dovozu je omezený. Jak bylo zmíněno ve stejných bodech odůvodnění, i podíly na trhu by byly ovlivněny pouze minimálně, aniž by změnily tendence souvisejících ukazatelů újmy.
(93)
Jedna ze zúčastněných stran prohlásila, že Komise nevysvětlila, proč byly do údajů výrobního odvětví Unie o prodeji začleněny prodeje za účelem interního použití. Tvrdila, že Komise měla provést analýzu trhu vlastní spotřeby nezávisle na analýze volného trhu.
(94)
V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že prodeje za účelem interního použití byly zařazeny do objemů prodeje výrobního odvětví Unie a analýzy podílu na trhu, jelikož bylo zjištěno, že tento prodej nijak nekonkuruje dovozu. Při šetření bylo samozřejmě stanoveno, že množství, která dotčené společnosti v Unii použily pro interní účely, bylo možné v zásadě nahradit koupenými skleněnými vlákny, např. pokud by tržní okolnosti a/nebo finanční úvahy daly k takovéto změně podnět. Z toho důvodu byly zařazeny do analýzy trhu Unie. V každém případě, pokud by byl prodej za účelem interního použití z analýzy vyloučen, prodejní tendence by se nijak výrazně nezměnily.
(95)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie shrnuté v tabulce 10 prozatímního nařízení. Mělo podezření, že došlo k chybě ve výpočtu, a tvrdilo, že ve skutečnosti byl pokles prodejních cen během posuzovaného období výraznější než uváděná 2 %. S ohledem na tuto domněnku byl zrevidován výpočet průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Výpočet byl založen na ověřených prodejních cenách a byl shledán přesným. Nicméně vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné přepočítat průměrné prodejní ceny vyloučením příze a zrevidované průměrné prodejní ceny jsou uvedeny výše v tabulce 11.
(96)
Dva výrobci zařazení do vzorku zpochybnili některé úpravy provedené u údajů o ziskovosti, které předložili. Zpochybněné úpravy odkazují na transfery v rámci společnosti, změny v účetnictví a určité mimořádné složky, které podle Komise zbytečně narušují výsledné údaje o zisku. Úpravy byly zpochybněny, jelikož dotčení výroby měli za to, že se následně neprojevily důležité náklady, třebaže skutečně vznikly, a v některých případech mohly dokonce souviset s dumpingovými dovozy. Byly přezkoumány úpravy, které byly provedeny u údajů o ziskovosti dvou společností, a znovu bylo zjištěno, že jsou odůvodněné. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(97)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 66. až 86. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se změnami popsanými výše v 55. až 80. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
5. Závěr o újmě
(98)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 87. až 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingových dovozů
(99)
Některé strany znovu zopakovaly tvrzení, že vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR neexistuje žádná příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dotčeným dovozem. Strany zejména znovu tvrdily, že průměrná dovozní cena u tohoto dovozu zůstala během posuzovaného období výrazně stabilní a že si výrobní odvětví Unie dokázalo udržet ziskovost na úrovních, které se blížily zmíněnému cílovému zisku v letech 2007 a 2008, kdy došlo k nejvýraznějšímu nárůstu objemu dovozu z Číny.
(100)
Odpověď na tato tvrzení je již popsána v 94. a 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které se tudíž potvrzují. Navíc, jak je již uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, není možné pouze na základě vývoje omezeného počtu ukazatelů újmy sledovaných po omezenou část posuzovaného období dospět k závěru, že je narušena příčinná souvislost; naopak, měl by být posouzen celkový vývoj všech ukazatelů újmy během celého posuzovaného období. Z prozatímní analýzy již vyšlo najevo, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou poklesu cen na trhu Unie během celého posuzovaného období a do značné míry při něm během období šetření docházelo k podbízení prodejních cen výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo v takovém postavení, aby dosáhlo nezbytných úrovní ziskovosti, a to i v obdobích poměrně silné poptávky, jako např. v letech 2007 a 2008. Dovoz z ČLR navíc soustavně získával podíl na trhu, nejvíce v roce 2007, kdy trh EU se skleněnými vlákny výrazně vzrostl. Tato agresivní strategie získávání podílů na trhu soustavným prodejem za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, nevedl k závažnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie před obdobím šetření jen díky poměrně vysokým úrovním spotřeby v Unii, která zmírnila účinek újmu působícího dumpingu. Vývojové změny během období šetření nicméně potvrzují, že jakmile se tržní podmínky zhoršily, projevila se podstatná újma způsobená dumpingovým dovozem ve všech ohledech. Tvrzení zmíněná v 99. bodě odůvodnění se tudíž zamítají.
2. Účinky dalších faktorů
(101)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být následujícím způsobem přepracovány údaje o dovozu:
Tabulka 18
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 945
28 834
35 396
24 980
Podíl na trhu (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 946
24 928
20 511
18 523
Podíl na trhu (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Objem (v tunách)
16 757
15 821
12 145
8 726
Podíl na trhu (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 118
12 601
Podíl na trhu (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
979
1 019
1 021
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
9 043
9 919
8 791
6 996
Podíl na trhu (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
928
925
928
854
Indie
Objem (v tunách)
4 363
11 227
3 741
5 353
Podíl na trhu (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korejská rep.
Objem (v tunách)
6 277
4 845
13 918
5 112
Podíl na trhu (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 037
1 109
886
999
Japonsko
Objem (v tunách)
21 142
9 498
9 949
3 710
Podíl na trhu (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Objem (v tunách)
1 017
2 977
1 803
1 763
Podíl na trhu (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
364
729
977
1 033
Kanada
Objem (v tunách)
3 930
3 096
2 123
2 029
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 047
1 664
1 711
1 919
Ostatní země
Objem (v tunách)
6 787
12 923
6 899
7 092
Podíl na trhu (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Kromě objemu dovozu z USA a Tchaj-wanu, který oproti objemu uvedenému v tabulce 17 prozatímního nařízení poklesl přibližně o 35 % (období šetření), je dovoz z ostatních zemí vyloučením příze podle všeho ovlivněn jen velmi mírně.
(103)
Několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení, že újmu způsobila výrobnímu odvětví Unie spíše hospodářská krize než dumpingový dovoz - nebo jinými slovy, že hlavní příčinou újmy byla hospodářská krize a že dovoz z ČLR představoval nanejvýš druhořadý, dodatečný faktor. V tomto ohledu strany tvrdily, že existuje vzájemný vztah mezi spotřebou a ziskovostí a že se ziskovost zhoršila pouze tehdy, když poklesla poptávka. Zároveň bylo vzneseno tvrzení, že neexistuje žádný vzájemný vztah mezi podílem na trhu EU, prodejními cenami a ziskovostí výrobního odvětví Unie na jedné straně a podílem na trhu EU a prodejními cenami čínského dovozu na straně druhé. Strany rovněž tvrdily, že Komise řádně neposoudila škodlivé účinky poklesu spotřeby v EU, a tudíž jednala v rozporu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
(104)
První částí výše uvedeného tvrzení se důkladně zabývají 99. až 102. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Byl samozřejmě zkoumán dopad hospodářské krize na újmu a ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uznává, že hospodářský útlum a snížení poptávky nepříznivě ovlivnily situaci výrobního odvětví Unie a že jako takové přispěly k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. To nicméně nijak nezmenšuje škodlivý účinek levného a dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie během celého posuzovaného období. Jinými slovy, hospodářská krize během posuzovaného období zhoršila újmu výrobního odvětví Unie, ale dovoz z ČLR jednoznačně způsobil újmu, která je ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení považována za podstatnou. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(105)
Žádný argument předložený zúčastněnými stranami neprokazuje, že by dopad jiných faktorů než dumpingového dovozu z ČLR byl natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že neexistují žádné jiné připomínky, které dosud nebyly řešeny, je vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(106)
Závěry o příčinných souvislostech v prozatímní nařízení, které jsou shrnuty ve 117. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se tudíž potvrzují.
G. ZÁJEM UNIE
(107)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
Žadatelé zopakovali, že uložení antidumpingových opatření má zásadní význam, má-li si výrobní odvětví Unie udržet životaschopnost a má-li v budoucnosti fungovat, jelikož eroze cen způsobená dumpingovým dovozem z ČLR závažně ovlivnila prodej, ziskovost a schopnost výrobního odvětví Unie investovat. Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné jiné konkrétní připomínky, 122. až 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(109)
Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné konkrétní připomínky, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Zájem uživatelů
(110)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásilo několik uživatelů a sdružení uživatelů, kteří v prozatímní fázi nevystoupili, a vznesli připomínky.
(111)
Mnoho uživatelů zopakovalo obecné připomínky k některým záležitostem, které již byly analyzovány v prozatímním nařízení, aniž by v tomto ohledu poskytli nové informace nebo další důkazy, které by tato tvrzení opodstatňovaly. K určitým otázkám však nové informace získány byly a následně byly analyzovány.
(112)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spolupráce ze strany uživatelů dostatečně nereprezentuje složitost odvětví a že většina uživatelů jsou malé a střední společnosti, jejichž situace a názory byly v analýze zájmu Unie opomenuty.
(113)
V tomto ohledu je nejprve třeba připomenou, že 13 uživatelů poskytlo odpověď na dotazník a několik dalších uživatelů navíc vyjádřilo připomínky. Kromě toho připomínky předložilo také několik sdružení jednacích jménem uživatelů. Mnoho z těchto zúčastněných stran rovněž dalo své názory najevo během slyšení. Po úpravě počtu s ohledem na vyloučení příze z definice výrobku představovali spolupracující uživatelé přibližně 24 % dovozu dotčeného výrobku. Takováto spolupráce je považována za reprezentativní.
(114)
Uznává se nicméně, že většina uživatelů, kteří vyplnili uživatelský dotazník, byly spíše velké společnosti. Komise je v tomto ohledu závislá na spolupráci, kterou se jí nakonec podařilo získat. Má se však za to, že prostřednictvím spolupráce s několika sdruženími (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) byly v podstatě vyjádřeny obavy malých a středních společností a následně byly tyto obavy vzaty v úvahu.
(115)
Řada uživatelů a sdružení zpochybnila posouzení provedené Komisí, které se týká počtu lidí zaměstnaných v odvětví uživatelů skleněných vláken a je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise odhadla celkový počet lidí, kteří pracují ve všech společnostech využívajících výrobky ze skleněných vláken v navazujícím výrobním odvětví v Unii včetně výroby dalších navazujících výrobků, přibližně na 50 000 až 75 000 lidí. Výše uvedené zúčastněné strany tvrdily, že by tento počet mohl celkem dosáhnout 200 000 až 250 000 lidí, a byly požádány, aby tyto odhady zdůvodnily. I když jedno sdružení, European Boating Industry (evropský loďařský průmysl), poskytlo určité podpůrné údaje o loďařskému průmyslu, nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy, které by tyto údaje o zaměstnanosti spojovaly s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem.
(116)
Stanovení zájmu uživatelů skleněných vláken na základě těchto obecných údajů, které sestávají z celkového počtu lidí zaměstnaných ve všech navazujících úrovních výrobního odvětví Unie včetně divizí nadnárodních společností, které nemají s výrobky ze skleněných vláken vůbec nic společného, by v každém případě vážně ovlivnilo důvěryhodnost analýzy zájmu Unie.
(117)
Je také třeba připomenout, že jak je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rovněž odhadla počet zaměstnanců v divizích využívajících skleněná vlákna v rámci společností, které během období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, přibližně na 27 000 osob. Tento odhad vycházel z podrobných údajů předložených uživateli v odpovědích na dotazník týkajících se konkrétně zaměstnanosti Unie v těchto divizích. Odhad byl proveden součtem těchto údajů a jejich následnou extrapolací k veškerému dovozu dotčeného výrobku z Číny během období šetření. Extrapolace byla založena na podílu spolupracujících uživatelů na celkovém čínském dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(118)
Na závěr je v tomto ohledu rovněž nutno poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku musel být výše uvedený odhad zrevidován. V důsledku revize činí zaměstnanost podle odhadů přibližně 22 000 osob.
3.1 Dopad nákladů na clo na ziskovost uživatelů
(119)
Několik uživatelů prohlásilo, že Komise ve 132. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podcenila dopad prozatímního antidumpingového cla na ziskovost, a tím i na životaschopnost evropského uživatelského odvětví. Tvrdili, že skutečný dopad je mnohem silnější a že úroveň prozatímního cla ohrožuje existenci mnoha těchto podniků v Unii.
(120)
V tomto ohledu je důležité poznamenat, že ekonomické posouzení provedené v prozatímním nařízení bylo založeno na hospodářských údajích poskytnutých uživateli, kteří spolupracovali při šetření. To byly ve skutečnosti jediné ověřitelné informace, které byly v tomto ohledu k dispozici. Ačkoli bylo toto posouzení kritizováno velkým počtem uživatelů, pouze jeden z nich poskytl dodatečné informace, které bylo možné použít ke zvýšení přesnosti analýzy. Dotčená strana je v každém případě uživatelem příze, a její podání tudíž nakonec nebylo při analýze vlivu na náklady zohledněno.
(121)
Byla vznesena dodatečná tvrzení, v nichž se uvádí, že dopad na malé a střední podniky je větší, než jak bylo stanoveno. V tomto ohledu však bylo poskytnuto málo konkrétních důkazů, jelikož tito uživatelé plně nespolupracovali. Mezi spolupracující uživatele samozřejmě patří některé nadnárodní společnosti a účinek cel na ně je zpravidla omezenější. Aby byl nicméně tento narušující dopad na výpočet vyloučen, Komise v závěrečné fázi stanovila průměrný vliv na náklady spolupracujících uživatelů pouze u divize využívající skleněná vlákna, nikoli u celých společností - viz 123. bod odůvodnění níže.
(122)
Po vyloučení příze z definice výrobku muselo být zrevidováno posouzení provedené v prozatímní fázi tím, že z analýzy byly vyňaty společnosti využívající přízi. Kromě toho bylo v důsledku posouzení nutné provést další úpravy ohledně úrovní cel, která mají být uplatněna (viz 139. bod odůvodnění níže).
(123)
Vzhledem k výše uvedeným revizím bude vypočtený dopad cla na uživatelské odvětví činit v průměru přibližně pouze 0,5 procentních bodů a až 2,3 procentních bodů na zisk divizí uživatelů, které využívají skleněná vlákna. Dopad bude tudíž mnohem menší, než se očekávalo v prozatímní fázi, pokud vůbec k nějakém významnému dopadu dojde, jelikož je nepravděpodobné, že by malé zvýšení výrobní ceny, jako například zvýšení, které mohlo být způsobeno stávajícími celními sazbami, nebylo možné zcela nebo alespoň zčásti přenést na odběratele.
(124)
Samozřejmě že pokud jde o schopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele, byly od žadatele obdrženy informace o vývoji výrobní ceny pryskyřice, což je pro uživatele další klíčový náklad a někdy dokonce představuje převážnou část výrobní ceny kompozitních konečných výrobků. Toto podání uvádí, že zatímco prodejní cena skleněných vláken (výrobní cena pro uživatele) zůstala po velmi dlouhou dobu stabilní, výrobní cena pryskyřice se během téhož období zdvojnásobila. Zvýšení ceny pryskyřice bylo od konce roku 2009 opět zřetelné. Navzdory tomuto velice výraznému nárůstu cen uživatelé tuto klíčovou surovinu nadále kupovali a prodávali své konečné výrobky a udrželi si konkurenceschopnost. Proto je pravděpodobné, že se jim podařilo přenést alespoň část zvýšení výrobní ceny na odběratele. Pokud lze takto výrazný nárůst výrobní ceny (zčásti) přenést na odběratele, není žádný důvod, proč by tomu tak nemohlo být u antidumpingového cla ze skleněných vláken, a to na úrovni pro odstranění újmy.
(125)
Některé strany tvrdily, že určití uživatelé včetně globálních skupin přesouvají a/nebo přesunou výrobu mimo Unii, čímž může dojít ke ztrátě pracovních míst u uživatelů v Unii; navíc to rovněž může mít dopad na zákazníky uživatelů, jakož i na výrobce plastů, kteří rovněž dodávají materiály uživatelům skleněných vláken vyrábějícím kompozitní materiál. To je však možný důsledek uložení cel na jakýkoli meziprodukt, a nikoli pouze na skleněná vlákna. Uživatelé na navazujících trzích mohou také požádat o ochranu v rámci antidumpingového řízení, jak k tomu již došlo u otevřených síťovin ze skleněných vláken. Takové účinky, které podle tvrzení vznikly, by nyní byly v každém případě podle všeho velice omezené v důsledku úrovní cel, která se mají uplatnit (viz 139. bod odůvodnění níže).
(126)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v důsledku zvýšení cen způsobeného navrhovanými opatřeními nebylo ohroženo přežití žádného z uživatelů, kteří spolupracovali při šetření a předložili hospodářské údaje, které Komise mohla vyšetřit.
3.2 Zabezpečení dodávek
(127)
Několik uživatelů zopakovalo tvrzení, že je ohroženo zabezpečení dodávek na trh Unie a že antidumpingová opatření tuto situaci ještě zhoršují. Své tvrzení doložili určitými důkazy, které poukazují na neschopnost výrobního odvětví Unie zabezpečit dodávku skleněných vláken pro uživatelské odvětví v požadovaném objemu a za požadované ceny. Ve stejném smyslu bylo tvrzení Komise, že nevyužitá kapacita v Unii byla dostatečně velká na to, aby nahradila dovoz z ČLR, považováno za zjednodušené a neodůvodněné.
(128)
Tato otázka byla podrobena další analýze. Od žadatele byly rovněž získány nové informace o výrobním objemu, využití kapacity a poptávce. Takto získané a analyzované informace potvrdily, že v prvním pololetí roku 2010 skutečně došlo k omezení dodávek některých výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, a to v důsledku nedostatku zásob vzniklého na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Mezitím se však podle očekávání, která jsou v tomto ohledu obsažena v prozatímním nařízení (145. až 149. bod odůvodnění), nárůst poptávky podle všeho ustálil a byly poskytnuty důkazy, že dodavatelé v EU během roku 2010 výrazně zvýšili svoji produkci, která je bezprostředně k dispozici. Bylo rovněž ohlášeno, že v krátkodobém a střednědobém výhledu dojde k dalšímu zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie. Kromě toho byly rovněž předloženy důkazy výrazného zvýšení výrobní kapacity v několika dalších vyrábějících zemích mimo Unii.
(129)
Aktualizované údaje o výrobě a výrobní kapacitě příze byly méně uklidňující a také nezávislá studie trhu poukázala na jednoznačně méně příznivou situaci týkající se dodávky příze. Jelikož však příze byla vyloučena z definice výrobku, nemá již tato záležitost význam.
(130)
Několik uživatelů rovněž tvrdilo, že někteří výrobci v Unii bezprostředně před zveřejněním prozatímního nařízení výrazně zvýšili ceny některý výrobků a začali požadovat zvýšení cen, když uživatelé vyjádřili zájem o další množství. Rovněž bylo vzneseno tvrzení, že někteří výrobci v Unii byli na rozdíl od předchozí praxe ochotní přistoupit pouze na krátkodobé smlouvy (kratší než 1 rok). Toto tvrzení bylo doloženo určitými důkazy a uživatelé se domnívali, že poukazují na skutečnost, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopné zajistit dodávku množství požadovaných trhem za přiměřené ceny.
(131)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že po uložení antidumpingových opatření lze očekávat určité zvýšení cen na trhu v Unii. Proto není neobvyklé, že bylo také zaznamenáno určité zvýšení cen ze strany výrobců v Unii. Pokud jde o krátkodobé smlouvy, jde o záležitost mezi kupujícím a prodejcem, která nemusí nutně souviset s krátkodobým nedostatkem nabídky, ale lze ji vysvětlit mnoha jinými faktory, které ovlivňují trh. Jak již bylo zmíněno výše ve 128. bodě odůvodnění, v každém případě se zdá, že se situace týkající se nabídky skleněných vláken v průběhu roku 2010 vrátila k normálnímu stavu. Z těchto důvodů se výše uvedená tvrzení zamítají.
4. Závěr o zájmu Unie
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se závěry 150. až 151. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují a je s konečnou platností vyvozen závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečných antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(133)
Žadatel tvrdil, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakoval svůj názor, že by úroveň mezi 12 % a 15 % byla odůvodněnější vzhledem k tomu, že odvětví skleněných vláken je velice náročné na kapitál. Tvrdil, že tato mnohem vyšší úroveň ziskovosti je nutná k tomu, aby byla zajištěna zdravá návratnost kapitálu a umožněny nové investice. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo, a tudíž je vyvozen závěr, že by 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi mělo být zachováno.
(134)
Pokud jde o stanovení úrovně pro odstranění újmy, jak je již uvedeno výše v 71. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně pro odstranění újmy byly rovněž uplatněny změny metodiky, které ovlivňují výpočet cenového podbízení - tj. i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobku a iii) úprava nákladů vynaložených po dovozu.
(135)
S cílem vyloučit přízi a zohlednit v analýze újmy zvláštní vlastnosti každé skupiny výrobků (pramenců, střiže a rohoží) Komise využila podrobné finanční informace, které jí poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku samostatně pro jednotlivé typy výrobku. V tomto ohledu byly místo celkových údajů, které byly použity při prozatímních výpočtech a zahrnovaly přízi (viz 155. bod odůvodnění prozatímního nařízení), použity samostatné finanční údaje o hlavní skupině výrobků (pramencích, střiži a rohožích). Výsledný výpočet lépe odráží situaci na trhu a pokud možno zohledňuje zrevidovanou definici výrobku, jakož i zvláštní vlastnosti hlavních typů výrobku.
(136)
Výše popsané změny byly podnětem k rozsáhlé revizi prozatímních úrovní pro odstranění újmy.
2. Konečná opatření
(137)
S přihlédnutím k výše popsaným skutečnostem se má za to, že v souladu s článkem 9 základního nařízení by na dovoz dotčeného výrobku mělo být uloženo konečné antidumpingové clo.
(138)
Jelikož jsou nyní úrovně pro odstranění újmy nižší než stanovená dumpingová rozpětí, měla by konečná opatření vycházet z úrovně pro odstranění újmy.
(139)
Na základě výše uvedeného je sazba cla, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením, tato:
Vyvážející výrobce
Navržené antidumpingové clo (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(140)
Individuální sazba cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Proto odráží situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tato sazba nevztahuje a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití této individuální antidumpingové celní sazby pro dotčenou společnost (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba neprodleně zaslat Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména informacemi o změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení odpovídajícím způsobem změněno aktualizací odkazu na společnost, na kterou se vztahuje individuální celní sazba.
(142)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátního celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(143)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena. Jelikož je příze nyní vyloučena z definice výrobku (viz 13. až 24. bod odůvodnění), měly by být částky prozatímně zajištěné z dovozu příze uvolněny. Jelikož jsou konečné celní sazby nižší než prozatímní celní sazby, měly by být uvolněny částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Všechny ostatní společnosti
13,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Uvolní se částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (ES) č. 812/2010 z dovozu příze ze skleněných vláken s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), v současnosti kódu KN ex 7019 19 10 (kódy TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 a 7019191079) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 812/2010 z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. března 2011.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 248/2011,
annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1)
Komissio otti asetuksella (EU) N:o 812/2010 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa.
(2)
Menettely aloitettiin, kun Euroopan lasikuitutuottajien liitto (European Glass Fibre Producers Association, nykyiseltä nimeltään GlassFibreEurope), jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 3 päivänä marraskuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tiettyjen jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden kokonaistuotannosta unionissa.
(3)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. MYÖHEMPI MENETTELY
(4)
Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, useat asianomaiset osapuolet esittivät kirjallisesti huomautuksensa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.
(5)
Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 11 kappaleessa mainittujen tarkastusten lisäksi tehtiin tarkastuskäynti Saerbeckissä Saksassa sijaitsevan Saertex-yrityksen toimitiloihin; yritys on yksi lasikuidun käyttäjistä, joka toimi yhteistyössä ja vastasi käyttäjille lähetettyyn kyselylomakkeeseen.
(6)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa tiettyjen Kiinasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista, sellaisina kuin ne ovat tarkistettuna tämän asetuksen mukaisesti, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Osapuolille varattiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
(7)
Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin huomioon soveltuvin osin.
1. Tutkimuksen rajaus: Malesiasta, Taiwanista ja Turkista peräisin oleva tuonti
(8)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tiettyjen Malesiasta, Taiwanista ja Turkista peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonti olisi pitänyt sisällyttää tämän tutkimuksen piiriin. Kyseinen tuottaja väitti, että näiden maiden jättäminen tutkimuksen ulkopuolelle oli syrjivää, koska alustavien päätelmien mukaan näistä kolmesta maasta tulevan tuonnin määrä ei ole vähäpätöinen ja hintojen alittavuudesta on alustavaa näyttöä.
(9)
Ensinnäkin on huomattava, että tutkimuksen vireillepanovaiheessa polkumyynnistä, vahingosta tai syy-yhteydestä ei ollut perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdassa edellytettyä alustavaa näyttöä, joka oikeuttaisi näistä maista tulevaa tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn vireillepanon. Valituksen tekijä toimitti itse asiassa tuontimääristä tietoja, joiden mukaan muista maista tulevan tuontimäärät ja niiden markkinaosuudet ovat pienentyneet vuodesta 2004.
(10)
Alustavassa vaiheessa Malesiaa, Taiwania ja Turkkia koskeva analyysi vahvisti, että tuonti sekä Taiwanista että Turkista väheni tarkastelujaksolla (2,0 %:sta 1,5 %:iin ja 2,9 %:sta 2,5 %:iin) ja tuonti Malesiasta kasvoi hieman (1 %:sta 1,7 %:iin). Vaikka tämän tuonnin määrä on perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa edellytettyä tuonnin vähimmäistasoa suurempi, muut vaatimukset näiden maiden ottamiseksi mukaan tutkimukseen eivät täyttyneet. Erityisesti mitään sellaisia tietoja ei saatu, jotka olisivat osoittaneet minkään maan harjoittaneen polkumyyntiä. Tämän vuoksi on hylättävä väite, jonka mukaan Malesia, Taiwan ja Turkki olisi pitänyt ottaa mukaan tutkimukseen.
C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(11)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 kappaleen mukaan menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa kuvattu tarkasteltavana oleva tuote on enintään 50 mm pituiset silvotut lasikuitusäikeet, jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, raakalanka (slivers) ja lasikuitufilamenttilanka sekä lasikuitufilamenteista valmistetut matot, ei kuitenkaan lasivillasta valmistetut matot, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 ja ex 7019 31 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(12)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 kappaleessa lisäksi todetaan, lankoja päätettiin alustavasti käsitellä osana tarkasteltavana olevaa tuotetta, vaikka tätä onkin tutkittava ja harkittava lisää lopullisessa vaiheessa.
1.1 Langat
(13)
Väliaikaisista toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen tutkittiin tarkemmin väitettä, jonka mukaan langat olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa esitettiin useita näkemyksiä, joiden mukaan langat olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 18 ja 19 kappale). Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saatiin lisäksi asianomaisilta osapuolilta merkittävästi uutta ja tarkempaa tietoa. Kaikki saadut huomautukset analysoitiin tarkasti, kuten jäljempänä selitetään.
(14)
Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että langat olisi erotettava muista kolmesta perustuotelajista, jotka mainitaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 17 kappaleessa, koska i) langoilla on erilaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet, ii) lankojen ja muiden kolmen perustuotelajin tuotantoprosessit ovat erilaiset ja iii) lankoja käytetään eri tarkoituksiin.
(15)
Väitteistä i ja ii toimitettiin näyttöä, jossa esitettiin toisaalta jatkuvakuituisen kiertämättömän lasikuitulangan (rovings-langan), silvottujen lasikuitusäikeiden ja mattojen ja toisaalta lankojen erilaisia ominaisuuksia. Tiedoissa tuotiin erityisesti esiin, että matot ja silvotut lasikuitusäikeet valmistetaan tyypillisesti rovings-langasta eikä langoista. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala kiisti tämän erottelun ja väitti, että jotkin silvotut lasikuitusäikeet itse asiassa valmistetaan langoista. Joidenkin langoista valmistettujen silvottujen lasikuitusäikeiden esiintyminen ei kuitenkaan tarkoita sitä, että lankojen olisi katsottava kuuluvan tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään (ks. myös 20 kappale).
(16)
Yksi asianomainen osapuoli toimitti kemiallisten ja fyysisten perusominaisuuksien eroja koskevan ensimmäisen väitteen osalta merkittävän tutkimuslaitoksen tutkimuksen. Tutkimuksessa verrattiin mm. rovings-langan ja lankojen fyysisiä ja kemiallisia ominaisuuksia. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen vertailun tuloksista esitettiin joitakin varauksellisia kommentteja, jotka puolestaan kannustivat tiettyjä lankojen käyttäjiä esittämään joitakin tärkeitä huomautuksia. Näistä tiedoista voidaan päätellä, että rovings-langan, mattojen ja silvottujen lasikuitusäikeiden yksi olennainen kemiallinen komponentti on silaani, kemiallinen kiinnitysaine, joka helpottaa hartsin imeytymistä matriiseissa. Lankoja ei yleensä tehdä samalla kemiallisella kiinnitysaineella vaan tärkkelys-öljy-pohjaisella kemiallisella sideaineella, jota lisätään voitelu- ja suoja-aineeksi, jotta lanka kestää suurella nopeudella tapahtuvasta kutomisesta aiheutuvan rasituksen. Rovings-langassa kiinnitysaine auttaa hartsin imeytymisessä, kun taas sideaine hylkii hartsia. Kemiallisista perusominaisuuksista vahvistettiin myös, että lankojen lasiraaka-aineen koostumus on vakaampi ja partikkelikoko yhtenäisempi kuin muiden tuotelajien raaka-aineen.
(17)
Fyysisten ominaisuuksien kannalta tarkasteltuna langoilla ei vaikuta olevan samoja fyysisiä perusominaisuuksia kuin muilla tuotelajeilla. Ensiksikin yleisesti tunnustetaan, että langat ovat yleensä hienompaa materiaalia, jonka kuidun halkaisija ja langan massa pituusyksikköä kohti on pienempi kuin rovings-langan. Toiseksi langat ovat ainoa tuotelaji, joka on kierretty (vaikka myös kierteettömiä lankoja on olemassa).
(18)
Vaikka kaikki osapuolet tunnustivat tuotantoprosessien eroja koskevan toisen väitteen osalta, että neljä perustuotelajia valmistetaan sulatetusta lasimassasta, joka sisältää kvartsihiekkaa, soodaa, kalkkikiveä, kaoliinia ja dolomiittiä ja joka vedetään kuumuutta kestävissä platina-rodiumsuuttimissa olevien reikien läpi, lankojen ja muiden tutkimuksen kohteena olevien tuotteiden valmistusprosessissa on joitakin merkittäviä eroja. Ensiksikin lankojen valmistuksessa tarvitaan suurempaa täsmällisyyttä sekä vakaampaa lämpötilan valvontaa ja energiapanosta, koska sovellettavat valvontaparametrit ovat tiukempia (esim. virtaus suuttimen reikien läpi). Koska suuttimen reiät ovat pienempiä, tuotantomäärä on merkittävästi pienempi verrattuna muihin tuotteisiin. Sen vuoksi uuneja käytetään joko lankojen tai rovings-langan tuottamiseen, ja lasikuidun tuottajat eivät taloudellisista syistä tuota näitä kahta tuotetta vuorotellen samassa uunissa. Toinen ero tuotantoprosessissa on, että suuttimen läpi vetämisen jälkeen langoille tehdään kiertokäsittely.
(19)
Sovellusten eroavaisuuksia koskevasta väitteestä iii havaittiin, että lankojen erilaiset kemialliset ominaisuudet rovings-lankaan, silvottuihin lasikuitusäikeisiin ja mattoihin verrattuna liittyvät lankojen erilaisiin käyttötapoihin. Vaikka oli alustavasti päätelty, että lähes kaikilla tarkasteltavana olevan tuotteen lajeilla on periaatteessa sama käyttötarkoitus, asiaa tutkittiin alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatujen kommenttien perusteella vielä tarkemmin ja vahvistettiin, että rovings-lankoja, silvottuja lasikuitusäikeitä ja mattoja käytettiin muovikomposiittien lujitteena, kun taas lankoja käytettiin ensisijaisesti paljon kevyempien teknisten materiaalien tuottamiseen teknisiin kangassovelluksiin, kuten erittäin suorituskykyisiin eristys-, suoja- ja suodatussovelluksiin. Joissakin tapauksissa myös lanka voi soveltua vahvikkeeksi mutta vain hyvin harvoissa tapauksissa ja silloinkin erittäin epätodennäköisesti taloudellisista syistä, koska lankojen omakustannushinta on suhteessa erittäin korkea verrattuna rovings-lankaan.
(20)
Edellä esitetyt eroavaisuudet huomioon ottaen ei ole yllättävää, että myös markkinoilla lankoja pidetään erilaisina kuin muita kolmea tuotetta. Sekä käyttäjät että unionin tuotannonala toimittivat tiedoksi raportin, joka julkaistiin komposiittituotteisiin erikoistuneessa riippumattomassa lehdessä. Tässä raportissa, joka ei liity millään tavalla tähän polkumyyntimenettelyyn, selvitettiin ensin, että tuotantoon ja käyttöön liittyvistä syistä langat ja rovings-lanka olisi erotettava toisistaan. Sen jälkeen siinä analysoitiin yksityiskohtaisesti lasikuidun maailmanlaajuista tuotantokapasiteettia kahden ryhmän eli i) rovings-langan, silvottujen lasikuitusäikeiden ja mattojen sekä ii) lankojen osalta (3).
(21)
Jos tarkastellaan lankojen mahdollista korvattavuutta muilla perustuotelajeilla, on huomattava, että tämä olisi teoriassa mahdollista, koska lankoja voitaisiin käyttää joissakin sovelluksissa muiden tuotelajien sijaan, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 kappaleessa jo todettiin. Tarkemman analyysin jälkeen komissio kuitenkin havaitsi, että käytännössä tämä ei olisi lainkaan taloudellisesti järkevä vaihtoehto, kun otetaan huomioon lankojen ja muiden tuotelajien valmistuskustannusten merkittävät erot, jotka selittyvät 18 kappaleessa mainituilla tuotantoprosessien eroilla.
(22)
Valituksessa, jonka perusteella tämä tutkimus pantiin vireille, mainittiin nimenomaisesti, että tarkasteltavana olevalla tuotteella on yksi yksilöllinen tehtävä ja näin ollen tarkoitus ja käyttö, nimittäin muovikomposiittien lujittaminen. Edellä esitetyssä analyysissä kuitenkin vahvistettiin, että lankojen ja toisaalta rovings-lankojen (sekä silvottujen lasikuitusäikeiden ja mattojen) tuotantoprosessien erojen tuloksena näiden tuotteiden fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ovat hyvin erilaiset, kun otetaan huomioon lankojen erilaiset sovellukset, mukaan lukien niiden käyttö useisiin muihinkin tarkoituksiin kuin komposiittimateriaaleihin. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut kommentit eivät olleet sellaisia, että tätä päätelmää olisi muutettu.
(23)
Edellä esitetyn perusteella väite, jonka mukaan langat olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle erilaisten fyysisten ja kemiallisten perusominaisuuksien sekä käyttötarkoitusten takia rovings-lankoihin, silvottuihin lasikuitusäikeisiin ja mattoihin verrattuna, voidaan hyväksyä. Päätellään siis, että langat olisi suljettava pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä, sellaisena kuin se esitetään väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. Langat jätetään näin ollen lopullisesti menettelyn ulkopuolelle.
(24)
On myös huomattava, että yksi asianomainen osapuoli esitti ohuiden lankojen jättämistä pois määritelmästä, mutta tällä ei ole enää merkitystä, koska kaikki langat jätettiin pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä.
1.2 Teksturoidut jatkuvakuituiset kiertämättömät lasikuitulangat (rovings-langat)
(25)
Yksi asianomainen osapuoli esitti teksturoitujen rovings-lankojen jättämistä pois määritelmästä. Tämä perustui siihen, että teksturoituja rovings-lankoja olisi käsiteltävä saman periaatteen mukaisesti kuin kyllästettyjä rovings-lankoja, koska kyseessä ei ole enää rovings-lanka vaan pidemmälle jalostettu tuote.
(26)
Tähän liittyen on tärkeää muistuttaa syistä, joiden vuoksi tietyt kyllästetyt rovings-langat jätettiin määritelmän ulkopuolelle. Tietyt rovings-langat ja langat jätettiin määritelmän ulkopuolelle, koska näille lajeille on tehty erityiskäsittely päällystämällä ja kyllästämällä ja niillä on yli 3 prosentin hehkutushäviö, minkä vuoksi niiden fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ovat erilaiset.
(27)
Teksturoitujen rovings-lankojen osalta katsotaan, että kyseessä ovat rovings-langat, joita ei ole päällystetty tai kyllästetty ja joiden hehkutushäviö on 0,3-0,13 prosenttia. Sen vuoksi ne ovat selvästi eri tuotteita kuin kyllästetyt rovings-langat, jotka suljettiin tutkimuksesta alustavassa vaiheessa. Lisäksi havaittiin, että teksturoituja rovings-lankoja käytetään muiden rovings-lankojen, silvottujen lasikuitusäikeiden ja mattojen tavoin ensisijaisesti muovikomposiittien lujitteena. Näin ollen niitä koskee selvästi sekä valituksessa että tämän menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitetty tuotteen määritelmä, eikä vaikuta olevan mitään syitä, minkä vuoksi olisi perusteltua jättää ne ulkopuolelle.
(28)
Sen vuoksi päätellään, että teksturoidut rovings-langat kuuluvat selvästi ja kiistämättä tämän menettelyn tuotteen määritelmän piiriin, eikä väite, jonka mukaan ne olisi jätettävä määritelmän ulkopuolelle, perustu riittäviin tosiseikkoihin, ja se on hylättävä.
1.3 Päätelmä
(29)
Tuotteen määritelmästä ei esitetty muita väitteitä.
(30)
Edellä esitetyn perusteella katsottiin tarkoituksenmukaiseksi tarkastella uudelleen väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaista tuotteen määritelmää. Tarkasteltavana oleva tuote määritellään sen vuoksi lopullisesti siten, että määritelmään kuuluvat enintään 50 mm:n pituiset silvotut lasikuitusäikeet, jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, pois luettuna kyllästetty ja päällystetty jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, jolla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO standardin 1887 mukaisesti), sekä lasikuitufilamentista valmistetut matot, pois luettuna lasivillasta valmistetut matot.
2. Samankaltainen tuote
(31)
Koska asiaan liittyviä väitteitä tai huomautuksia ei esitetty ja kun otetaan huomioon edellä 13-23 kappaleessa esitetyt päätelmät, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
D. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(32)
Väliaikaisten toimenpiteiden julkaisemisen jälkeen yksi vientiä harjoittava tuottaja/ryhmä, jolle ei myönnetty markkinatalouskohtelua, esitti uudelleen vastalauseensa markkinatalouskohtelupyynnön hylkäämisestä. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja/ryhmä kuitenkin vain lähinnä toisti menettelyssä jo aiemmin esitetyt väitteet eikä esittänyt mitään uusia perusteluja. Kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa selitettiin, näitä väitteitä käsiteltiin jo yksityiskohtaisesti kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle/ryhmälle osoitetussa viestissä.
(33)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kyseinen vientiä harjoittava tuottaja/ryhmä vielä väitti, että komissio ei ollut ottanut huomioon toimitettua uutta näyttöä. Näytöllä, johon viitattiin, tarkoitettiin vain joitakin asiakirjoja, jotka tukivat yrityksen johtokunnan kokoonpanosta jo esitettyä väitettä, johon on toimitettu vastaus. Näin ollen ei esitetty mitään sellaista uutta näyttöä, joka kyseenalaistaisi kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan/ryhmän markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön hylkäämispäätöksen.
(34)
Tämän vuoksi vahvistetaan lopullisesti alustavat päätelmät, jotka koskevat kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan/ryhmän markkinatalouskohtelupyyntöä.
(35)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21-29 kappaleessa esitetyt markkinatalouskohtelua koskevat päätelmät vahvistetaan lopullisesti.
2. Yksilöllinen kohtelu
(36)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama vientiä harjoittava tuottaja/ryhmä, joka kommentoi markkinatalouskohtelupäätöstä, vastusti myös yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön hylkäämistä. Osapuoli väitti, että komissio ei perustellut riittävästi yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön hylkäämistä.
(37)
Tältä osin on todettava, että kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26 kappaleen markkinatalouskohtelua käsittelevässä osassa todettiin, kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan hallituksen jäsenistä suurimman osan nimitti eräs valtion enemmistöomistuksessa oleva yritys. Tämän vuoksi ei voitu sulkea pois mahdollisuutta, että valtio puuttui merkittävästi tämän vientiä harjoittavan tuottajan päätöksentekoprosessiin.
(38)
Sen vuoksi kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta vahvistetaan, että koska se ei pystynyt osoittamaan olevansa riittävän riippumaton valtion toiminnasta, se ei täyttänyt perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan vaatimusta, ja näin ollen sen yksilöllistä kohtelua koskeva pyyntö on hylättävä.
(39)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen edellä mainittu vientiä harjoittava tuottaja ja muut vientiä harjoittavat tuottajat, joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua, väittivät, että niiden yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön hylkääminen ei ollut WTO:n paneelin kiistassa DS 397 (Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rauta- ja teräskiinnittimien tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitoimenpiteet) antaman raportin mukaista. On huomattava, että edellä mainittu paneelin raportti ei ole vielä lopullinen, koska WTO:n riitojenratkaisuelin ei ole hyväksynyt sitä. Paneelin raporttia koskeva valitusaika ei liioin ole vielä päättynyt. Näin ollen väite hylättiin.
(40)
Koska yksilöllisestä kohtelusta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 30-33 kappaleen sisältö vahvistetaan, ja päätellään lopullisesti, että yksilöllistä kohtelua ei pitäisi myöntää yhdellekään otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle/ryhmälle, jolle ei myönnetty markkinatalouskohtelua.
3. Normaaliarvo
3.1 Normaaliarvon määrittäminen sille vientiä harjoittavalle tuottajalle/ryhmälle, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu
(41)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja/ryhmä, jolle oli myönnetty markkinatalouskohtelu, katsoi, että sellaisten tuotelajien osalta, joita ei myyty edustavia määriä (tai ei lainkaan) kotimarkkinoilla, samankaltaisen tuotteen normaaliarvo olisi laskettava laskennallisen normaaliarvon perusteella eikä siten kuin komissio teki alustavassa vaiheessa eli käyttämällä tuotelajeja läheisesti muistuttavien lajien (asianmukaisesti oikaistuja) edustavia kotimarkkinahintoja.
(42)
Väite hyväksyttiin, ja muiden kuin edustavien tuotelajien (eli niiden, joiden kotimarkkinamyynti oli alle 5 prosenttia vientimyynnistä unioniin tai joita ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla) normaaliarvo laskettiin käyttäen perustana tuotelajikohtaisia valmistuskustannuksia, joihin lisättiin tietty summa myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa varten. Jos kotimarkkinamyyntiä esiintyi, kyseisten tuotelajien osalta käytettiin kaiken kotimarkkinamyynnin voittoa tuotelajia kohti (koska kaiken näiden tuotelajien kotimarkkinamyynnin havaittiin olevan kannattavaa, perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan vaatimus täyttyi selvästi). Jos kotimarkkinamyyntiä ei ollut, käytettiin keskimääräistä voittoa. Yhden tuotelajin osalta ei toimitettu valmistuskustannuksia, ja siitä käytettiin läheisesti muistuttavan tuotelajin laskennallista normaaliarvoa.
(43)
Muista tuotelajeista tutkittiin tämän jälkeen, voitiinko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, kotimarkkinamyyntiä pitää perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37-40 kappaleessa kuvatulla tavalla.
(44)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että vain muutaman verrattavissa olevan tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismyyntimäärästä yli 80 prosenttia oli kannattavaa, minkä vuoksi kotimarkkinoiden kokonaismyyntiä voitiin käyttää keskimääräisen hinnan laskemiseksi näiden tuotelajien normaaliarvon määrittämistä varten. Muiden tuotelajien osalta käytettiin ainoastaan kannattavaa myyntiä.
(45)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja/ryhmä, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, väitti, että muiden kuin edustavien tuotelajien laskennallisen normaaliarvon määrittämiseen käytetty menetelmä, jota kuvataan 42 kappaleessa eli kyseisten tuotelajien kannattavasta myynnistä saadun voiton käyttö, on vastoin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan sanamuotoa. Lisäksi se väitti, että vakiintuneena käytäntönä on ollut käyttää kaikkien tuotelajien kaikesta kannattavasta myynnistä saatua keskimääräistä voittoa muodostettaessa laskennallista normaaliarvoa tietylle tuotelajille ja että käytännön muuttaminen rikkoisi oikeusvarmuuden periaatetta.
(46)
On syytä huomata, että 42 kappaleessa kuvattu menetelmä vastaa perusasetuksen 2 artiklan 6 artiklaa, jonka mukaan voiton määrien on perustuttava tosiasialliseen tietoon, joka koskee viejän tai valmistajan samankaltaisen tuotteen myyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä. Ilmaisun ’samankaltaisen tuotteen’ käyttö ei sulje pois tutkimuksen kohteena olevan tuotteen jakamista tuotelajeihin tarpeen mukaan. Lisäksi sovellettavan WTO:n oikeuskäytännön (4) mukaan niiden tuotelajien, joille on muodostettava laskennallinen normaaliarvo, myynnille tavanomaisessa kaupankäynnissä vahvistetun tosiasiallisen voittomarginaalin käyttöä ei voida jättää huomiotta. On myös huomattava, että kyseinen vientiä harjoittava tuottaja/ryhmä ei ole osoittanut, että niiden tuotelajien myyntiä, joista oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo, ei pitäisi pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena. Lopuksi on vielä huomautettava, että edellä kuvattu menetelmä on tasapuolinen. Tapauksissa, joissa kyseisen tuotelajin myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä saatu voittomarginaali on alempi kuin kaikkien tuotelajien myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä saatu painotettu keskimääräinen voitto, laskennallisen normaaliarvon muodostamisessa käytetään kyseisen tuotelajin alempaa voittomarginaalia. Tämän vuoksi väite hylättiin.
3.2 Normaaliarvon määrittäminen niille vientiä harjoittaville tuottajille/ryhmille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua
a) Vertailumaa
(47)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli kommentoi, että Turkkia ei pitäisi käyttää vertailumaana, ja ehdotti Malesiaa vertailumaaksi. Huomautukselle ei esitetty lisäperusteita, eikä sitä näin ollen otettu huomioon.
(48)
Kun langat päätettiin jättää tuotteen määritelmän ulkopuolelle tutkimuksessa (ks. edellä), se seikka, että Turkissa ei tuoteta lankoja, ei enää estä sen valintaa vertailumaaksi, koska minkään tutkittavan tuotelajin normaaliarvoa ei ole tarpeen muodostaa laskennallisesti (ks. myös jäljempänä 50 ja 51 kappale).
(49)
Edellä esitetyn perusteella päätellään lopullisesti, että vertailumaana olisi tässä menettelyssä käytettävä Turkkia.
b) Normaaliarvon määrittäminen
(50)
Väliaikaisista toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli väitti, että samankaltaisen tuotteen normaaliarvo Turkissa ei ehkä ole oikea, koska turkkilaisen yhteistyössä toimineen yrityksen kustannusrakenne on vääristynyt. Tutkimuksessa vahvistettiinkin, että turkkilaisella yhteistyössä toimineella yrityksellä oli merkittäviä rahoituskustannuksia, jotka saattoivat vääristää normaaliarvon laskemista etenkin silloin, kun se määritettiin laskennallisesti.
(51)
Laskelmien mahdollisten vääristymien välttämiseksi päätettiin ryhmitellä tuotelajit ja tehdä ero vain tuotteen pääominaisuuksien välille. Ryhmittely paransi tarkasteltavana olevan tuotteen ja turkkilaisen samankaltaisen tuotteen myyntimäärien vertailukelpoisuutta ja mahdollisti todellisten hintojen käytön laskennallisen normaaliarvon sijaan, jolloin olisi täytynyt käyttää myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia, joita rahoituskustannukset ovat mahdollisesti vääristäneet.
4. Vientihinta ja hintavertailu
(52)
Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 48-50 kappaleessa esitetyt päätelmät vientihinnoista ja vientihintojen vertaamisesta vastaavaan normaaliarvoon vahvistetaan lopullisesti.
5. Polkumyyntimarginaalit
(53)
Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 51-54 kappaleessa esitetyt polkumyyntimarginaalin yleistä laskentamenetelmää koskevat päätelmät vahvistetaan lopullisesti.
(54)
Edellä mainituista normaaliarvon laskemista koskevista muutoksista ja joidenkin laskentavirheiden oikaisuista johtuen polkumyynnin lopullinen määrä prosenttiosuutena vapaasti unionin rajalla tullaamattomana CIF-nettohinnasta määritettiin seuraavasti:
Taulukko 1
Polkumyyntimarginaalit
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
29,7 %
E. VAHINKO
(55)
On huomattava, että kun langat jätettiin tuotteen määritelmän ulkopuolelle (ks. 13-23 kappale), vahinkoanalyysiä oli mukautettava kolmen muun tärkeimmän tuotelajin eli jatkuvakuituisen kiertämättömän lasikuitulangan (rovings-langan), silvottujen lasikuitusäikeiden ja mattojen osalta. Tämä edellytti joidenkin vahinkoindikaattoreiden, polkumyyntituonnin määrän sekä hintojen alittavuuden ja vahingon poistavan tason laskelmien tarkistamista.
1. Unionin tuotannonala
(56)
Unionin tuotannonalan määritelmästä tai unionin tuottajien otoksen edustavuudesta ei esitetty uusia väitteitä tai huomautuksia. Kun otetaan huomioon tämä seikka ja se, että tuotteen määritelmän ulkopuolelle jätetty tuotelaji eli langat edustaa vähäistä osuutta unionin tuottajien tuotannosta ja myynnistä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 56-58 kappaleen päätelmät voidaan vahvistaa.
2. Unionin kulutus
(57)
Unionin kulutuksesta on huomattava edellä 55 kappaleessa esitetyn mukaisesti, että kun yksi neljästä päätuotelajista eli langat jätettiin tutkimuksen ulkopuolelle, unionin kulutusmääriä oli tarkistettava.
(58)
Tämä tarkistus huomioon ottaen unionin kulutus kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 2
Unionin kulutus
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (tonnia)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indeksinä
100
105
104
77
(59)
Edellä esitetty kulutussuuntaus on samanlainen kuin tutkimuksen kohteena olevalle tuotteelle, sellaisena kuin se on määriteltynä väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa, vahvistettu suuntaus, eli kulutus nousi noin 5 prosenttia vuosina 2007-2008 ja putosi sitten erittäin merkittävästi eli 23 prosenttia tutkimusajanjaksolla vuoteen 2006 verrattuna.
3. Tuonti asianomaisesta maasta
(60)
Koska langat jätettiin tuotteen määritelmän ulkopuolelle, myös tuontitietoja oli tarkistettava.
(61)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuottajiin etuyhteydessä olevilta kiinalaisilta tuottajilta tulevaa tuontia ei olisi laskettava mukaan tähän tuontiin.
(62)
On muistettava, että otokseen valittujen kiinalaisten tuottajien tuontimäärän osuus tutkimusajanjaksolla oli alle 4 prosenttia Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 58 kappale). Osuus säilyy muuttumattomana, vaikka langat on jätetty pois tuotteen määritelmästä.
(63)
Koska vain kaksi unionin tuottajaa toi tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta tutkimusajanjaksolla, tämän tuonnin täsmällistä määrä ei voida paljastaa luottamuksellisuussyistä. Vaikka tämän tuonnin määrä vähennettäisiin tarkastelujakson joka vuoden osalta, tuontimäärien ja markkinaosuuksien suuntaus pysyisi pääosin muuttumattomana. Polkumyyntituonnin markkinaosuus olisi pienempi, vaikkakin vain alle yhden prosenttiyksikön tarkastelujakson kunakin vuotena, minkä vuoksi se ei vaikuttaisi yleiseen suuntaukseen tarkastelujaksolla.
(64)
Tarkistetut tuontitiedot ovat lankojen poissulkemisen jälkeen seuraavat:
a) Määrä
Taulukko 3
Tuonti Kiinasta (määrät)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (tonnia)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indeksinä
100
156
186
139
b) Markkinaosuus
Taulukko 4
Tuonti Kiinasta (markkinaosuus)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Markkinaosuus (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indeksinä
100
149
179
180
(65)
Näiden muutosten jälkeen alustavassa vaiheessa havaitut tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimääriä koskevat suuntaukset muuttuivat vain vähän. Tuontimäärän lisäys sekä absoluuttisesti että suhteellisesti on kuitenkin edelleen merkittävä. Tuonti kasvoi erittäin nopeasti tarkastelujaksolla, etenkin vuosien 2006 ja 2008 välillä (86 %), minkä jälkeen Kiinasta tuleva tuonti putosi kysynnän yleisen laskun seurauksena. Tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi kuitenkin edelleen vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, ja kasvua oli koko jaksolla 6,3 prosenttiyksikköä.
c) Hintojen kehitys
(66)
Kun langat oli suljettu pois tutkimuksesta, tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen CIF-tuontihinta laski merkittävästi (noin 3 %).
Taulukko 5
Tuonti Kiinasta (hinnat)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Keskihinta (euroa/tonni)
901
907
945
909
Indeksinä
100
101
105
101
(67)
Edellä esitetystä taulukosta kuitenkin näkyy, että suuntaus, jossa hinnat olivat erittäin vakaat tarkastelujaksolla, ei kuitenkaan muuttunut, minkä vuoksi voidaan vahvistaa tämän tuonnin hintasuuntausta koskevat päätelmät, jotka esitettiin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa.
d) Hintojen alittavuus
(68)
Hintojen alittavuutta koskevien laskelmien osalta alustavia marginaaleja oli tarkistettava, koska lankojen jättäminen pois tutkimuksesta edellytti vastaavan myynnin poistamista vahinkolaskelmista.
(69)
Lisäksi päätettiin ryhmitellä tuotelajit ja erotella toisistaan vain tuotteiden pääominaisuudet, kuten tutkimuksessa tehtiin polkumyynninkin osalta (ks. 50 ja 51 kappale). Tämän tuloksena kiinalaisen tuonnin se määrä kasvoi, jota verrattiin unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myyntiin, ja näin alittavuuslaskelmien edustavuus parani.
(70)
Lopuksi tehtiin oikaisu tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi, koska nämä kustannukset ovat välttämättömiä tarkasteltavana olevan tuotteen myynnille.
(71)
Hintojen alittavuutta koskevien laskelmien muututtua sen vuoksi, että i) langat jätettiin tutkimuksen ulkopuolelle, ii) tuotelajit ryhmiteltiin ja iii) tuonnin jälkeisiä kustannuksia oikaistiin, tarkistetut alittavuusmarginaalit olivat 18,2 prosenttia, kun keskimääräinen hintojen alittavuus oli 10,9 prosenttia. Edellä mainittuja muutoksia on sovellettu myös vahingon poistavaa tasoa koskeviin laskelmiin (ks. 134 kappale).
(72)
Koska muita väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 61-65 kappaleen päätelmät ottaen huomioon edellä mainitut muutokset.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
4.1 Vahinkoindikaattoreiden tarkistus lankojen poisjättämisen vuoksi
(73)
Lankojen jättäminen pois tuotteen määritelmästä edellytti väliaikaista tullia koskevan asetuksen jaksossa D.4 olevien tiettyjen taulukkojen mukauttamista. Lisäksi yhden otokseen valitun tuottajan myyntitietoihin oli tehtävä pieni korjaus. On huomattava, että otokseen valittujen tuottajien tuotanto ja myynti sisälsi vain suhteellisen vähän lankoja. Sen vuoksi oikaisut vaikuttivat eniten indikaattoreihin, jotka laskettiin kaikkien unionin tuottajien perusteella (myyntimäärä ja markkinaosuus). Oikaisut vaikuttivat myös otokseen valittujen tuottajien keskimääräisiin myyntihintoihin, mutta vähemmässä määrin. Havaitut suuntaukset, myös näiden indikaattoreiden osalta, pysyvät kuitenkin pääosin muuttumattomina verrattuna väliaikaista tullia koskevan asetuksen havaintoihin, kuten jäljempänä olevista taulukoista näkyy. Kun otetaan huomioon lankojen vähäinen merkitys tuottajien otoksessa, niiden jättäminen tuotteen määritelmän ulkopuolelle ei ole vaikuttanut rahoitusindikaattoreihin (kannattavuuteen, investointien tuottoon, kassavirtaan ja investointeihin). Jäljempänä esitetään avoimuuden vuoksi kaikki väliaikaista tullia koskevan asetuksen D.4 jaksossa lueteltuja vahinkoindikaattoreita koskevat taulukot, myös ne, jotka eivät ole muuttuneet.
(74)
Koska lankojen jättäminen tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle vaikutti otokseen valittujen tuottajien tuotantomäärän kehitykseen erittäin vähäisessä määrin verrattuna väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa annettuihin lukuihin (1 prosentin kasvu vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla), väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 67 kappaleen päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 6
Unionin tuotannonala - tuotanto
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (tonnia)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indeksinä
100
103
102
64
(75)
Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteettia koskevat luvut ovat kaiken kaikkiaan laskeneet lankojen poisjättämisen takia, mutta sillä ei ole ollut mitään vaikutusta suuntaukseen eikä kapasiteetin käyttöasteeseen. Tämän vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 69 kappaleen päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 7
Unionin tuotannonala - tuotantokapasiteetti
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kapasiteetti (tonnia)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indeksinä
100
100
102
89
Kapasiteetin käyttöaste (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indeksinä
100
103
100
71
(76)
Koska lankojen jättäminen tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle vaikutti otokseen valittujen tuottajien varastojen kehitykseen erittäin vähäisessä määrin verrattuna väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa annettuihin lukuihin (1 prosentin kasvu vuonna 2007, vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla), väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 70 kappaleen päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 8
Unionin tuotannonala - varastot
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (tonnia)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indeksinä
100
83
140
93
(77)
Vaikka väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ilmoitettuihin myyntimääriin verrattuna myyntimäärien lasku vuodesta 2006 on 1 prosentin suurempi vuonna 2007 ja 2008 ja 3 prosenttia pienempi tutkimusajanjaksolla, myyntimäärät laskivat kuitenkin edelleen 27 prosenttia tarkastelujaksolla, joten 71 ja 72 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 9
Unionin tuotannonala - EU:n myynti (määrät)
Kaikki EU:n tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (tonnia)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indeksinä
100
99
95
73
(78)
Kun langat jätettiin pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä, unionin tuotannonalan markkinaosuus EU:ssa laski 76,3 prosentista 71,9 prosenttiin (eikä 75,1 %:sta 69,5 %:iin). Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 73 kappaleessa esitetyt päätelmät unionin tuotannonalan markkinaosuudesta voidaan näin ollen vahvistaa.
Taulukko 10
Unionin tuotannonala - EU:n markkinaosuus
Kaikki EU:n tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
EU:n markkinaosuus (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indeksinä
100
95
92
94
(79)
Lankojen jättäminen pois määritelmästä laski hieman keskimääräisiä myyntihintoja. Suuntaus on kuitenkin täsmälleen samanlainen kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetty myyntihintojen suuntaus (vain 1 %:n korkeammat luvut vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla), joten kyseisen asetuksen johdanto-osan 74 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 11
Unionin tuotannonala - EU:n myynti (keskimääräiset hinnat)
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
euroa/tonni
1 163
1 154
1 181
1 147
Indeksinä
100
99
102
99
(80)
Unionin tuottajien työllisyyslukuja on oikaistu jättämällä lankojen tuotanto pois. Suhteellisen pienen vähennyksen vuoksi suuntaus säilyi ennallaan (vain 1 %:n korkeammat luvut vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla), minkä vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 75 kappaleen päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 12
Unionin tuotannonala - työllisyys
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
4 050
3 851
3 676
3 275
Indeksinä
100
95
91
81
(81)
Lankojen jättäminen pois tutkimuksesta ei vaikuttanut unionin tuotannonalan tuottavuuteen, minkä vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 76 kappaleen päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 13
Unionin tuotannonala - tuottavuus
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tonnia/työntekijä
121
131
136
95
Indeksinä
100
108
113
79
(82)
Kun otetaan huomioon lankojen vähäinen merkitys tuottajien otoksessa, kuten 73 kappaleessa jo mainittiin, niiden jättäminen tuotteen määritelmän ulkopuolelle ei ole vaikuttanut jäljempänä lueteltuihin rahoitusindikaattoreihin.
(83)
Lankojen jättäminen määritelmän ulkopuolelle ei vaikuttanut työvoimakustannuksiin keskimääräisinä vuosipalkkoina tarkasteltuna, minkä vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77 kappaleen päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 14
Unionin tuotannonala - työvoimakustannukset
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Vuosipalkat (euroa)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indeksinä
100
101
103
97
(84)
Lankojen jättäminen määritelmän ulkopuolelle ei vaikuttanut kannattavuuteen tai investointien tuottoihin, minkä vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 78-81 kappaleen päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 15
Unionin tuotannonala - kannattavuus ja investointien tuotto
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Nettovoitto (% liikevaihdosta)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Investointien tuotto
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Lankojen jättäminen määritelmän ulkopuolelle ei vaikuttanut unionin tuotannonalan kassavirtatilanteeseen, minkä vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 83 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 16
Unionin tuotannonala - kassavirta
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kassavirta (euroa)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indeksinä
100
50
22
-64
(86)
Lankojen jättäminen määritelmän ulkopuolelle ei vaikuttanut unionin tuotannonalan investointien tasoon, minkä vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 85 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 17
Unionin tuotannonala - investoinnit
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (euroa)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indeksinä
100
52
109
71
4.2 Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset
(87)
Yksi asianomainen osapuoli katsoi, että komission olisi pitänyt analysoida vahinkoa (samoin kuin syy-yhteyttä) segmenttikohtaisesti eli kustakin päätuotelajista erikseen. Osapuoli katsoi, että päätuotelajit erosivat liiaksi toisistaan, jotta niitä olisi voitu analysoida kokonaisuutena.
(88)
Aivan aluksi on muistettava, että kaikki päätelmät polkumyynnistä ja vahingosta voidaan tehdä vain tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta kokonaisuudessaan. Jos tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään liittyy valituksia, ne olisi analysoitava siinä yhteydessä eikä tuloksena saisi olla erillinen vahinkoanalyysi tutkimukseen kuuluvista erilaisista tuotelajeista. Tämän tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmää on muutettu tutkimuksen lopullisessa vaiheessa jättämällä siitä langat pois, kuten 13-23 kappaleessa todetaan. Kaikki polkumyyntiä ja vahinkoa koskevat päätelmät voidaan tehdä vain tästä uudelleen määritellystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta kokonaisuudessaan. Näistä syistä edellä esitettyä väitettä ei voida hyväksyä.
(89)
Sama asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan osalta esitetyt tiedot eivät olleet johdonmukaisia. Se katsoi erityisesti, että komissio oli väärässä antaessaan toisinaan tietoja koko unionin tuotannonalasta, kun taas toisinaan käytettiin vain otokseen valituilta tuottajilta saatuja varmennettuja tietoja.
(90)
Tältä osin on todettava, että otanta on perusasetuksen 17 artiklassa nimenomaisesti säädetty menettely, jolla on tarkoitus käsitellä tapauksia, joissa ei ole mahdollista tutkia tiettyjä talouden toimijoiden ryhmiä yksityiskohtaisesti. Unionin tuottajista valittua otosta on pidetty edustavana koko unionin tuotannonalan osalta, eivätkä asianomaiset osapuolet ole toimittaneet vastakkaista näyttöä väitteidensä tueksi. Sen vuoksi kaikki vahinkoindikaattorit myyntimäärää ja markkinaosuutta lukuun ottamatta laadittiin otokseen valittujen unionin tuottajien toimitiloissa kerättyjen ja varmennettujen tietojen perusteella, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 66 kappaleessa jo todettiin. Kaikista unionin tuottajista muodostuvan unionin tuotannonalan myyntimäärä oli edellytyksenä sille, että voitiin laskea unionin kulutus, ja unionin tuotannonalan markkinaosuuden määrittämistä varten tarvittiin sekä myyntimäärä että unionin kulutus.
(91)
Toinen asianomainen osapuoli väitti, että otokseen valittuihin unionin tuottajiin etuyhteydessä olevilta kiinalaisilta tuottajilta tuleva tuonti (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 58 kappale) olisi pitänyt lisätä asianomaisten tuottajien myyntiin.
(92)
Kun otetaan huomioon, että asianomaiset unionin tuottajat ainoastaan jälleenmyyvät kyseisiä tuotteita, tämän tuonnin lisääminen myyntimäärään vääristäisi kuvan eikä siksi ole perusteltua. Tämän tuonnin määrä on joka tapauksessa vähäinen, kuten jo edellä 62 ja 63 kappaleessa todettiin. Vaikutus myös markkinaosuuksiin olisi minimaalinen eikä asiaan liittyvien vahinkoindikaattorien suuntaus muuttuisi, kuten samoissa kappaleissa myös mainittiin.
(93)
Yksi asianomainen osapuoli mainitsi, että komissio ei ollut selittänyt, miksi myynti kytkösmarkkinoille oli sisällytetty unionin tuotannonalan myyntilukuihin. Sen mukaan komission olisi pitänyt analysoida kytkösmarkkinoita erikseen vapaista markkinoista.
(94)
On syytä korostaa, että kytkösmarkkinamyynti sisällytettiin unionin tuotannonalan myyntimäärää ja markkinaosuutta koskevaan analyysiin, koska havaittiin, että tämä myynti kilpaili tuonnin kanssa. Tutkimuksessa vahvistettiin, että kyseisten unionissa toimivien yritysten kytkösmarkkinoilla käyttämät määrät voitaisiin periaatteessa korvata ostetulla lasikuidulla, jos esimerkiksi markkinaolosuhteet ja/tai taloudelliset näkökohdat antaisivat aihetta tällaiseen muutokseen. Sen vuoksi ne on sisällytetty unionin markkinoita koskevaan analyysiin. Vaikka kytkösmarkkinamyynti jätettäisiinkin pois analyysistä, myyntisuuntauksissa ei näkyisi merkittäviä muutoksia.
(95)
Unionin tuotannonala asetti kyseenalaiseksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 10 esitetyt unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat unionissa. Tuotannonala epäili laskuvirhettä ja väitti, että todellisuudessa myyntihintojen lasku tarkastelujaksolla oli merkittävämpi kuin ilmoitettu 2 prosenttia. Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräisten unionin myyntihintojen laskelmia tarkistettiin väitteen takia. Laskelmat perustuivat varmennettuihin myyntihintoihin, ja ne havaittiin paikkansapitäviksi. Keskimääräiset myyntihinnat oli kuitenkin laskettava uudelleen sen vuoksi, että langat jätettiin pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä, ja tarkistetut keskimääräiset myyntihinnat esitetään edellä taulukossa 11.
(96)
Kaksi otokseen valituista tuottajista ihmetteli oikaisuja, joita oli tehty niiden toimittamiin kannattavuuslukuihin. Kiistanalaiset oikaisut liittyivät yrityksen sisäisiin siirtoihin, muutoksiin kirjanpidossa ja tiettyihin poikkeuksellisiin tekijöihin, joiden komissio katsoi tarpeettomasti vääristävän tulokseksi saatavia voittolukuja. Asianomaiset tuottajat kiistivät oikaisut ja katsoivat, että niiden vuoksi merkittäviä kustannuksia ei näkynyt, vaikka niitä oli aiheutunut ja vaikka ne joissakin tapauksissa voitiin jopa liittää polkumyyntituontiin. Näiden kahden yrityksen kannattavuuslukuihin tehtyjä oikaisuja tarkasteltiin uudelleen ja niiden havaittiin olevan perusteltuja. Väite oli näin ollen hylättävä.
(97)
Koska muita väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 66-86 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan hyväksyä edellä 55-80 kappaleessa esitetyin muutoksin.
5. Vahinkoa koskevat päätelmät
(98)
Koska muita asiaa koskevia väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 87-89 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
F. SYY-YHTEYS
1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(99)
Jotkin osapuolet toistivat väitteensä, jonka mukaan Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja hinta huomioon ottaen unionin tuotannonalan kärsimän vahingon ja kyseisen tuonnin välillä ei ole syy-yhteyttä. Erityisesti väitettiin, että kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta oli pysynyt varsin vakaana koko tarkastelujakson ja että unionin tuotannonala oli onnistunut pitämään kannattavuuden lähellä mainittua tavoitevoittoa vuosina 2007 ja 2008, jolloin Kiinasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi eniten.
(100)
Väitteisiin on jo vastattu väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94 ja 95 kappaleessa, ja vastaus pätee edelleen. Ei myöskään voida päätellä, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107 kappaleessa mainittiin, että syy-yhteys poistuisi pelkästään sen perusteella, että tarkastellaan joidenkin vahinkoindikaattoreiden kehitystä tarkastelujakson osan aikana; päinvastoin olisi arvioitava kaikkien vahinkoindikaattoreiden yleistä kehitystä koko tarkastelujakson aikana. Jo alustava analyysi osoitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti aiheutti hintojen laskua unionin markkinoilla koko tarkastelujaksolla ja alitti unionin tuotannonalan myyntihinnat tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonala ei sen vuoksi ollut tilanteessa, jossa se olisi voinut saavuttaa tarvittavan kannattavuustason, niinäkään kausina, joina kysyntä oli suhteellisen voimakasta, kuten vuosina 2007 ja 2008. Lisäksi tuonti Kiinasta kasvatti jatkuvasti markkinaosuuttaan ja eniten vuonna 2007, jolloin unionin lasikuitumarkkinat kasvoivat merkittävästi. Tämä aggressiivinen strategia, jolla markkinaosuuksia kasvatettiin myymällä jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat alittavilla hinnoilla, ei aiheuttanut merkittävää heikkenemistä unionin tuotannonalan kannattavuuteen ennen tutkimusajanjaksoa vain siksi, että unionin kulutus oli suhteellisen korkealla tasolla, mikä lievitti vahingollisen polkumyynnin vaikutusta. Tutkimusajanjakson aikana tapahtunut kehitys kuitenkin vahvistaa, että heti kun markkinaolosuhteet heikentyivät, polkumyyntituonnin aiheuttama merkittävä vahinko tuli esiin kaikkine vaikutuksineen. Tämän vuoksi edellä 99 kappaleessa esitetyt väitteet hylätään.
2. Muiden tekijöiden vaikutukset
(101)
Koska langat jätettiin tuotteen määritelmän ulkopuolelle, myös tuontitietoja oli tarkistettava seuraavasti:
Taulukko 18
Tuonti muista maista
Maa
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Norja
Määrä (tonnia)
34 945
28 834
35 396
24 980
Markkinaosuus (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Keskihinta (euroa/tonni)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turkki
Määrä (tonnia)
28 946
24 928
20 511
18 523
Markkinaosuus (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Keskihinta (euroa/tonni)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Määrä (tonnia)
16 757
15 821
12 145
8 726
Markkinaosuus (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Keskihinta (euroa/tonni)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malesia
Määrä (tonnia)
9 541
25 569
35 118
12 601
Markkinaosuus (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Keskihinta (euroa/tonni)
979
1 019
1 021
1 025
Taiwan
Määrä (tonnia)
9 043
9 919
8 791
6 996
Markkinaosuus (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Keskihinta (euroa/tonni)
928
925
928
854
Intia
Määrä (tonnia)
4 363
11 227
3 741
5 353
Markkinaosuus (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Keskihinta (euroa/tonni)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korean tasavalta
Määrä (tonnia)
6 277
4 845
13 918
5 112
Markkinaosuus (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Keskihinta (euroa/tonni)
1 037
1 109
886
999
Japani
Määrä (tonnia)
21 142
9 498
9 949
3 710
Markkinaosuus (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Keskihinta (euroa/tonni)
1 125
1 164
1 336
1 580
Meksiko
Määrä (tonnia)
1 017
2 977
1 803
1 763
Markkinaosuus (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Keskihinta (euroa/tonni)
364
729
977
1 033
Kanada
Määrä (tonnia)
3 930
3 096
2 123
2 029
Markkinaosuus (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Keskihinta (euroa/tonni)
1 047
1 664
1 711
1 919
Muut maat
Määrä (tonnia)
6 787
12 923
6 899
7 092
Markkinaosuus (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Keskihinta (euroa/tonni)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Lukuun ottamatta Yhdysvalloista ja Taiwanista tulevan tuonnin määrää, joka laski noin 35 prosenttia (tutkimusajanjakso) verrattuna väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 17 esitettyihin määriin, lankojen jättäminen määritelmän ulkopuolelle vaikutti vain erittäin vähäisessä määrin muihin maihin.
(103)
Useat asianomaiset osapuolet esittivät jälleen väitteen, jonka mukaan talouskriisi eikä niinkään polkumyyntituonti oli aiheuttanut vahingon unionin tuotannonalalle tai vaihtoehtoisesti talouskriisi oli vahingon pääsyy ja Kiinasta tuleva tuonti enintäänkin vain lisätekijä. Asiaan liittyen väitettiin, että kulutuksen ja kannattavuuden välillä oli korrelaatio ja että kannattavuus heikkeni vasta kun kysyntä romahti. Samalla väitettiin, että yhtäältä unionin tuotannonalan EU-markkinaosuuden, myyntihintojen ja kannattavuuden ja toisaalta Kiinasta tulevan tuonnin EU-markkinaosuuden ja myyntihintojen välillä ei ole korrelaatiota. Lisäksi väitettiin, että komissio ei ollut asianmukaisesti arvioinut unionin kulutuksen laskun vahingollista vaikutusta ja oli näin ollen toiminut perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan vastaisesti.
(104)
Edellä esitetyn väitteen ensimmäistä osaa on käsitelty kattavasti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 99-102 kappaleessa. Talouskriisin vaikutusta vahinkoon toki tarkasteltiin, ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101 kappaleessa myönnettiin, että talouden taantuma ja kysynnän supistuminen vaikuttivat kielteisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen ja että taantuma oli itsessään vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tämä ei kuitenkaan vähennä Kiinasta unionin markkinoille koko tarkastelujakson ajan alhaisin hinnoin tulleen polkumyyntituonnin vahingollista vaikutusta. Toisin sanoen tutkimusajanjakson aikainen talouskriisi pahensi unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa, mutta Kiinasta tuleva tuonti aiheutti vahingon, jota pidetään perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti merkittävänä. Näin ollen väite hylättiin.
3. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(105)
Yksikään asianomaisten osapuolten esittämistä väitteistä ei osoita, että jonkin muun tekijän kuin Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus olisi sellainen, että se poistaisi syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja havaitun vahingon väliltä. Edellä esitetyn perusteella ja koska muita aiemmin käsittelemättömiä huomautuksia ei esitetty, päätellään, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti aiheutti unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
(106)
Syy-yhteyttä koskevat päätelmät, jotka esitetään väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 117-119 kappaleessa, voidaan näin ollen vahvistaa.
G. UNIONIN ETU
(107)
Osapuolten esittämien huomautusten vuoksi komissio suoritti kaikkien unionin etua koskevien väitteiden lisäanalyysin.
1. Unionin tuotannonalan etu
(108)
Valituksen tekijät totesivat jälleen, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto on olennaisen tärkeää, jotta unionin tuotannonalan elinkelpoisuus säilyy ja se pystyy toimimaan tulevaisuudessa, koska kiinalaisen polkumyyntituonnin aiheuttama hintojen lasku vaikutti vakavasti sen myyntiin, kannattavuuteen ja investointikykyyn. Koska tältä osin ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 122-126 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Unionin etuyhteydettömien tuojien etu
(109)
Koska tältä osin ei esitetty erityisiä huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 127 ja 128 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3. Käyttäjien etu
(110)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen useat käyttäjät ja käyttäjäjärjestöt, jotka eivät ilmoittautuneet alustavassa vaiheessa, ilmoittautuivat ja toimittivat huomautuksia.
(111)
Monet käyttäjät toistivat joistakin aiheista yleisiä huomautuksia, joita analysoitiin jo väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa, eivätkä tarjonneet uutta tietoa tai lisänäyttöä väitteiden tueksi. Joistakin aiheista saatiin kuitenkin uutta tietoa, joka sitten analysoitiin.
(112)
Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus ei edustanut sektorin monimuotoisuutta ja että useimmat käyttäjät ovat pieniä ja keskisuuria yrityksiä, joiden tilanne ja kannat on jätetty huomiotta unionin etua koskevassa analyysissä.
(113)
Ensinnäkin on muistettava, että kyselylomakkeeseen vastasi 13 käyttäjää ja useat muut käyttäjät toimittivat lisäksi huomautuksia. Lisäksi useat käyttäjien puolesta toimivat järjestöt toimittivat huomautuksia. Monet näistä osapuolista toivat kantansa esiin myös kuulemisessa. Kun laskelmia tarkastettiin lankojen poisjättämisen huomioon ottamiseksi, yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus oli noin 24 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista. Tällaista yhteistyöastetta pidetään edustavana.
(114)
On kuitenkin myönnettävä, että useimmat käyttäjät, jotka täyttivät käyttäjille suunnatun kyselylomakkeen, olivat melko suuria yrityksiä. Tältä osin komissio on riippuvainen yhteistyöstä, johon yritykset suostuvat. Useiden järjestöjen (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) osallistuminen yhteistyöhön sai kuitenkin myös pienten ja keskisuurten yritysten äänen kuuluviin, ja voidaan katsoa, että niiden edut on otettu huomioon.
(115)
Jotkin käyttäjät ja yksi järjestö kiistivät komission arvioinnin, joka koski lasikuidun käyttäjäteollisuudessa työllistettyjen henkilöiden lukumäärää (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 130 kappale). Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 130 kappaleessa komissio siis arvioi, että niiden henkilöiden kokonaismäärä, jotka työskentelevät kaikissa lasikuitutuotteita käyttävissä unionin tuotannonalan jalostusyrityksissä, mukaan lukien jatkojalostustuotteiden valmistus, on noin 50 000-75 000. Edellä mainitut asianomaiset osapuolet väittivät, että työntekijöiden määrä olisi yhteensä 200 000-250 000, ja heitä pyydettiin toimittamaan näyttöä väitteensä tueksi. Yksi järjestö, European Boating Industry, toimittikin joitakin lukuja väitteen tueksi laivanrakennusteollisuuden osalta, mutta mitään sellaista ratkaisevaa näyttöä ei toimitettu, joka olisi liittänyt nämä työllisyysluvut tarkasteltavana olevaan ja samankaltaiseen tuotteeseen.
(116)
Lasikuidun käyttäjien etujen määrittäminen tällaisista yleisistä tiedoista, jotka koskevat unionin tuotannonalan kaikilla jalostustasoilla työskentelevien henkilöiden kokonaismäärää, mukaan lukien monikansallisten yritysten osastot, joilla ei ole mitään tekemistä lasikuitutuotteiden kanssa, vaikuttaisi vakavasti unionin etua koskevan analyysin uskottavuuteen.
(117)
On myös muistettava, että kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 130 kappaleessa mainittiin, komissio arvioi kiinalaista lasikuitua tutkimusajanjaksolla käyttäneiden yritysten lasikuitua käyttävien osastojen työntekijöiden määräksi noin 27 000. Arvio perustui tarkkoihin tietoihin, jotka saatiin käyttäjien kyselylomakevastauksista, etenkin siltä osin kuin kyse oli tällaisten osastojen työntekijämääristä unionissa. Arviointi tehtiin aggregoimalla nämä luvut ja ekstrapoloimalla ne sen jälkeen kaikkeen tarkasteltavana olevan tuotteen kiinalaiseen tuontiin tutkimusajanjaksolla. Ekstrapolointi perustui yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuuteen tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevasta kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla.
(118)
Tältä osin on vielä huomattava, että kun langat jätettiin pois tuotteen määritelmästä, edellä esitettyjä arvioita oli tarkistettava. Tarkistuksen jälkeen työntekijöiden arvioiduksi määräksi saatiin noin 22 000.
3.1 Tullien kustannusten vaikutus käyttäjien kannattavuuteen
(119)
Useat käyttäjät väittivät, että komissio oli aliarvioinut väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 132-136 kappaleessa väliaikaisen polkumyyntitullin vaikutuksen eurooppalaisen käyttäjäteollisuuden kannattavuuteen ja näin ollen elinkelpoisuuteen. Ne väittivät, että todellinen vaikutus oli paljon suurempi ja että väliaikaisen tullin taso saattoi monen unionin yrityksen olemassaolon uhanalaiseksi.
(120)
On tärkeää huomata, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tehty taloudellinen arvio perustui tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimittamiin taloudellisiin tietoihin. Ne olivat itse asiassa ainoita varmennettavissa olevia tietoja asiasta. Vaikka useat käyttäjät kritisoivat tätä arviota, vain yksi niistä toimitti lisätietoja, joita voitiin käyttää tarkemman analyysin tekemiseksi. Kyseinen osapuoli on kuitenkin lankojen käyttäjä, minkä vuoksi sen toimittamia tietoja ei voitu ottaa huomioon kustannusvaikutusanalyysissä.
(121)
Lisäväitteitä esitettiin myös siitä, että vaikutus pieniin ja keskisuuriin yrityksiin on esitettyä suurempi. Tältä osin saatiin kuitenkin vain vähän konkreettista näyttöä, koska nämä käyttäjät eivät toimineet täysimittaisesti yhteistyössä. Yhteistyössä toimineisiin käyttäjiin kuuluu joitakin kansainvälisiä yrityksiä, joihin tullien vaikutus on todennäköisesti pienempi. Voidakseen sulkea tämän vääristävän vaikutuksen pois laskelmista komissio arvioi lopullisessa vaiheessa keskimääräiset kustannusvaikutukset vain yhteistyössä toimineiden käyttäjien lasikuitua käyttävien osastojen osalta eikä koko yritysten osalta (ks. 123 kappale).
(122)
Kun langat oli jätetty pois tuotteen määritelmästä, alustavassa vaiheessa tehtyä arviota oli tarkistettava poistamalla siitä yritykset, jotka käyttivät lankoja. Arviointiin oli tehtävä muitakin muutoksia sovellettavien tullitasojen takia (ks. 139 kappale).
(123)
Edellä esitettyjen tarkistusten jälkeen tullin vaikutus käyttäjäyritysten voittoihin on keskimäärin vain noin 0,5 prosenttiyksikköä ja käyttäjien lasikuitua käyttävien osastojen voittoihin enintään 2,3 prosenttiyksikköä. Vaikutus on näin ollen paljon pienempi kuin alustavassa vaiheessa arviointiin ja lähes merkityksetön, koska on epätodennäköistä, että pientä kustannushinnan kohoamista, joka on yksi tullin aiheuttama mahdollisuus, ei pystyttäisi siirtämään kokonaan tai edes osittain asiakkaiden maksettavaksi.
(124)
Mitä tulee omakustannushinnan nousun siirtämiseen asiakkaille, valituksen tekijältä on saatu tietoa hartsin kustannusten kehityksestä; hartsi on toinen käyttäjien keskeinen kustannustekijä ja muodostaa joissakin tapauksissa suurimman osan komposiittilopputuotteiden omakustannushinnasta. Tietojen mukaan lasikuitujen myyntihinta (käyttäjien omakustannushinta) olisi pysynyt vakaana erittäin pitkään kun taas hartsien omakustannushinta olisi kaksinkertaistunut samalla kaudella. Hartsien hinnannousu on ollut merkittävää vuoden 2009 lopusta lähtien. Näistä erittäin merkittävistä hinnannousuista huolimatta käyttäjät ovat edelleen ostaneet tätä tärkeää raaka-ainetta ja myyneet lopputuotteitaan ja säilyttäneet kilpailukykynsä. Sen vuoksi on todennäköistä, että ne ovat onnistuneet siirtämään ainakin osan omakustannushinnan noususta asiakkaidensa maksettavaksi. Jos näinkin merkittävä omakustannushinnan nousu voidaan (osittain) siirtää asiakkaiden maksettavaksi, ei ole mitään syytä, miksei sama pätisi lasikuituun sovellettaviin polkumyyntitulleihin vahingon korjaavalla tasolla.
(125)
Jotkin osapuolet väittivät, että tietyt käyttäjät, myös maailmanlaajuiset ryhmät, siirtävät ja/tai tulevat siirtämään tuotantoaan unionin ulkopuolelle, mikä aiheuttaa työpaikkojen menetyksiä unionin käyttäjille; vaikutuksia voi kohdistua lisäksi käyttäjien asiakkaisiin sekä muovin tuottajiin, jotka myös toimittavat materiaalia lasikuidun käyttäjille, jotka tuottavat komposiittimateriaaleja. Tämä on kuitenkin tullien käyttöönoton mahdollinen vaikutus, joka voi kohdistua mihin tahansa välituotteeseen eikä pelkästään lasikuituun. Yhtä hyvin tuotantoketjun loppupään käyttäjät voivat hakea suojaa polkumyyntimenettelyn puitteissa, kuten on jo tapahtunutkin lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden osalta. Väitetyt vaikutukset vaikuttavat joka tapauksessa erittäin vähäisiltä, kun otetaan huomioon sovellettavien tullien taso (ks. 139 kappale).
(126)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että yhdenkään tutkimuksessa yhteistyössä toimineen käyttäjän, joka toimitti taloudellisia tietoja komission tarkasteltavaksi, toiminta ei vaarantuisi ehdotettujen toimenpiteiden aiheuttaman kustannusten nousun vuoksi.
3.2 Toimitusvarmuus
(127)
Useat käyttäjät toivat jälleen esiin väitteen, jonka mukaan toimitukset unionin markkinoille ovat vaarassa ja että polkumyyntitoimenpiteet vielä pahentavat tilannetta. Ne toimittivat väitteensä tueksi jotakin näyttöä, joka viittasi unionin tuotannonalan kyvyttömyyteen turvata lasikuitujen toimitus käyttäjäteollisuudelle vaadituin määrin ja hinnoin. Samalla komission huomautusta siitä, että unionin käyttämätön kapasiteetti oli riittävän suuri korvaamaan tuonnin Kiinasta, pidettiin yksinkertaistettuna ja perusteettomana.
(128)
Asiaa analysoitiin tarkemmin. Valituksen tekijältä saatiin uusia tietoja tuotantomääristä, kapasiteetin käyttöasteesta sekä kysynnästä. Näin saadut ja analysoidut tiedot vahvistivat, että tiettyjen unionin tuotannonalan valmistamien tuotteiden toimituksessa oli tosiaan ollut vuoden 2010 alkupuoliskolla pullonkaula, joka johtui puutteellisista varastoista markkinoiden elpyessä talouskriisistä. Tällä välin ja odotusten mukaisesti (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 145-149 kappale) kysynnän kasvu vaikuttaa vakiintuneen, ja unionin toimittajat ovat esitetyn näytön mukaan kasvattaneet merkittävästi välittömästi saatavilla olevaa tuotantoaan vuoden 2010 aikana. Lisäksi ilmoitettiin unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetin uusista lisäyksistä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi esitettiin näyttöä useiden muiden unionin ulkopuolisten tuottajamaiden tuotantokapasiteetin merkittävistä lisäyksistä.
(129)
Lankojen tuotantoa ja tuotantokapasiteettia koskevat päivitetyt tiedot olivat vähemmän vakuuttavia, ja riippumattomassa markkinatutkimuksessa tuotiin esiin selvästi heikompi tarjontatilanne lankojen osalta. Koska langat kuitenkin jätettiin pois tuotteen määritelmästä, asialla ei ole enää merkitystä.
(130)
Useat käyttäjät väittivät myös, että jotkin unionin tuottajat olivat nostaneet merkittävästi tiettyjen tuotteiden hintoja välittömästi ennen väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemista ja ryhtyneet vaatimaan korkeampia hintoja, kun käyttäjät pyysivät lisämääriä. Lisäksi väitettiin, että jotkin unionin tuottajat suostuivat tekemään vain lyhytaikaisia sopimuksia (alle vuosi) aiemmasta käytännöstä poiketen. Tästä esitettiin jotakin näyttöä, jota käyttäjät pitivät osoituksena siitä, että unionin tuotannonala ei pystyisi toimittamaan markkinoiden vaatimia määriä kohtuullisilla hinnoilla.
(131)
On huomattava, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen on odotettavissa, että hinnat unionin markkinoilla kohoavat jonkin verran. Sen vuoksi ei ole epätavallista havaita unionin tuottajien hinnoissa tiettyä nousua. Lyhytaikaisia sopimuksia koskeva kysymys on ostajan ja myyjän välinen asia, joka ei välttämättä liity tarjonnan tilapäiseen puutteeseen vaan jota voivat selittää monet muut markkinoihin vaikuttavat tekijät. Tilanne lasikuidun tarjonnan osalta vaikuttaa kuitenkin normalisoituneen vuoden 2010 aikana, kuten 128 kappaleessa jo mainittiin. Näistä syistä edellä esitetyt väitteet hylättiin.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(132)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 150 ja 151 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan, ja päätellään lopullisesti, että ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön lopullisia polkumyyntitulleja Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.
H. LOPULLISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(133)
Valituksen tekijä väitti, että alustavassa vaiheessa määritetty 5 prosentin tavoitevoitto oli liian alhainen, ja katsoi, että 12-15 prosenttia olisi perustellumpi taso, kun otetaan huomioon, että lasikuituteollisuus on erittäin pääomavaltainen ala. Se väitti, että kannattavuustason olisi oltava paljon korkeampi, jotta pääoman tuotto olisi tervettä ja uusien investointien tekeminen olisi mahdollista. Edellä esitettyä väitettä ei kuitenkaan perusteltu vakuuttavasti, minkä vuoksi päätellään, että alustavassa vaiheessa määritetty 5 prosentin voittomarginaali olisi säilytettävä.
(134)
Vahingon korjaavan tason määrittämisestä voidaan todeta, että kuten jo 71 kappaleessa todettiin, menetelmän muutoksia, jotka vaikuttivat hintojen alittavuuden laskemiseen, eli i) lankojen jättäminen pois, ii) tuotelajien ryhmittely ja iii) tuonnin jälkeisten kustannusten oikaisu, sovellettiin myös vahingon korjaavan tason laskemisessa.
(135)
Voidakseen jättää langat pois ja ottaa huomioon kunkin tuoteryhmän (rovings-langat, silvotut lasikuitusäikeet ja matot) erityisominaisuudet vahinkoanalyysissä komissio hyödynsi otokseen valittujen unionin tuottajien erikseen tuotelajeittain toimittamia yksityiskohtaisia rahoitustietoja. Tässä yhteydessä käytettiin tärkeimpien tuoteryhmien (rovings-langat, silvotut lasikuitusäikeet ja matot) erillisiä rahoitustietoja eikä kokonaistietoja, joita oli käytetty alustavissa laskelmissa ja joihin langat sisältyivät (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 155 kappale). Tulokseksi saadut laskelmat kuvastavat paremmin markkinoiden tilannetta, ja niissä otetaan paremmin huomioon tarkistettu tuotteen määritelmä samoin kuin tärkeimpien tuotelajien ominaispiirteet mahdollisuuksien mukaan.
(136)
Edellä esitettyjen muutosten seurauksena alustavia vahingon korjaavia tasoja tarkistettiin huomattavasti.
2. Lopulliset toimenpiteet
(137)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa olisi otettava käyttöön lopulliset polkumyyntitullit perusasetuksen 9 artiklan mukaisesti.
(138)
Koska vahingon korjaavat tasot ovat matalammat kuin määritetyt polkumyyntimarginaalit, lopullisten toimenpiteiden olisi perustuttava vahingon korjaavaan tasoon.
(139)
Edellä todetun perusteella tulli on prosentteina unionin rajalla tullaamattomana CIF-hinnasta ilmaistuna seuraava:
Vientiä harjoittava tuottaja
Ehdotettu polkumyyntitulli (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Kaikki muut yritykset
13,8
(140)
Tässä asetuksessa yritykselle vahvistettava yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Siinä on siten otettu huomioon kyseisessä tutkimuksessa todettu asianomaista yritystä koskeva tilanne. Tätä tullia voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien mainitun yrityksen tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa tätä tullia, vaan niihin on sovellettava ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettavaa tullia.
(141)
Kaikki tämän yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (5), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla viittaus yksilöllisen tullin soveltamisalaan kuuluviin yrityksiin ajan tasalle.
(142)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi koko maata koskevaa tullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjaksolla.
3. Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen
(143)
Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat huomattavat ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät käyttöön otettavan lopullisen tullin suuruisena. Koska langat eivät enää kuulu tuotteen määritelmän piiriin (ks. 13-24 kappale), lankojen tuonnissa väliaikaisten tullien vakuutena olevat summat olisi vapautettava. Koska lopullinen tulli on alhaisempi kuin väliaikainen tulli, lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat alustavat määrät olisi vapautettava,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia enintään 50 mm:n pituisia silvottuja lasikuitusäikeitä, jatkuvakuituista kiertämätöntä lasikuitulankaa, pois luettuna kyllästetty ja päällystetty jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, jolla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO standardin 1887 mukaisesti), sekä lasikuitufilamentista valmistettuja mattoja, pois luettuna lasivillasta valmistetut matot, jotka kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin 7019 11 00, ex 7019 12 00 ja ex 7019 31 00 (Taric-koodit 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 ja 7019310099).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli (%)
Taric-lisäkoodi
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Kaikki muut yritykset
13,8
A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Vapautetaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan lasikuitufilamenttilangan, pois luettuna kyllästetty ja päällystetty lanka, jolla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO standardin 1887 mukaisesti), joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin ex 7019 19 10 (Taric-koodit 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 ja 7019191079), tuonnissa asetuksella (EU) N:o 812/2010 käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät.
2. Kannetaan lopullisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien enintään 50 mm:n pituisten silvottujen lasikuitusäikeiden, jatkuvakuituisen kiertämättömän lasikuitulangan, pois luettuna kyllästetty ja päällystetty jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, jolla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO standardin 1887 mukaisesti), sekä lasikuitufilamentista valmistettujen mattojen, pois luettuna lasivillasta valmistetut matot, jotka kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin 7019 11 00, ex 7019 12 00 ja ex 7019 31 00 (Taric-koodit 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 ja 7019310099), tuonnissa asetuksella (EU) N:o 812/2010 käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät. Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 9 päivänä maaliskuuta 2011.