NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 478/2010
ze dne 1. června 2010,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 8. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“) týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“).
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR, Koreje a Tchaj-wanu. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, ostatní výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, Koreji a Tchaj-wanu, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Koreji a dovozců se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR a Koreji a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. července 2008 do 30. června 2009 základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
Jak je vysvětleno v 22. až 27. bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců v ČLR poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Pokud jde o Koreu, čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku.
(7)
Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců v ČLR, resp. skupin společností ve spojení, vykazujících největší objem vývozu do Unie. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a orgány v ČLR.
(8)
V případě Koreje pouze čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace pro účely sestavení vzorku. Vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku v ČLR a vyvážejícím výrobcům, kteří o tyto formuláře požádali, s cílem vyžádat si individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(11)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Nicméně bylo shledáno, že individuální zjišťování dotčených vyvážejících výrobců by vyžadovalo další kontroly na místě a zvláštní posouzení, a znamenalo by tudíž příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Proto byl učiněn předběžný závěr, že žádost daných vyvážejících výrobců o individuální zjišťování není možno přijmout.
(12)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily v termínech stanovených v oznámení o zahájení, a to čtyřem výrobcům v Unii, deseti dovozcům a 68 uživatelům.
(13)
Odpovědi byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii a jednoho dalšího výrobce v Unii, kteří toto šetření podpořili, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 33 uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Brilen SA, Barbastro, Španělsko,
-
Performance Fibers, Bascharage, Lucembursko a společnosti s ní ve spojení Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francie; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Německo; Performance Fibers, Bobingen, Německo; Performance Fibers, Guben, Německo,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Německo,
-
Sioen, Mouscron, Belgie.
Dovozci v Unii:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Německo.
Uživatelé v Unii:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunsko,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Německo,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francie,
-
Mitas, a. s. Praha, Česká republika.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Vyvážející výrobci v Koreji:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc, Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Dovozci, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii:
-
Hyosung Luxembourg SA, Lucembursko.
Výrobci ve srovnatelné zemi:
-
Performance Fibers, Inc. a Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3 Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(17)
Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití, například vyztužování pneumatik, široké tkaniny, dopravníkové pásy, bezpečnostní pásy, lana, sítě a geosyntetické produkty.
(18)
V průběhu vyšetřování některé zúčastněné strany tvrdily, že nit používaná při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulová málosrážlivá“ (dále jen „HMLS“) nit by měla být vyjmuta z rozsahu šetření. Strany tvrdí, že HMLS má odlišné charakteristiky a použití oproti jiným vysokopevnostním nitím.
(19)
Šetření však prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným vysokopevnostním nitím (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), různé typy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(20)
U výrobku vyváženého do Unie z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného v ČLR čínským vyvážejícím výrobcem, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a také u výrobku vyráběného a prodávaného v Unii výrobci v Unii byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku dovozců
(21)
Vzhledem k velkému počtu dovozců identifikovaných na základě podnětu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že není třeba provést výběr vzorku.
3.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(22)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.
(23)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku.
(24)
Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR a sdružením výrobců, tj. čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz textilu (China Chamber of Commerce for Import and Export of Textiles).
3.2.1 Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců
(25)
Celkem se ozvalo jedenáct vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení v ČLR, a předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všichni uvedli, že během období šetření vyváželi dotčený výrobek do Unie, a vyjádřili přání být součástí vzorku. Proto se v případě těchto jedenácti vyvážejících výrobců má za to, že na současném šetření spolupracují (dále jen „spolupracující vyvážející výrobci“).
(26)
Vyvážející výrobci, kteří se ve výše uvedené lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který za období šetření nahlásily společnosti uvedené v 25. bodě odůvodnění, vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi intenzivní, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění.
3.2.2 Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících vývozců v ČLR
(27)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem Komise pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu vysokopevnostních nití do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, resp. skupiny společností ve spojení, představující více než 65 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a s orgány v ČLR.
3.3 Individuální zjišťování
(28)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o to, aby bylo stanoveno individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(29)
Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti zkoumané za účelem šetření dumpingu u dotčených zemí jsou uvedeny ve 14. bodě odůvodnění. S ohledem na řadu inspekcí, které by měly být provedeny v prostorách těchto společností, jejichž součástí v případě ČLR je ověření žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědí v dotazníku ohledně antidumpingu, bylo shledáno, že individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(30)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že dvě žádosti o individuální zjišťování nemohou být přijaty.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje a Tchaj-wanu, vyvážejícímu výrobci v ČLR bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a s ohledem na pojem srovnatelná země také na dva další vyvážející výrobce v ČLR zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou ze zemí dotčenou v tomto šetření proto popisuje pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické.
4.1.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takového prodeje rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Unie.
(33)
Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(34)
Pro každý typ výrobku, který vyvážející výrobci prodávali na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(35)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo pro každý typ výrobku stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(39)
U prodeje typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u typů výrobků, které se neprodaly v reprezentativním množství na domácím trhu, Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady předtím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a k výpočtu běžných hodnot, upraveny.
4.1.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
(42)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům. V těchto případech byly provedeny úpravy pro všechny náklady včetně cel a daní za období mezi dovozem a novým prodejem, jakož i pro přiměřené rozpětí pro PSR náklady a zisk. Byly použity vlastní PSR náklady dovozce ve spojení a bylo stanoveno přiměřené ziskové rozpětí na základě rozpětí, kterého podle šetření dosáhl nezávislý dovozce dotčeného výrobku.
4.1.3 Srovnání
(43)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(44)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.1.4 Dumpingové rozpětí
(45)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen.
4.2 ČLR
4.2.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(46)
Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch vyvážejících výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(47)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(48)
Všechny společnosti zařazené do vzorku požádaly o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovených lhůtách odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise v prostorách příslušných společností vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádosti a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné.
(49)
Inspekcí se zjistilo, že dva spolupracující vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku nesplnili požadavky kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(50)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku nesplnil požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu, a to vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, jako je povinnost prodat určitý objem dotčeného výrobku na domácím trhu. Za druhé neprokázal, že jeho účetní záznamy byly ověřeny auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS). Šetření poukázalo na řadu nesrovnalostí a nedostatků v účtech žadatele a zjistilo jistá porušení zásad mezinárodních účetních standardů (IAS). Nakonec byla odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(51)
Další vyvážející výrobce zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že splňuje kritéria 1 a 3. Nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, podobně jako v 50. bodě odůvodnění, a navzdory státní certifikaci bylo zjištěno, že část jeho základního kapitálu nebyla splacena. Byla rovněž odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(52)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku prokázal, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo mu být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2.2 Individuální zacházení
(53)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(54)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(55)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tržní zacházení nebude přiznáno.
(56)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují tito dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Srovnatelná země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(58)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty v ČLR navrženy Spojené státy americké (USA). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.
(59)
Velké množství stran se proti tomuto návrhu ohradilo a navrhlo použít Tchaj-wan nebo Koreu, neboť jsou podle jejich soudu pro tyto účely vhodnější. Byly předloženy tyto argumenty:
a)
výrobní procesy a náklady v USA se podstatně liší od výrobních procesů a nákladů v ČLR, neboť strojní vybavení používané v USA je zastaralé, zatímco vybavení používané většinou čínských výrobců je moderní a založené na nejmodernějších technologiích. Většina čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců využívá moderní jednostupňovou výrobní technologii, díky čemuž je jejich výroba efektivnější, než je tomu v USA;
b)
skutečnost, že tchajwanští a korejští vývozci údajně provádějí dumping, je pro účely výběru vhodné srovnatelné země bezpředmětná;
c)
žadatelé mají společnosti ve spojení v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společnostmi;
d)
podmínky hospodářské soutěže v USA se liší od podmínek, které převládají v ČLR. Americký trh je prakticky monopolizovaný jedním výrobcem, zatímco Tchaj-wan a Korea mají celou řadu domácích výrobců tak, jako je tomu v ČLR.
(60)
Komise přezkoumala výše uvedené připomínky a konstatovala, že pokud se jedná o srovnatelnou zemi, jsou vesměs platné. Dále bylo prošetřováno, zda by se Tchaj-wan nebo Korea mohly stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(61)
Šetření ukázalo, že zejména v Tchaj-wanu existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků s ČLR. Bylo poznamenáno, že vyvážející výrobci v Tchaj-wanu jsou rovněž přítomni v ČLR s výrobci, kteří jsou ve spojení, a že v obou zemích v podstatě působí za podobných podmínek.
(62)
Na tomto základě bylo považováno za vhodnější použít Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(63)
Po zvolení Tchaj-wanu za srovnatelnou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné při prodeji na domácím trhu v Tchaj-wanu za srovnatelné typy výrobků, pokud se zjistilo, že prodej byl realizován v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků.
4.2.4 Běžná hodnota
4.2.4.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Zjistilo se, že většina domácího prodeje vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v ČLR během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(65)
U prodej těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat způsobem uvedeným ve 40. bodě odůvodnění.
4.2.4.2 Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(66)
Jak je uvedeno v 57. až 63. bodě odůvodnění, běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetích zemích s tržním hospodářstvím, v tomto případě Tchaj-wanu.
(67)
U zbylých vyvážených typů výrobků, které tchajwanští výrobci buď neprodávali v běžném obchodním styku v Tchaj-wanu, nebo v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.2.5 Vývozní cena
(68)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trh Unie byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.2.6 Srovnání
(69)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly u všech společností, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, na manipulaci a nakládku, ve vedlejších nákladech, v nákladech spojených s balením, nákladech na úvěr, rozdíly v provizích, slevách z cen, rabatech a nepřímém zdanění, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.2.7 Dumpingová rozpětí
4.2.7.1 U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku
(70)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(71)
Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 U ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(72)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 8,9 %.
(73)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozní statistiky Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 100 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou, a proto bylo považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(74)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 9,3 %.
4.3 Korea
4.3.1 Běžná hodnota
(75)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie všemi čtyřmi vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(76)
U prodeje těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Všechny čtyři vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.3.2 Vývozní cena
(77)
Část vývozního prodeje jednoho vyvážejícího výrobce byla přímo určena dovozci v Unii, který je s ním ve spojení. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou výše ve 42. bodě odůvodnění.
(78)
Zbylý vývoz dotčeného výrobku uskutečněný zmíněným vyvážejícím výrobcem a veškerý vývozní prodej uskutečněný třemi dalšími vyvážejícími výrobci byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. Pro tento prodej byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.3.3 Srovnání
(79)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů a provize.
(80)
Všechny čtyři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozními poplatky byl údajně zatížen obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, tato částka však byla vrácena nebo nebyla zaplacena, když byl výrobek prodán na vývoz do Unie.
(81)
Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto čtyř společností neprokázala, že dovozní poplatky vrácené společnostem souvisely s vývozem dotčeného výrobku do Unie.
4.3.4 Dumpingová rozpětí
(82)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(83)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla u všech dotčených vyvážejících výrobců v Koreji pod minimální úrovní 2 % ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(84)
Je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu o dovozu tito čtyři korejští vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Koreje nebylo opodstatněné.
(85)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Koreu zastaveno.
4.4 Tchaj-wan
4.4.1 Běžná hodnota
(86)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie dvěma vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Tchaj-wanu během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(87)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě 40. bodu odůvodnění.
4.4.2. Vývozní cena
(88)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný dvěma spolupracujícími vyvážejícími výrobci na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.4.3 Srovnání
(89)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů, provize, slev a rabatů.
4.4.4 Dumpingová rozpětí
(90)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(91)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla následující:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
nepatrná
(92)
S ohledem na dovoz z Tchaj-wanu je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu dva spolupracující vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Celostátní dumpingové rozpětí bylo stanoveno pro Tchaj-wan. Zjistilo se, že celostátní dumpingové rozpětí je pod minimální úrovní 2 % stanovené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Tchaj-wanu nebylo opodstatněné.
(93)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Tchaj-wan zastaveno.
5. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
5.1 Výroba v Unii
(94)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(95)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 121 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby Unie použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadalo v období šetření přibližně 22 % celkové výroby v Unii. Ze známých výrobců v Unii žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření.
(96)
Objem výroby výrobců v Unii, kteří podnět podpořili, dosáhl v období šetření 94 000 tun, což představuje přibližně 78 % celkové odhadované výroby v Unii.
5.2 Definice výrobního odvětví Unie
(97)
Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 78 % celkové výroby v Unii během období šetření. Tito výrobci jsou proto považováni za představitele výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(98)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili.
(99)
Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, kvůli nedostatku jiných informací o výrobcích, kteří se nevyjádřili o své výrobě a prodeji vysokopevnostních nití během posuzovaného období, byly použity údaje týkající těchto výrobců poskytnuté v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
V tunách
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(100)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 7 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, po čemž poklesla o 22 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření byla výsledkem nižší poptávky, zejména v druhé polovině roku 2008, v důsledku hospodářské krize.
6.2 Dovoz do Unie z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(101)
Komise zkoumala, zda má být dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(102)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje bylo předběžně stanoveno, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny.
(103)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že účinek dovozu z Koreje a Tchaj-wanu by neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem z ČLR.
6.2.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(104)
Je třeba poznamenat, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který byl zahrnut do vzorku, nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping. Proto by jeho vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie.
(105)
S cílem vyloučit jakoukoli možnost zveřejnění citlivých obchodních údajů vztahujících se k dotyčnému výrobci však bylo z důvodu zachování důvěrnosti údajů považováno za vhodné nevylučovat údaje o vývozci, u něhož nebyl na trhu Unie zjištěn dumping, z níže uvedených veřejně dostupných údajů, jako jsou údaje Eurostatu.
(106)
První tabulka uvedená níže proto shrnuje veškerý dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR a druhá tabulka ukazuje indexované údaje týkající se dumpingového dovozu na trh Unie během posuzovaného období.
Tabulka 2a
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Podíl na trhu
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Ceny (v EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Zdroj: Eurostat.
(107)
Objem celkového dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období dramaticky na trojnásobek, přičemž v tomtéž období průměrné dovozní ceny klesly o 17 %. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl ze 7,3 % v roce 2005 na 23,6 % v období šetření. Šetření ukázalo, že dokonce i v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba poklesla o 22 %, objem dovozu z ČLR vzrostl o 15 %, což znamenalo vzrůst o 7,7 procentního bodu v jejich podílu na trhu.
6.2.2.1 Objem, cena a podíl na trhu dumpingového dovozu
Tabulka 2b
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
Index
100
240
582
728
714
Podíl na trhu
Index
100
227
485
667
768
Ceny (v EUR/t)
Index
100
67
61
63
61
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(108)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl, což znamenalo více než sedminásobný vzrůst jeho podílu na trhu. Kromě toho šetření ukázalo, že navzdory poklesu spotřeby v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření dumpingový dovoz získal v průběhu období šetření značný podíl na trhu.
(109)
Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 39 % a v období šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění.
6.2.2.2 Cenové podbízení
(110)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou stávajících celních norem a nákladů po dovozu.
(111)
Spolupráce ze strany čínských vývozců byla intenzivní a představuje 69 % celkového objemu vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem ke skutečnosti, že u jednoho vyvážejícího výrobce nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping, nebyl pro účely analýzy cenového podbízení vzat v úvahu jeho dovoz.
(112)
Srovnání ukázalo, že v období šetření se dotčený dumpingový výrobek pocházející v ČLR prodávaný v Unii podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 24,2 %.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.3.1 Předběžné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
6.3.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (v tunách)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacita (v tunách)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Využití kapacity
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 36 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, si výroba výrobního odvětví Unie v tomto období zachovala stabilitu, avšak v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření významně poklesla ve shodě s poklesem spotřeby Unie.
(115)
Výrobní odvětví Unie snížilo během období šetření svou výrobní kapacitu až na přibližně 144 000 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 91 % v roce 2005 na 65 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření.
6.3.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Podíl na trhu
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(117)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla o 20 % v průběhu let 2005 až 2007, objem prodeje dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl jen o 4 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Zatímco ve zbytku posuzovaného období spotřeba v Unii poklesla o 22 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil ještě víc, a sice o 31 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se proto trvale a významně snižoval a úbytek podílu na trhu dosáhl během posuzovaného období 11,9 procentního bodu.
6.3.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
(118)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 9 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření, tedy současně s výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR. V důsledku toho a navzdory zvýšení cen surovin výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny zejména v průběhu období šetření.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné ceny (v EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(119)
Vskutku bylo zjištěno, že průměrné náklady na výrobu výrobního odvětví Unie se zvýšily o 6 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. To bylo způsobeno hlavně důsledkem nárůstu cen PET čipů, které jsou hlavní surovinou používanou při výrobě vysokopevnostních nití. Průměrná cena PET čipů se zvýšila o 12 % mezi rokem 2005 a 2008 a pak opět poklesla na úroveň převládající v roce 2005. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než náklady.
6.3.5 Stav zásob
(120)
Zásoby v období šetření představovaly asi 15 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tunách)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Náklady na pracovní sílu (v EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivita (jednotka/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(121)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížen o 23 %. Na pokles produktivity je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily o 6 %.
6.3.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Peněžní tok (v tisících EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investice (v tisících EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Návratnost investic
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(122)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze zisku ve výši 3 % v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. I přesto, že spotřeba v Unii vykazovala mezi rokem 2005 a 2007 rostoucí trend, výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z tohoto příznivého vývoje vlivem působení levného dumpingového dovozu z ČLR.
(123)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho peněžní tok vykazuje během posuzovaného období podstatný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se schopnost výrobního odvětví Unie investovat snížila se zřetelem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období. V důsledku toho investice v posuzovaném období poklesly o 89 %.
6.3.8 Růst
(125)
Zatímco se spotřeba v Unii zvýšila o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje na trhu Unie o pouhá 4 %, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Unie. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 29 % daleko výraznější než pokles spotřeby Unie v tomto období, který se omezil na 7 %. V důsledku toho také významně poklesl o 12 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(126)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.4 Závěr o újmě
(127)
Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-36 %), využití kapacity (-28 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-29 %), podíl na trhu (-12 procentních bodů) a produktivita (-16 %). Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, například peněžní tok (-241 %) a ziskovost (-16,3 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál zejména v průběhu období šetření.
(128)
Bylo zjištěno, že k hlavním ztrátám došlo v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření kdy se, navzdory významnému poklesu spotřeby Unie, dumpingový dovoz z ČLR i nadále ve velkém množství vyskytoval na trhu Unie, přičemž se v období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o více než 24 %.
(129)
Šetření dále ukázalo, že náklady na výrobu výrobního odvětví Unie dosáhly své nejvyšší úrovně v roce 2008, především kvůli prudkému zvýšení cen hlavní suroviny. V období šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo udržet a kontrolovat své náklady výroby díky racionalizaci a vlivem poklesu cen PET, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Výrobní odvětví Unie však vzhledem ke značnému cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští vývozci, nemohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by pokryla jeho náklady. To se v průběhu období šetření projevilo podstatným zhoršením jeho finanční situace.
(130)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
7.1 Úvod
(131)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Dopad dumpingového dovozu
(132)
Šetření ukázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období značně zvýšil, čímž se podíl na trhu Unie zvýšil mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než sedmkrát. Šetření též ukázalo, že v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie poklesla přibližně o 15 %, zůstal objem dumpingového dovozu z ČLR vysoký a jeho podíl na trhu se dokonce zvýšil o 15 %.
(133)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 %, a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu poklesl o 2 procentní body, zatímco podíl dumpingového čínského dovozu ve stejném období vzrostl navzdory klesající poptávce na trhu Unie.
(134)
Ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období poklesly o 39 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno výše v 122. bodě odůvodnění, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(135)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že existence rostoucího objemu levného dumpingového dovozu z ČLR tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen.
(136)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny PET dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(138)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, mezi rokem 2005 a 2007 se spotřeba vysokopevnostních nití v Unii nejprve zvýšila, přičemž následně klesala v roce 2008 a v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie ztratilo na trhu podstatnou část svého podílu. I když nelze vyloučit, že nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření mohl mít negativní dopad na situaci ve výrobním odvětví Unie, není od věci upozornit, že se čínským vývozcům v tomtéž období podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Proto se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie nelze přičítat snížené poptávce, nýbrž je způsobeno především výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR a podbízením uplatňovaným čínskými vývozci.
7.3.2 Ceny surovin
(139)
Ceny surovin, zejména PET čipů, významně vzrostly mezi rokem 2005 a 2008, načež v druhé polovině období šetření poklesly a na konci období šetření dosáhly úrovně roku 2005.
(140)
Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Unie na výrobu vysokopevnostních nití sledovaly stejný trend jako vývoj cen surovin a během posuzovaného období celkově stouply o 6 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely vývoj různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno udržovat nízké prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti. Proto se dospělo k předběžnému závěru, že ceny na trhu Unie byly stlačeny vinou cenového podbízení ze strany čínských vývozců a výrobnímu odvětví Unie tedy bylo znemožněno zvýšit prodejní ceny tak, aby mohly pokrýt náklady.
7.3.3 Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie
(141)
Šetření dále ukázalo, že pouze jeden výrobce v Unii, který při šetření spolupracoval, je vertikálně integrován a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní, přičemž představovalo asi 7 % objemu výroby.
(142)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření.
7.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(143)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Unie určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 3 %). Snížení objemu vývozu ze zhruba 18 000 tun v roce 2005 na zhruba 7 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Unie účtovalo odběratelům na trhu Unie. Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření.
7.3.5 Dovoz z ostatních třetích zemí
(144)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2005 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Podíl na trhu
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Cena (v EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Zdroj: Eurostat.
(145)
K ostatním třetím zemím vyvážejícím vysokopevnostní nitě do Unie patří především Švýcarsko, Bělorusko, Japonsko a Thajsko. Jak je patrné z předcházející tabulky, společný objem dovozu z těchto zemí byl poměrně nízký vzhledem ke spotřebě v Unii a během posuzovaného období se snížil o 45 %. Průměrné ceny dovozu zůstaly v období šetření stabilní a poměrně vysoké.
(146)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.6 Dovoz z Koreje a Tchaj-wanu
(147)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje se dospělo k předběžnému závěru, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny. Tento dovoz je uveden v tabulkách 10 a 11 níže:
Tabulka 10
Celkový dovoz z Koreje
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Podíl na trhu
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Ceny (v EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Zdroj: Eurostat.
(148)
Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Koreje sledoval během posuzovaného období zhruba trend podobný trendu spotřeby. Objem dovozu vzrostl ze 17 542 tun v roce 2005 na 24 580 tun v období šetření. To vedlo ke zvýšení podílu na trhu ze 7,9 % v roce 2005 na 11,9 % v období šetření. Je však třeba poznamenat, že objem dovozu se významně snížil mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(149)
Rovněž stojí za zmínku, že zatímco průměrné dovozní ceny z Koreje během posuzovaného období klesly o 15 %, ve stejném období se udržely nad hladinou průměrných cen dovozu z ČLR.
Tabulka 11
Celkový dovoz z Tchaj-wanu
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Podíl na trhu
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Ceny (v EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Zdroj: Eurostat.
(150)
Dovoz z Tchaj-wanu vzrostl ze 7 343 tun v roce 2005 na 8 163 tun v období šetření, tedy o 11 %. V tomtéž období mírně stoupl jeho podíl na trhu z 3,3 % v roce 2005 na 4 % v období šetření. Stejně jako korejský dovoz, tak i tchajwanský objem dovozu značně poklesl mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(151)
Průměrné dovozní ceny z Tchaj-wanu během posuzovaného období klesly o 14 %, ale ve stejném období se udržely výrazně nad hladinou cen dovozu z ČLR.
(152)
Na základě výše uvedených skutečností tedy nelze vyloučit, že dovoz z Koreje a Tchaj-wanu mohl do jisté míry přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Unie. Objem a ceny dovozu v období šetření se však nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
7.3.7 Ostatní výrobci v Unii
(153)
Z analýzy údajů týkajících se trhu Unie vyplývá, že podíl ostatních výrobců v Unii na trhu se během posuzovaného období nezvýšil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci v Unii ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, jež byla u výrobního odvětví Unie zjištěna.
(154)
Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Unie nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
7.4 Závěr o příčinných souvislostech
(155)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl uskutečňován za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Unie za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(156)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky v Unii v období mezi rokem 2005 a 2007, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu během téhož období. Kromě toho mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy poptávka na trhu Unie poklesla, se čínským vývozcům podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Během téhož období byl zaznamenán další nepříznivý vývoj podílu výrobního odvětví Unie na trhu i hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. Během posuzovaného období totiž výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR, který se neustále podbízel cenám výrobního odvětví Unie, vedl k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie o více než 16 procentních bodů, což vedlo v období šetření k těžkým ztrátám.
(157)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(158)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(159)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(160)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze čtyř výrobců působících v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí.
(161)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(162)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena vysokopevnostních nití odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(163)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci
(164)
Deseti dovozcům v Unii byly zaslány dotazníky. Jenom dva dovozci, sídlící v Německu (představující 15,4 % celkového dovozu z ČLR) a ve Španělsku (představující 0,2 % celkového dovozu z ČLR), při šetření spolupracovali. Šetření ukázalo, že první uvedený dovozce dovážel pouze z ČLR a že téměř celý jeho obrat souvisel s dotčeným výrobkem. U scénáře „v nejhorším případě“ by antidumpingové clo ve výši 9 % mělo za následek významný pokles jeho ziskovosti a tato společnost by se mohla dostat do ztrátové situace. Odhaduje se však, že vzhledem ke skutečnosti, že tento dovozce má mezi jistými velkoodběrateli silné postavení, měl by být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky. Kromě toho by se mohl přeorientovat na jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobějším horizontu. Pokud jde o druhého dovozce, dotčený výrobek představoval pouze omezený podíl jeho celkového obchodu (0-5 %), a jakýkoli negativní dopad navrhovaných opatření by byl tudíž pravděpodobně zanedbatelný.
(165)
Na základě dostupných informací se došlo k závěru, že ačkoli uložení prozatímních antidumpingových opatření by mělo nepříznivý dopad na jednoho z výše uvedených dovozců; tento dovozce by měl být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky a/nebo se přeorientovat na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce celkově významný negativní dopad.
8.4 Uživatelé
(166)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Tito spolupracující uživatelé představovali 25 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti mají svá sídla po celé Unii a působí v různých průmyslových odvětvích, jako je odvětví výroby pneumatik a aplikací v automobilovém průmyslu, lan a průmyslových aplikací.
(167)
V zájmu přehlednosti a vzhledem k tomu, že uložení prozatímních opatření by na různé uživatele dopadala různě, v závislosti na odvětví, ve kterém působí, byl dopad opatření na uživatele analyzován pomocí jejich roztřídění do samostatných průmyslových odvětví, jak je uvedeno níže.
(168)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Podle údajů poskytnutých výrobci pneumatik podíl vysokopevnostních nití na výrobních nákladech pneumatik byl poměrně omezený, v průměru menší než 1 %, a průměrný zisk z odvětví výroby pneumatik dosahoval přibližně 2 %. Mezi spolupracujícími uživateli se nenašel nikdo, kdo by dotčený výrobek dovážel z ČLR. Pokud by tedy byla uložena prozatímní antidumpingová cla, má se za to, že na tyto uživatele by uložení opatření na vývoz z ČLR nemělo mít žádný dopad. Kromě toho pokud by někteří uživatelé v tomto sektoru dováželi z ČLR, existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(169)
Pokud se jedná o automobilový průmysl (zejména výrobu bezpečnostních pásů a airbagů), vrátilo se celkem šest odpovědí na dotazník od těchto uživatelů. Těchto šest společností představovalo 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR v období šetření. Celkově bylo zjištěno, že v průměru výrobky, ve kterých se využívají vysokopevnostní nitě, představovaly méně než 4 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto odvětví činil kolem 3 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo vysokopevnostní nitě zejména od výrobců v Unii, zatímco jen 11 % jejich nákupu bylo dováženo z ČLR. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření pro dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na automobilový průmysl, neboť bylo zjištěno, že tyto společnosti jsou ziskové a že ČLR není hlavním zdrojem dodávek.
(170)
Pokud se jedná o výrobce lan, vrátily se tři odpovědi na dotazník, což představuje méně než 1 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Podíl podniků používajících vysokopevnostní nitě se pohyboval kolem 18 % z celkového počtu podniků a průměrná zisková marže dosažená v tomto odvětví činila kolem 8 % v období šetření. Na tomto základě se odhaduje, že uložení prozatímních antidumpingových cel na dovoz z ČLR může pravděpodobně jen mírně snížit jejich ziskovou marži. Šetření též ukázalo, že většina dovozu (66 %) byla v období šetření z ČLR, zatímco 20 % pocházelo z Koreje. Proto, pokud by byla opatření uložena, není pravděpodobné, že tento sektor bude závažně dotčen vzhledem k tomu, že dopad na ziskovou marži je omezen a existují i další zdroje dodávky.
(171)
Někteří výrobci lan namítli, že vzhledem k tomu, že vysokopevnostní nitě jsou používány převážně v jiných průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, uložení antidumpingových opatření by vedlo k nedostatku dostupných typů vysokopevnostních nití používaných výrobci lan, neboť výrobci v Unii by se údajně nejprve zaměřili na velké trhy a zboží by dodávaly do zbývajících sektorů pouze tehdy, pokud by jim zbyla volná kapacita. Je však třeba připomenout, že jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek, včetně dodávek výrobního odvětví Unie, Koreje a Tchaj-wanu a ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(172)
Pokud se jedná o uživatele působící v sektoru průmyslových aplikací, jako jsou střešní krytiny, pásy, řemínky a průmyslové textilie, vrátilo se celkem 19 odpovědí na dotazník. Tito uživatelé představovali 19 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Na základě dostupných údajů z tohoto sektoru, podíl společností, kde jsou vysokopevnostní nitě používány, činí 64 % z celkového počtu společností a průměrný zisk dosažený v rámci tohoto odvětví představoval 13 %. Důsledkem antidumpingových cel bude pravděpodobně jen mírný pokles průměrné ziskové marže dosažené v tomto sektoru. Šetření též ukázalo, že tito uživatelé převážně nakupovali od výrobců v Unii a v ČLR. Uložení opatření na dovoz z ČLR by tudíž nemělo mít výrazný nepříznivý dopad na tento sektor vzhledem k omezenému dopadu na ziskovou marži a existenci jiných zdrojů dodávek.
(173)
Někteří uživatelé uvedli, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, mělo by to na ně nepříznivý dopad ve dvou směrech. Uvedli, že by nejen nastal nedostatek alternativních zdrojů dodávek, ale že dotčené země by též přeorientovaly svůj export z dotčeného výrobku na výrobky na navazujícím trhu.
(174)
Pokud jde o tvrzení, že nebudou k dispozici žádné alternativní zdroje dodávek, je třeba si předně povšimnout, že žádná prozatímní opatření nebudou uložena na dovoz z Koreje a Tchaj-wanu. Jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Za druhé, pokud se jedná o dodávky výrobního odvětví Unie, šetření neupozornilo na některé nedostatky dodávek od některých výrobců v Unii jistým uživatelům. Analýza však neprokázala, že by k těmto nedostatkům docházelo pravidelně. Na základě výše uvedených skutečností, a zejména s ohledem na existenci jiných dostupných zdrojů dodávek bylo toto tvrzení odmítnuto.
(175)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci vysokopevnostních nití v dotčených zemích by přeorientovaly svůj vývoz na navazující trh, je třeba si povšimnout, že proti dovozu z Koreje a Tchaj-wanu nebudou uložena žádná prozatímní opatření. Proto i pokud čínští vývozci přesunou část svého vývozu na navazující trh, má se za to, že uživatelé vysokopevnostních nití by měli být schopni si zachovat konkurenceschopnost, protože by i nadále měli být schopni odebírat vysokopevnostní nitě od dalších dodavatelů, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(176)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít opatření na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, zdá se, že dopad na uživatele v různých průmyslových odvětvích bude celkově omezen. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(177)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
9. NEULOŽENÍ CLA
(178)
S ohledem na zjištění, že celostátní vážená průměrná dumpingová rozpětí dovozu z Koreje a Tchaj-wanu jsou nepatrná, neukládá se žádné prozatímní antidumpingové clo na dovoz z těchto zemí.
10. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(179)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(180)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Při výpočtu výše cla, nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2005, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 3 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(182)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením uvedeného ziskového rozpětí ve výši 3 % k výrobním nákladům.
(183)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých výrobků vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a újmu nepůsobící ceny typů výrobků prodávaných během období šetření výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(184)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla zavést prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(185)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(186)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(187)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(188)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
neuvedeno
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,9 %
57,3 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
57,6 %
11. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(189)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Společnosti uvedené v příloze
8,9
A977
Všechny ostatní společnosti
9,3
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. června 2010.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 478/2010,
annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Vireillepano
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä8 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’ ja Taiwanista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta.
(2)
Menettely pantiin vireille, kun European Man-made Fibres Association (CIRFS), jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 27 päivänä heinäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 60 prosenttia erikoislujan polyesterilangan kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi.
1.2 Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tehneille unionin tuottajille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, käyttäjille, muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan, Korean ja Taiwanin edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Valituksen tekijä, muut unionin tuottajat, vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, Koreassa ja Taiwanissa, tuojat ja käyttäjät ilmaisivat kantansa asiasta. Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Koska Kiinassa ja Koreassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia Kiinassa ja Koreassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseltä ajalta.
(6)
Kuten johdanto-osan 22-27 kappaleessa selitetään, 11 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Korean osalta neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen.
(7)
Komissio valitsi otokseen yhteistyössä toimivilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella kolme kiinalaista tuottajaa tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, joilla oli eniten vientiä unioniin. Kaikkia asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia sekä niiden järjestöjä ja Kiinan viranomaisia kuultiin, ja niiden kanssa sovittiin otoksen valinnasta.
(8)
Korean tapauksessa vain neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot otantaa varten. Koska niin harvat vientiä harjoittavat tuottajat olivat halukkaita yhteistyöhön, otannan käytöstä päätettiin luopua.
(9)
Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka pyysivät tällaisia lomakkeita hakeakseen yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla.
(10)
Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijöille. Niille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.
(11)
Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät olleet mukana otoksessa, koska ne eivät täyttäneet perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia, pyysi yksilöllistä polkumyyntimarginaalia perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla. Kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien yksilöllisen tarkastelun katsottiin kuitenkin johtavan ylimääräisiin paikan päällä käynteihin ja erityisanalyyseihin, minkä vuoksi ne olisivat olleet kohtuuttoman työläitä ja viivästyttäneet tutkimuksen päätökseen saamista. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien pyyntöä yksilöllisestä tarkastelusta ei voida hyväksyä.
(12)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Näitä olivat neljä unionin tuottajaa, 10 tuojaa sekä 68 käyttäjää.
(13)
Vastaukset saatiin valituksen tehneiltä unionin tuottajilta ja yhdeltä muulta tutkimusta tukevalta unionin tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta sekä 33 käyttäjältä.
(14)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Unionin tuottajat:
-
Brilen SA, Barbastro, Espanja
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg, ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset Performance Fibers Longlaville, Longwy, Ranska, Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Saksa, Performance Fibers, Bobingen, Saksa, Performance Fibers, Guben, Saksa,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Saksa,
-
Sioen, Mouscron, Belgia.
Unionin tuojat:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Saksa.
Unionin käyttäjät:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Romania,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Saksa,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Ranska,
-
Mitas AS, Praha, Tšekki.
Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Korean vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc., Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Taiwanin vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Etuyhteydessä olevat unionin tuojat:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luxemburg.
Vertailumaan tuottajat:
-
Performance Fibers, Inc. ja Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, Amerikan yhdysvallat.
1.3 Tutkimusajanjakso
(15)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(16)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista peräisin oleva erikoisluja polyesterilanka (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00.
(17)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella on merkittäviä ominaisuuksia ja sitä käytetään useisiin erilaisiin tarkoituksiin, kuten renkaiden vahvikkeena, leveissä kankaissa, liukuhihnoissa, turvavöissä, verkoissa ja geosynteettisissä tuotteissa.
(18)
Tutkimuksen aikana tietyt osapuolet väittivät, että renkaiden valmistuksessa käytettävä lanka, niin kutsuttu HMLS-lanka (”High Modulus Low Shrinkage”) olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Ne väittivät, että HMLS-langalla on erilaiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset muihin erikoislujiin polyesterilankoihin verrattuna.
(19)
Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että vaikka HMLS-langalla on joitakin erilaisia ominaisuuksia kuin muilla erikoislujilla polyesterilangoilla (esim. kimmokerroin, kutistuvuus, vetolujuus ja väsymislujuus), tarkasteltavana olevan tuotteen kaikilla eri lajeilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet. Tästä syystä niiden katsotaan muodostavan yhden ainoan tuotteen.
2.2 Samankaltainen tuote
(20)
Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista unioniin viedyllä tuotteella sekä Koreassa ja Taiwanissa tuotetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella samoin kuin kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, Kiinassa tuottamalla ja myymällä sekä unionin tuottajien unionissa valmistamalla ja myymällä tuotteella havaittiin olevan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
3. OTANTA
3.1 Tuojien otanta
(21)
Valituksessa esitettyjen tuojien suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisen otantamenettelyn käyttöä tuojien osalta. Toimitettujen tietojen perusteella ja yhteistyöhalukkuutensa ilmaisseiden vientiä harjoittavien tuojien harvalukuisuuden vuoksi otantaa ei kuitenkaan pidetty tarpeellisena.
3.2 Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(22)
Koska Kiinassa oli runsaasti vientiä harjoittavia tuottajia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(23)
Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa menettelyn vireillepanosta ja toimittamaan perustiedot viennistään, kotimarkkinamyynnistään ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyvästä toiminnastaan sekä kaikkien niihin etuyhteydessä olevien, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa ja/tai myyntiä harjoittavien yritysten nimet ja tiedot näiden toiminnasta.
(24)
Edustavan otoksen valinnassa kuultiin myös Kiinan viranomaisia ja tuottajien järjestöä eli tekstiilien tuontia ja vientiä käsittelevää Kiinan kauppakamaria.
3.2.1 Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien alustava valinta
(25)
Yhteensä 11 vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan lukien etuyhteydessä olevien yritysten ryhmät Kiinassa, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Kaikki niistä ilmoittivat vieneensä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjaksolla ja olevansa halukkaita osallistumaan otokseen. Näin ollen näiden 11:n vientiä harjoittavan tuottajan katsottiin toimivan yhteistyössä tutkimuksessa, jäljempänä ’yhteistyössä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat’.
(26)
Vientiä harjoittavien tuottajien, jotka eivät ilmoittautuneet edellä mainitussa määräajassa tai eivät toimittaneet pyydettyjä tietoja ajoissa, katsottiin kieltäytyneen yhteistyöstä tutkimuksessa. Kun verrattiin Eurostatin tuontitilastoja ja tarkasteltavana olevan tuotteen määrää, jonka johdanto-osan 25 kappaleessa mainitut yritykset ilmoittivat vieneensä unioniin tutkimusajanjaksolla, havaittiin, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin korkea (ks. 73 kappale).
3.2.2 Kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien otoksen valinta
(27)
Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otoksen, joka perustui erikoislujan polyesterilangan suurimpaan edustavaan unioniin suuntautuneen viennin määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittiin kolme yritystä tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, joiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä unioniin on yli 65 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia sekä niiden järjestöjä ja Kiinan viranomaisia kuultiin, ja niiden kanssa sovittiin otoksen valinnasta.
3.3 Yksilöllinen tarkastelu
(28)
Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät olleet mukana otoksessa, koska ne eivät täyttäneet perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia, pyysi yksilöllistä polkumyyntimarginaalia perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla.
(29)
Otos siis rajoitettiin kohtuulliseen määrään yrityksiä, joita voitiin tutkia käytettävissä olevassa ajassa (ks. 27 kappale). Yritykset, joita tutkittiin asianomaisia maita koskevassa polkumyyntitutkimuksessa, luetellaan 14 kappaleessa. Ottaen huomioon näiden yritysten tiloihin tehdyt tarkastuskäynnit, joilla Kiinan tapauksessa tarkistettiin markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt ja kyselylomakevastaukset, yksilöllistä kohtelua koskevia tutkimuksia pidettiin kohtuuttoman työläinä ja katsottiin, että ne olisivat viivästyttäneet tutkimuksen päätökseen saamista.
(30)
Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että kahta pyyntöä yksilöllisestä tarkastelusta ei voida hyväksyä.
4. POLKUMYYNTI
4.1 Yleiset menetelmät
(31)
Seuraavassa esitettyjä yleisiä menetelmiä on sovellettu kaikkiin vientiä harjoittaviin tuottajiin Koreassa ja Taiwanissa, siihen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, sekä vertailumaan käsite huomioon ottaen myös kahteen muuhun otokseen valittuun kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua. Polkumyyntiä koskevat päätelmät esitetään siten, että kustakin tutkimuksen kohteena olevasta viejämaasta esitetään ainoastaan kyseistä maata erityisesti koskevat tiedot.
4.1.1 Normaaliarvo
(32)
Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kukin vientiä harjoittava tuottaja myynyt samankaltaista tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta vientimyynnistä unioniin.
(33)
Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kokonaismyynniltään edustavien yritysten kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin.
(34)
Asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän kunkin tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.
(35)
Tämän jälkeen komissio selvitti, voitiinko kunkin yrityksen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä kunkin tuotelajin osalta riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus.
(36)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yksikkökustannusten tasoinen, tuotelajikohtaisen normaaliarvon perustana käytettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyyntihintojen painotettua keskiarvoa.
(37)
Kun tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin yksinomaan kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskihinta.
(38)
Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, katsottiin, että niitä ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(39)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(40)
Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla niiden samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyneet myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä kyseisten tuottajien saama painotettu keskimääräinen voitto. Ilmoitettuja tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja laskennallisten normaaliarvojen muodostamiseen.
4.1.2 Vientihinta
(41)
Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(42)
Jos myynti oli tapahtunut etuyhteydessä olevan tuojan kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille asiakkaille. Näissä tapauksissa tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten, tullit ja verot mukaan lukien, sekä kohtuullisten myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi. Tässä käytettiin etuyhteydessä olevien tuojien omia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia, ja kohtuullinen voittomarginaali määritettiin tutkimuksen mukaan riippumattoman tuojan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta saaman voiton perusteella.
4.1.3 Vertailu
(43)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(44)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö.
4.1.4 Polkumyyntimarginaali
(45)
Kullekin yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella.
4.2 Kiina
4.2.1 Markkinatalouskohtelua koskeva arviointi
(46)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.
(47)
Kyseiset edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:
1)
liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
2)
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;
3)
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
4)
vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö;
5)
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.
(48)
Kaikki otokseen valitut yritykset pyysivät markkinatalouskohtelua ja vastasivat asiaa koskevaan lomakkeeseen annetussa määräajassa. Komissio hankki ja tarkasti kaikki hakulomakkeissa esitetyt tiedot ja kaikki muut tarpeellisina pidetyt tiedot kyseisten yritysten tiloissa.
(49)
Tarkastuksessa vahvistettiin, että kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjä vaatimuksia markkinatalouskohtelun myöntämiseksi.
(50)
Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ei täyttänyt vaatimuksia 1-3. Ensinnäkään se ei pystynyt osoittamaan, että sen päätökset tehtiin markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, koska sen myyntitoiminnassa havaittiin rajoituksia, kuten velvoite myydä tietty määrä tarkasteltavana olevaa tuotetta kotimarkkinoille. Toiseksi se ei osoittanut, että sen kirjanpito tarkastetaan IAS-standardien mukaisesti. Tutkimuksessa tuotiin esiin joukko epäjohdonmukaisuuksia ja puutteita hakijan kirjanpidossa ja esitettiin tiettyjä IAS-periaatteiden rikkomuksia. Myös aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä havaittiin epäasianmukaisten maankäyttöoikeuksien arviointien muodossa.
(51)
Toinen otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ei pystynyt osoittamaan, että se täytti vaatimukset 1 ja 3. Sei pystynyt osoittamaan, että sen päätökset tehtiin markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, koska sen myyntitoiminnassa havaittiin vastaavia rajoituksia kuin johdanto-osan 50 kappaleessa esitetyt; lisäksi havaittiin, että valtion todistuksesta huolimatta osa sen pääomasta ei ollut sijoitettua pääomaa. Aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä havaittiin myös epäasianmukaisten maankäyttöoikeuksien arviointien muodossa.
(52)
Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja osoitti täyttävänsä kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, ja sille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu.
4.2.2 Yksilöllinen kohtelu
(53)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, ja niille näin ollen voidaan myöntää yksilöllinen kohtelu.
(54)
Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
1)
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
2)
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
3)
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;
4)
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan; ja
5)
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(55)
Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun vaatimuksia, olivat myös pyytäneet yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua.
(56)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että seuraavat kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttivät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Vertailumaa
(57)
Kun kyse on siirtymätalousmaista, niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti määritettävä normaaliarvo markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(58)
Vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin Yhdysvaltoja vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseen Kiinalle. Komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään ehdotuksesta näkemyksensä.
(59)
Useat osapuolet vastustivat ehdotusta ja ehdottivat Taiwanin tai Korean käyttöä, koska niiden mukaan nämä maat olivat asianmukaisempia. Asiassa esitettiin seuraavat väitteet:
a)
Yhdysvaltojen ja Kiinan tuotantoprosessit ja -kustannukset eroavat huomattavasti toisistaan, koska Yhdysvalloissa käytettävät koneet ovat vanhoja ja vanhanaikaisia, kun taas suurin osa kiinalaisista tuottajista käyttää moderneja ja tuoreimpaan teknologiaan perustuvia laitteita. Suurin osa kiinalaisista, taiwanilaisista ja korealaisista vientiä harjoittavista tuottajista käyttää modernia yksivaiheista teknologiaa, mikä tekee niistä yhdysvaltalaisia tuottajia tehokkaampia.
b)
Sillä, että taiwanilaisten ja korealaisten viejien väitettiin harjoittavan polkumyyntiä, ei ollut merkitystä sopivan vertailumaan valitsemisen kannalta.
c)
Valituksen tekijöillä on Yhdysvalloissa etuyhteydessä olevia yrityksiä, joten ei olisi asianmukaista määrittää normaaliarvoa näiden etuyhteydessä olevien yritysten toimittamien tietojen perusteella.
d)
Kilpailuedellytykset Yhdysvalloissa eroavat Kiinassa vallitsevista. Yhdysvaltojen markkinoita hallitsee käytännössä yksin yksi tuottaja, kun taas Taiwanissa ja Koreassa on paljon kotimarkkinatuottajia, kuten Kiinassakin.
(60)
Komissio tarkasteli edellä esitettyjä väitteitä ja katsoi, että ne olivat yleisesti ottaen paikkansapitäviä vertailumaan valinnan osalta. Siksi tutkittiin tarkemmin, voitaisiinko Taiwania tai Koreaa käyttää mahdollisena markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana Kiinaa koskevan normaaliarvon määrittämiseksi.
(61)
Tutkimuksen mukaan Taiwanin lopputuotteet olivat paremmin vertailukelpoisia Kiinan kanssa. Taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimivat myös Kiinassa etuyhteydessä olevien tuottajien kanssa, ja ne toimivat periaatteessa samoin edellytyksin molemmissa maissa.
(62)
Tällä perusteella pidettiin tarkoituksenmukaisempana käyttää Taiwania vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
(63)
Sen jälkeen, kun Taiwan oli valittu vertailumaaksi, normaaliarvo määritettiin tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä toimineiden taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloissa tarkastettujen tietojen perusteella. Normaaliarvo perustui vertailukelpoisten tuotelajien myynnistä Taiwanin kotimarkkinoilla maksettuihin tai maksettaviin hintoihin edellyttäen, että määrät olivat edustavia ja hinnat oli veloitettu tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä päti tiettyihin vietyihin tuotelajeihin.
4.2.4 Normaaliarvo
4.2.4.1 Otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu
(64)
Suurin osa otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Kiinan kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(65)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo (ks. 40 kappale).
4.2.4.2 Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua
(66)
Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo oli laskettava markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan eli tässä tapauksessa Taiwanin hintojen tai laskennallisen arvon perusteella, kuten johdanto-osan 57-63 kappaleessa todetaan.
(67)
Muiden sellaisten vietyjen tuotelajien tapauksessa, joita joko ei ollut myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä Taiwanissa tai joita taiwanilaiset tuottajat eivät olleet myyneet edustavissa määrin kotimarkkinoillaan, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.
4.2.5 Vientihinta
(68)
Kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti unionin markkinoille tapahtui suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
4.2.6 Vertailu
(69)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden, alennusten, hyvitysten ja välillisen verotuksen erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
4.2.7 Polkumyyntimarginaalit
4.2.7.1 Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat
(70)
Otokseen valittujen yritysten kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(71)
Alustavat painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ovat näin ollen prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:
Yritys
Alustava polkumyyntimarginaali
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 Muut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat
(72)
Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Marginaali määritettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen marginaalien perusteella ottamatta huomioon sitä vientiä harjoittavaa tuottajaa, jonka polkumyyntimarginaali oli nolla. Tällä perusteella yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettu polkumyyntimarginaali vahvistettiin alustavasti 8,9 prosentin tasolle.
(73)
Kaikkien muiden kiinalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien otoskyselylomakkeessa ilmoittamaa viennin kokonaismäärää verrattiin Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärään, joka saatiin Eurostatin tuontitilastoista. Yhteistyön prosenttiosuudeksi todettiin 100. Tällä perusteella yhteistyön tason todettiin olevan korkea, minkä vuoksi katsottiin, että on asianmukaista asettaa yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritetyn korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle.
(74)
Tällä perusteella koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin alustavasti 9,3 prosenttia.
4.3 Korea
4.3.1 Normaaliarvo
(75)
Suurin osa kaikkien neljän tutkimuksen kohteena olleen yrityksen unioniin vientiä varten myymien tuotelajien kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Korean kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(76)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Kaikilla neljällä tutkimuksen kohteena olevalla yrityksellä oli tiettyjen tuotelajien kotimarkkinamyyntiä, joka ei tapahtunut edustavassa määrin tai tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näissä tapauksissa laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.
4.3.2 Vientihinta
(77)
Osa yhden vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnistä tapahtui suoraan etuyhteydessä olevalle tuojalle unionissa. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti käyttäen perusteena hintoja, joilla tuotteet oli ensiksi jälleenmyyty riippumattomalle ostajalle, ja noudattaen johdanto-osan 42 kappaleessa kuvattua menetelmää.
(78)
Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan muu tarkasteltavana olevan tuotteen vienti ja kolmen muun vientiä harjoittavan tuottajan koko vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällaisen myynnin vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
4.3.3 Vertailu
(79)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
(80)
Kaikki neljä tutkittua yritystä pyysivät tullinpalautusta koskevaa oikaisua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti sillä perusteella, että samankaltaisesta tuotteesta kannettiin tuontimaksuja, jos se oli tarkoitettu kulutettavaksi viejämaassa, mutta kyseiset maksut palautettiin tai niitä ei kannettu, jos tuote myytiin unioniin vietäväksi.
(81)
Pyyntöä pidettiin perusteettomana, koska yksikään neljästä yrityksestä ei kyennyt osoittamaan, että yrityksille palautetut tuontimaksut johtuivat asianomaisen tuotteen viemisestä unioniin.
4.3.4 Polkumyyntimarginaalit
(82)
Kunkin yrityksen kullekin tuotelajille määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin kunkin vastaavan tuotelajin vientihintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.
(83)
Tällä perusteella kaikkien asianomaisten vientiä harjoittavien korealaisten tuottajien polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta unionin rajalla tullaamattomana olivat alle 2 prosentin vähimmäistason perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(84)
Kyseiset neljä korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa vastaavat kaikesta kyseisestä maasta peräisin olevasta viennistä Eurostatin tuontitilastojen perusteella. Näin ollen pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Koreasta peräisin olevassa tuonnissa ei ole perusteltua.
(85)
Jos havainnot vahvistetaan tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa, menettely olisi Korean osalta päätettävä.
4.4 Taiwan
4.4.1 Normaaliarvo
(86)
Suurin osa kahden tutkimuksen kohteena olleen yrityksen unioniin vientiä varten myymien tuotelajien kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Taiwanin kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(87)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Molemmilla tutkimuksen kohteena olevilla yrityksillä oli tiettyjen tuotelajien kotimarkkinamyyntiä, joka ei tapahtunut edustavassa määrin tai tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näissä tapauksissa laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.
4.4.2 Vientihinta
(88)
Kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti unionin markkinoille tapahtui suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
4.4.3 Vertailu
(89)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden, alennusten ja hyvitysten erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
4.4.4 Polkumyyntimarginaalit
(90)
Kunkin yrityksen kullekin tuotelajille määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin kunkin vastaavan tuotelajin vientihintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.
(91)
Tämän perusteella polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif-tuontihinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
vähimmäistaso
(92)
Taiwanista peräisin olevan tuonnin osalta on syytä todeta, että kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittava tuottajaa vastaavat kaikesta kyseisestä maasta peräisin olevasta viennistä Eurostatin tuontitilastojen perusteella. Taiwanille määritettiin koko maata koskeva polkumyyntimarginaali. Sen havaittiin olevan alle 2 prosentin vähimmäistason, josta säädetään perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa. Näin ollen pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa ei ole perusteltua.
(93)
Jos havainnot vahvistetaan tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa, menettely olisi Taiwanin osalta päätettävä.
5. UNIONIN TUOTANNONALA
5.1 Unionin tuotanto
(94)
Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja.
(95)
Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan 121 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Tähän sisältyy kaikkien niiden unionin tuottajien tuotanto, jotka ilmoittautuivat, ja niiden tuottajien arvioitu tuotanto, jotka eivät ilmoittautuneet menettelyssä, jäljempänä ’tuottajat, jotka eivät ilmoittautuneet’. Muiden tietojen puutteessa unionin kokonaistuotannon ja -kulutuksen määrittämiseksi käytettiin valituksessa esitettyjä tietoja tuottajista, jotka eivät ilmoittautuneet. Näiden tuottajien osuus on noin 22 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla. Yksikään tiedossa olleista unionin tuottajista ei suhtautunut neutraalisti tutkimuksen vireillepanoon tai vastustanut sitä.
(96)
Valitusta tukeneiden unionin tuottajien tuotantomäärä oli 94 000 tonnia tutkimusajanjaksolla eli noin 78 prosenttia arvioidusta unionin kokonaistuotannosta.
5.2 Unionin tuotannonalan määritelmä
(97)
Kuten johdanto-osan 96 kappaleessa mainittiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että valitusta tukeneiden ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta oli noin 78 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi näiden tuottajien katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
6. VAHINKO
6.1 Unionin kulutus
(98)
Kulutus määritettiin Eurostatin tietojen perusteella saadun kokonaistuonnin sekä unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuvan kokonaismyynnin perusteella; tähän sisältyi myös arvioitu myynti niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet.
(99)
Koska niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet, ei saatu muita tietoja erikoislujan polyesterilangan tuotannosta ja myynnistä tarkastelujaksolla, käytettiin valituksessa toimitettuja tietoja, kuten johdanto-osan 95 kappaleessa todettiin.
Taulukko 1
Unionin kulutus
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tonnia
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeksi
100
106
120
109
93
Lähde: Eurostat, valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset.
(100)
Kaiken kaikkiaan unionin kulutus laski 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Ensin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, jonka jälkeen se laski 22 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Kulutuksen lasku vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla johtui talouskriisin vuoksi pienentyneestä kysynnästä, etenkin vuoden 2008 jälkipuoliskolla.
6.2 Tuonti asianomaisista maista unioniin
6.2.1 Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(101)
Komissio tutki, olisiko Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia arvioitava kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(102)
Kuten edellä on todettu, alustavasti arvioitiin, että Taiwanista ja Koreasta tuleva tuonti ei tapahtunut polkumyyntihinnoin tutkimusajanjaksolla.
(103)
Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin vaikutuksia ei pitäisi kumuloida Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kanssa.
6.2.2 Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta
(104)
Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, joka kuului otokseen, ei myynyt tuotteitaan polkumyynnillä unionin markkinoilla. Tämän vuoksi sen vienti on jätettävä pois analyysistä, jossa käsitellään Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kehitystä unionin markkinoilla.
(105)
Jottei kyseiseen tuottajaan liittyviä arkaluonteisia liiketoimintatietoja paljastettaisi, luottamuksellisuussyistä pidettiin asianmukaisena olla jättämättä pois jäljempänä esitettävistä julkisesti saatavista tiedoista, kuten Eurostatin tiedoista, sen viejän tiedot, joka ei harjoittanut polkumyyntiä unionin markkinoilla.
(106)
Sen vuoksi ensimmäisessä taulukossa esitetään Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan kokonaistuonti ja toisessa taulukossa indeksoidut tiedot, jotka koskevat polkumyynnillä unionin markkinoille tapahtunutta tuontia tarkastelujaksolla.
Taulukko 2a
Kokonaistuonti Kiinasta
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indeksi
100
147
261
317
301
Markkinaosuus
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indeksi
100
139
217
291
323
Hinnat (euroa/tonni)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indeksi
100
87
81
84
83
Lähde: Eurostat.
(107)
Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärä lisääntyi jyrkästi (kolminkertaisesti) tarkastelujaksolla, ja samaan aikaan keskimääräiset tuontihinnat laskivat 17 prosenttia. Tämän johdosta sen markkinaosuus kasvoi merkittävästi vuoden 2005 tasolta 7,3 prosentista 23,6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksen mukaan jo vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisellä kaudella, kun kulutus laski 22 prosenttia, Kiinasta tulevan tuonnin määrän kasvoi 15 prosenttia, mikä kasvatti sen markkinaosuutta 7,7 prosenttiyksikköä.
6.2.2.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
Taulukko 2b
Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuonti (tonnia)
Indeksi
100
240
582
728
714
Markkinaosuus
Indeksi
100
227
485
667
768
Hinnat (euroa/tonni)
Indeksi
100
67
61
63
61
Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset.
(108)
Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi jyrkästi tarkastelujaksolla ja kasvatti sen markkinaosuutta yli seitsenkertaisesti. Lisäksi tutkimus osoitti, että huolimatta kulutuksen laskusta vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, polkumyyntituonti sai huomattavan markkinaosuuden tutkimusajanjaksolla.
(109)
Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 39 prosenttia tarkastelujaksolla ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla, kuten johdanto-osan 112 kappaleessa selitetään.
6.2.2.2 Hintojen alittavuus
(110)
Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Kiinasta tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty cif-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullioikeuksien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(111)
Yhteistyössä toimineita kiinalaisia viejiä oli paljon, ja niiden osuus Kiinasta unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneesta kokonaisvientimäärästä oli 69 prosenttia. Yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä unionin markkinoilla, joten sen tuontia ei ole otettu huomioon hintojen alittavuutta koskevassa analyysissä.
(112)
Vertailu osoitti, että Kiinasta polkumyynnillä tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 24,2 prosentilla.
6.3 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
6.3.1 Alustavat huomiot
(113)
Kun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan tutkittiin, otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, joiden avulla voitaisiin arvioida unionin tuotannonalan tilannetta vuodesta 2005 tutkimusajanjakson päättymiseen.
6.3.2 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 3
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indeksi
100
100
99
86
64
Kapasiteetti (tonnia)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indeksi
100
100
100
97
90
Kapasiteetin käyttöaste
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indeksi
100
100
100
88
72
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(114)
Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin tuotannonalan tuotanto laski 36 prosenttia tarkastelujaksolla. Vaikka unionin kulutus lisääntyi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonalan tuotanto pysyi kyseisenä aikana vakaana ja laski merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä unionin kulutuksen laskun mukaisesti.
(115)
Unionin tuotannonalan vähensi tuotantokapasiteettiaan noin 144 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Hiipuvan myynnin ja vähenevien tuotantomäärien vuoksi kapasiteetin käyttöaste kuitenkin laski vuoden 2005 tasolta 91 prosentista 65 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Lasku oli suurinta vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisellä jaksolla.
6.3.3 Myyntimäärät ja markkinaosuus
(116)
Seuraavassa taulukossa esitetyt myyntimäärät liittyvät määrään, joka myytiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionin markkinoilla.
Taulukko 4
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (tonnia)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indeksi
100
101
104
88
71
Markkinaosuus
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indeksi
100
95
87
81
77
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(117)
Vaikka unionin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärä riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi vain 4 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään kyseisellä kaudella kasvaneesta kulutuksesta. Lisäksi tarkastelujakson loppuaikana unionin kulutus laski 22 prosenttia mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä laski vieläkin enemmän, 31 prosenttia. Unionin tuotannonalan myyntimäärä siis laski jatkuvasti ja merkittävästi, ja sen markkinaosuuden menetys oli niinkin suuri kuin 11,9 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla.
6.3.4 Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikköhinnat
(118)
Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla. Suurin pudotus tapahtui vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, joten se osui ajallisesti yksiin Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kasvun kanssa. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan oli laskettava myyntihintojaan raaka-aineen hinnannoususta huolimatta, etenkin tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 5
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Keskihinta (euroa/tonni)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indeksi
100
100
99
97
91
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(119)
Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan keskimääräiset tuotantokustannukset kasvoivat 6 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Tämä johtui pääasiassa PET-granulaattien hinnannoususta; ne ovat tärkein erikoislujan polyesterilangan tuotannossa käytettävä raaka-aine. PET-granulaattien keskimääräinen hinta nousi 12 prosenttia vuosien 2005 ja 2008 välillä, jonka jälkeen se laski ennen vuotta 2005 vallinneelle tasolle. Samalla kaudella unionin tuotannonalan oli kuitenkin pidettävä myyntihintansa alhaalla voidakseen kilpailla halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kanssa. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat merkittävästi alle kustannusten tutkimusajanjaksolla.
6.3.5 Varastot
(120)
Varastojen osuus tuotantomäärästä tutkimusajanjaksolla oli noin 15 prosenttia. Unionin tuotannonalan varastot pienenivät 9 prosenttia tarkastelujaksolla, etenkin vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Varastojen pienenemistä olisi kuitenkin tarkasteltava ottaen huomioon alhainen toimintataso, joka johtui unionin tuotannonalan toiminnan supistuksista.
Taulukko 6
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Varastot (tonnia)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indeksi
100
112
116
112
91
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
6.3.6 Työllisyys, palkat ja tuottavuus
Taulukko 7
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Työntekijät (kokoaikaiseksi muutettuna - FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indeksi
100
99
96
87
77
Työvoimakustannukset (euroa/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indeksi
100
102
102
118
106
Tuottavuus (yksikkö/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indeksi
100
101
102
99
84
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(121)
Unionin tuotannonalan toiminnan supistusten vuoksi työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla huomattavasti, 23 prosenttia. Tuottavuuden laskua olisi tarkasteltava ottaen huomioon supistusten yleinen luonne, koska työntekijöiden lukumäärän väheneminen seuraa tuotannon laskua vasta tietyn viiveen jälkeen. Työvoimakustannukset nousivat hieman, 6 prosenttia, tarkastelujaksolla.
6.3.7 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
Taulukko 8
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indeksi
100
-22
-37
- 378
- 438
Kassavirta (tuhatta euroa)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indeksi
100
-9
5
- 120
- 141
Investoinnit (tuhatta euroa)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indeksi
100
49
123
19
11
Investointien tuotto
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indeksi
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(122)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus laski jyrkästi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 3 prosentin voitosta 13,3 prosentin tappioon. Siitä huolimatta, että unionin kulutus osoitti kasvua vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään tästä suotuisasta kehityksestä Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin vuoksi.
(123)
Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi suurin piirtein samalla tavalla kuin kannattavuus. Näin ollen kassavirta pieneni merkittävästi tarkastelujaksolla. Sama koskee investointien tuottoa, joka osoitti samanlaista negatiivista kehitystä kuin unionin tuotannonalan negatiiviset tulokset tarkastelujaksolla.
(124)
Edellä esitetyn seurauksena unionin tuotannonalan investointikyky supistui, kun kassavirta heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Tämän seurauksena investoinnit putosivat 89 prosenttia tarkastelujaksolla.
6.3.8 Kasvu
(125)
Unionin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2007 ja 2007 välillä, mutta unionin tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääräänsä unionin markkinoilla vain vaivaiset 4 prosenttia, minkä vuoksi se ei pystynyt hyödyntämään unionin kulutuksen kasvua. Tarkastelujakson kehitys osoittaa, että 29 prosentin pudotus unionin tuotannonalan myyntimäärässä oli paljon suurempi kuin 7 prosentin pudotus unionin kulutuksessa. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan markkinaosuus myös pieneni merkittävästi, 12 prosenttiyksikköä, samalla kaudella.
6.3.9 Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(126)
Kiinan polkumyyntimarginaalit esitetään edellä polkumyyntiä koskevassa osassa, ja ne ovat yli vähimmäistason. Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.
6.4 Vahinkoa koskevat päätelmät
(127)
Tutkimuksen mukaan useimmat vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto (- 36 %), kapasiteetin käyttöaste (- 28 %), myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla (- 29 %), markkinaosuus (- 12 prosenttiyksikköä) sekä tuottavuus (- 16 %), heikkenivät tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui myös yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan (- 241 %) ja kannattavuuteen (-16,3 prosenttiyksikköä). Näiden vuoksi myös unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa vaarantui, etenkin tutkimusajanjaksolla.
(128)
Suurimmat tappiot aiheutuivat vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin unionin kulutuksen merkittävästä laskusta huolimatta Kiinasta tuli edelleen polkumyyntituontia unionin markkinoille suuria määriä hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat yli 24 prosentilla tutkimusajanjaksolla.
(129)
Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että unionin tuotannonalan tuotantokustannukset olivat korkeimmillaan vuonna 2008, mikä johtui pääasiassa pääraaka-aineen hintojen jyrkästä noususta. Unionin tuotannonala onnistui pitämään tuotantokustannuksensa kurissa tutkimusajanjaksolla järkeistämällä toimintaa; tätä auttoi myös PET-hintojen aleneminen, joka tapahtui pääasiassa tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla. Kun kuitenkin otetaan huomioon kiinalaisten viejien tutkimusajanjaksolla harjoittama merkittävä hintojen alittavuus, unionin tuotannonala ei pystynyt korottamaan myyntihintojaan tasolle, joka olisi kattanut sen kustannukset. Tämä johti sen taloudellisen tilanteen merkittävään heikkenemiseen tutkimusajanjaksolla.
(130)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
7. SYY-YHTEYS
7.1 Johdanto
(131)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko Kiinasta polkumyynnillä tapahtunut tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa unionin tuotannonalalle vahinkoa, jotta voitiin varmistaa, ettei näiden muiden tekijöiden aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
7.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(132)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntituonti Kiinasta lisääntyi jyrkästi tarkastelujaksolla ja kasvatti markkinaosuuttaan unionin markkinoilla yli seitsenkertaisesti vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi havaittiin, että vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin unionin kulutus laski noin 15 prosenttia, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä pysyi korkeana ja sen markkinaosuus jopa kasvoi 15 prosenttia.
(133)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi huomattavasti, 29 prosenttia, ja sen markkinaosuus supistui 51,1:stä 39,2 prosenttiin, siis lähes 12 prosenttiyksikköä. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi kaksi prosenttiyksikköä, kun taas kiinalaisen polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi unionin markkinoiden vähenevästä kysynnästä huolimatta.
(134)
Polkumyyntituonnin hinnat laskivat 39 prosenttia tarkastelujaksolla ja alittivat unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamat hinnat merkittävästi. Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintojaan niin, että ne olisivat kattaneet raaka-aineen hintojen nousun. Unionin tuotannonalan myynnin kannattavuus unionin markkinoilla laski (ks. 122 kappale) vuonna 2005 saadusta 3 prosentin voitosta tutkimusajanjakson 13,3 prosentin tappioon.
(135)
Tutkimuksessa kävi myös ilmi, Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kasvava määrä vaikutti negatiivisesti markkinoihin kokonaisuudessaan painamalla hintoja alas.
(136)
Kiinasta unionin markkinoille tulevan halvan polkumyyntituonnin jatkuva paine ei antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta mukauttaa myyntihintojaan kohonneiden raaka-ainekustannusten mukaan etenkään vuonna 2008, jolloin PET:n hinnat kohosivat huippuunsa. Tämä selittää unionin tuotannonalan markkinaosuuden ja kannattavuuden menetyksen.
(137)
Edellä esitetyn vuoksi päätellään alustavasti, että Kiinasta tulevan halvan polkumyyntituonnin voimakkaalla kasvulla oli merkittävä negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
7.3 Muiden tekijöiden vaikutus
7.3.1 Kysynnän kehitys unionin markkinoilla
(138)
Erikoislujan polyesterilangan kulutus unionissa kasvoi ensin vuosien 2005 ja 2007 välillä, jonka jälkeen se laski vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla (ks. 100 kappale). Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala menetti merkittävän osan markkinaosuuttaan. Vaikka ei voidakaan sulkea pois mahdollisuutta, että unionin kulutuksen negatiivisella kehityksellä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä olisi saattanut olla negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, on kuitenkin huomattava, että samaan aikaan kiinalainen vienti lisäsi markkinaosuuttaan. Vastaavasti katsotaan, että unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemistä ei voida selittää vähentyneellä kysynnällä, vaan sen pääasiallisena aiheuttajana on Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin voimakas kasvu ja kiinalaisten viejien harjoittama hintojen alittavuus.
7.3.2 Raaka-aineen hinnat
(139)
Raaka-aineen, pääasiassa PET-granulaattien, hinnat kohosivat merkittävästi vuoden 2005 ja 2008 välillä, minkä jälkeen ne laskivat tutkimusajanjakson loppupuoliskolla ja saavuttivat tutkimusajanjakson loppuun mennessä saman tason kuin vuonna 2005.
(140)
Tutkimuksessa vahvistui, että erikoislujan polyesterilangan tuotantoon liittyvät unionin tuotannonalan kustannukset noudattivat samaa suuntausta kuin raaka-aineen hinnat ja kohosivat kaikkiaan 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Markkinoilla, joilla on tehokkaat kilpailuedellytykset eli vahingollista polkumyyntiä ei esiinny, voidaan kuitenkin odottaa, että hintoja mukautetaan säännöllisesti tuotantokustannusten eri osatekijöiden kehityksen huomioon ottamiseksi. Tässä tapauksessa ei käynyt näin. Unionin tuotannonalan oli itse asiassa pakko pitää myyntihintansa alhaalla, jotta se voi kilpailla Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kanssa, ja tämä johti sen kannattavuuden huomattavaan putoamiseen. Näin ollen päätellään alustavasti, että kiinalaisten viejien harjoittama hintojen alittavuus painoi hintoja alas unionin markkinoilla ja esti unionin tuotannonalaa nostamasta myyntihintojaan kustannusten kattamiseksi.
7.3.3 Unionin tuotannonalan omaan käyttöön jäävä tuotanto
(141)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että ainoastaan yksi unionin tuottaja, joka toimi yhteistyössä tutkimuksessa, oli vertikaalisesti integroitunut, ja että sen omaan käyttöön jäävä tuotanto jatkojalostettiin tuotteiksi, joilla on lisäarvoa. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään näihin jatkojalostustuotteisiin liittyviä tuotanto-ongelmia. Omaan käyttöön jäävä tuotanto pysyi vakaana tarkastelujaksolla ja oli noin 7 prosenttia tuotantomäärästä.
(142)
Tämän perusteella katsottiin, että unionin tuotannonalan omaan käyttöön jäävä tuotanto ei vaikuttanut sen taloudellisen tilanteen heikkenemiseen etenkään tutkimusajanjaksolla.
7.3.4 Unionin tuotannonalan vientitulos
(143)
Vahingon ja syy-yhteyden analysoinnissa keskityttiin unionin tuotannonalan tilanteeseen unionin markkinoilla, mutta sen vientitulosta tarkasteltiin mahdollisena muuna tekijänä, joka voi selittää havaitun vahingon. Analyysissä tuli esiin, että unionin tuotannonalan vientimyynti etuyhteydettömille osapuolille oli vaatimatonta (noin 3 %) tarkastelujaksolla. Vientimyynnin määrän laskua vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noin 18 000 tonnista 7 000 tonniin voi selittää tuotannon väheneminen samalla kaudella. Vientihinta oli kuitenkin korkeampi kuin hinta, jonka unionin tuotannonala veloitti asiakkailtaan unionin markkinoilla. Sen vuoksi katsottiin, että vientimäärän aleneminen ei voi selittää unionin tuotannonalan kärsimän vahingon tasoa eikä etenkään kannattavuuden merkittävää pudotusta tutkimusajanjaksolla.
7.3.5 Tuonti muista kolmansista maista
(144)
Tuontimäärät ja -hinnat muista kolmansista maista vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noudattelivat seuraavia suuntauksia:
Taulukko 9
Muut kolmannet maat
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuonti (tonnia)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indeksi
100
101
97
72
55
Markkinaosuus
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indeksi
100
96
81
66
59
Hinta (euroa/tonni)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indeksi
100
102
98
99
98
Lähde: Eurostat.
(145)
Tärkeimmät muut kolmannet maat, jotka veivät erikoislujaa polyesterilankaa unioniin, ovat Sveitsi, Valko-Venäjä, Japani ja Thaimaa. Kuten edellä olevasta taulukosta näkyy, näistä maista tulevan tuonnin yhteismäärä oli melko alhainen suhteessa unionin kulutukseen ja laski tarkastelujaksolla 45 prosenttia. Keskimääräiset tuontihinnat pysyivät vakaalla ja suhteellisen korkealla tasolla tutkimusajanjaksolla.
(146)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ei vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
7.3.6 Tuonti Koreasta ja Taiwanista
(147)
Kuten edellä on todettu, alustavasti arvioitiin, että Taiwanista ja Koreasta tuleva tuonti ei tapahtunut polkumyyntihinnoin tutkimusajanjaksolla. Tämä tuonti esitetään taulukoissa 10 ja 11.
Taulukko 10
Kokonaistuonti Koreasta
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indeksi
100
118
157
142
140
Markkinaosuus
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indeksi
100
112
131
130
151
Hinnat (euroa/tonni)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indeksi
100
93
91
91
85
Lähde: Eurostat.
(148)
Kuten taulukosta näkyy, Koreasta tulevan tuonnin määrä seuraili samaa suuntausta kuin kulutus tarkastelujaksolla. Tuontimäärä kasvoi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 17 542 tonnista 24 580 tonniin. Tämä johti markkinaosuuden nousuun 7,9 prosentista vuonna 2005 tutkimusajanjakson 11,9 prosenttiin. On kuitenkin pantava merkille, että tuontimäärät laskivat merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson lopun välillä.
(149)
Lisäksi on pantava merkille, että vaikka keskimääräiset tuontihinnat Koreasta laskivat 15 prosenttia tarkastelujaksolla, ne pysyivät kuitenkin korkeammalla tasolla kuin keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta samalla jaksolla.
Taulukko 11
Kokonaistuonti Taiwanista
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indeksi
100
106
140
150
111
Markkinaosuus
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indeksi
100
100
117
138
119
Hinnat (euroa/tonni)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indeksi
100
88
82
85
86
Lähde: Eurostat.
(150)
Taiwanista tuleva tuonti lisääntyi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 7 343 tonnista 8 163 tonniin eli 11 prosenttia. Samana aikana tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 3,3 prosentista (vuonna 2005) 4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Korean tavoin Taiwanin tuontimäärä laski merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson lopun välillä.
(151)
Taiwanista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 14 prosenttia tarkastelujaksolla mutta pysyivät kuitenkin korkeammalla tasolla kuin keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta samalla jaksolla.
(152)
Edellä esitetyn perusteella ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Koreasta ja Taiwanista tulevalla tuonnilla on saattanut jossakin määrin olla vaikutusta unionin tuotannonalan kärsimään vahinkoon. Tuontimäärät ja -hinnat tutkimusajanjaksolla eivät kuitenkaan vaikuta olleen sellaisella tasolla, että se poistaisi vahvistetun syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
7.3.7 Unionin muut tuottajat
(153)
Unionin markkinoita koskevien tietojen tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että muutkaan unionin tuottajat eivät kasvattaneet markkinaosuuttaan tarkastelujaksolla. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään erityistä ongelmaa unionin tuottajien välisessä kilpailussa tai muuta kauppaa vääristävää vaikutusta, joka olisi voinut selittää unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon.
(154)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että tuottajat, jotka eivät kuuluneet unionin tuotannonalan määritelmään, eivät vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
7.4 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(155)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta peräisin olevan halvan polkumyyntituonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Lisäksi havaittiin, että tuonti tapahtui polkumyyntihinnoin, jotka olivat alle hintojen, jotka unionin tuotannonala veloitti samanlaisista tuotelajeista unionin markkinoilla.
(156)
Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu osui ajallisesti yhteen unionin kysynnän kasvun kanssa vuosien 2005 ja 2007 välillä mutta myös unionin tuotannonalan markkinaosuuden negatiivisen kehityksen kanssa samalla kaudella. Lisäksi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, kun unionin markkinoiden kysyntä laski, kiinalaiset viejät onnistuivat kasvattamaan markkinaosuuttaan. Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuuden negatiivinen kehitys paheni ja sen taloudellisen tilanteen pääindikaattorit heikkenivät. Tarkastelujaksolla Kiinasta halvoin hinnoin tulevan - ja jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat alittavan - polkumyyntituonnin voimakas kasvu johti siihen, että unionin tuotannonalan kannattavuus laski yli 16 prosenttiyksikköä ja sille aiheutui raskaita tappioita tutkimusajanjaksolla.
(157)
Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
(158)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
8. UNIONIN ETU
8.1 Alustavat huomautukset
(159)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustui arviointiin kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuotannonalasta, tuojista ja käyttäjistä.
8.2 Unionin tuotannonala
(160)
Unionin tuotannonala muodostuu neljästä tuottajasta, jotka ovat sijoittautuneet unionin eri jäsenvaltioihin ja työllistävät suoraan yli 1 300 ihmistä tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyen.
(161)
Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että kaikkien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui erityisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan, investointien tuottoon ja kannattavuuteen. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin taloudellinen tilanne heikkenee erittäin todennäköisesti edelleen.
(162)
Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tehokkaat kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa erikoislujan polyesterilangan hinnat sellaisiksi, että niissä tulevat esiin eri komponenttien kustannukset ja markkinaolosuhteet. Voidaan odottaa, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä edelleen parantaisi sen taloudellista tilannetta ja kannattavuutta.
(163)
Sen vuoksi pääteltiin, että väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta peräisin olevassa erikoislujan polyesterilangan tuonnissa olisi unionin tuotannonalan etujen mukaista.
8.3 Tuojat
(164)
Kyselylomakkeet lähetettiin 10 tuojalle unionissa. Tutkimuksessa toimi yhteistyössä vain kaksi tuojaa; Saksassa sijaitsevan tuojan osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 15,4 prosenttia ja Espanjassa sijaitsevan 0,2 prosenttia. Tutkimuksen mukaan ensin mainittu tuoja toi ainoastaan Kiinasta, ja sen lähes koko liikevaihto liittyi tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Pahimmassa tapauksessa 9 prosentin polkumyyntitulli johtaisi sen kannattavuuden merkittävään laskuun, ja yrityksen toiminta saattaisi muuttua tappiolliseksi. Se kuitenkin voisi siirtää ainakin osan kustannusten noususta asiakkaidensa maksettavaksi, kun otetaan huomioon sen vahva markkina-asema tiettyjen suurten käyttäjien parissa. Lisäksi se voisi kääntyä muiden tarjontalähteiden puoleen, ainakin pidemmällä aikavälillä. Toisen tuojan osalta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti edusti vain vähäistä osaa sen kokonaisliiketoiminnasta (0-5 %), ja ehdotetun toimenpiteen mahdolliset kielteiset vaikutukset ovat todennäköisesti vähäisiä.
(165)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltiin, että vaikka väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi negatiivisesti toiseen edellä mainituista tuojista, sen pitäisi olla sellaisessa tilanteessa, että se voi siirtää ainakin osan kohonneista kustannuksista asiakkailleen ja/tai siirtyä hankkimaan muista lähteistä. Sen vuoksi väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei pitäisi olla merkittävää negatiivista vaikutusta tuojiin.
8.4 Käyttäjät
(166)
Erikoislujan polyesterilangan käyttäjät ovat olleet erittäin kiinnostuneita tapauksesta. Niistä 68 käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, 33 teki yhteistyötä tutkimuksessa. Näiden yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 25 prosenttia. Yritykset sijaitsevat eri puolilla unionia ja toimivat eri teollisuudenaloilla, kuten renkaat ja autoteollisuuden käyttösovellukset, köydet ja teolliset sovellukset.
(167)
Selvyyden vuoksi ja koska väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi eri tavoin käyttäjiin niiden toiminta-alasta riippuen, toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin arvioitiin ryhmittelemällä käyttäjät tuotantoalojen mukaisesti.
(168)
Rengassektorilla toimivien käyttäjien osalta saatiin neljä kyselylomakevastausta renkaiden valmistajilta. Renkaiden valmistajien toimittamien tietojen mukaan erikoislujan polyesterilangan osuus renkaiden tuotantokustannuksista oli suhteellisen vähäinen, keskimäärin alle 1 prosenttia, ja renkaiden valmistukseen liittyvä keskimääräinen voitto oli noin 2 prosenttia. Yksikään yhteistyössä toimineista käyttäjistä ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta. Näin ollen katsotaan, että jos väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden ei pitäisi vaikuttaa näihin käyttäjiin. Jos jotkin sektorin käyttäjistä kuitenkin harjoittavat tuontia Kiinasta, on olemassa lukuisia vaihtoehtoisia hankintalähteitä.
(169)
Autoteollisuuden sovellusten (pääasiassa turvavöiden ja turvatyynyjen tuotanto) osalta käyttäjiltä saatiin kuusi kyselylomakevastausta. Näiden kuuden yrityksen osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulleesta erikoislujan polyesterilangan kokonaistuonnista oli 5 prosenttia. Yleisesti havaittiin, että niiden tuotteiden osuus, joissa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, oli keskimäärin alle 4 prosenttia näiden yritysten kokonaisliikevaihdosta ja sektorin keskimääräinen voitto oli noin 3 prosenttia. Lisäksi havaittiin, että nämä kuusi yritystä ostivat erikoislujaa polyesterilankaa pääasiassa unionin tuottajilta ja vain 11 prosenttia niiden ostoista tuotiin Kiinasta. Sen vuoksi Kiinasta tulevaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei todennäköisesti vaikuta vakavasti autoteollisuuden sovelluksiin, koska yritysten havaittiin olevan kannattavia eikä Kiina ollut niiden pääasiallinen hankintalähde.
(170)
Köydenvalmistajien osalta saatiin kolme kyselylomakevastausta, ja näiden osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulleesta kokonaistuonnista oli alle 1 prosentti. Sellaisen liiketoiminnan osuus, jossa käytettiin erikoislujaa polyesterilankaa, oli noin 18 prosenttia niiden kaikesta liiketoiminnasta, ja tässä liiketoiminnassa saavutettu keskimääräinen voittomarginaali oli noin 8 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella arvioitiin, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotto heikentäisi todennäköisesti vain hieman niiden voittomarginaalia. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että tutkimusajanjaksolla suurin osa tuonnista (66 %) tuli Kiinasta ja Koreasta tulevan tuonnin osuus oli 20 prosenttia. Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, sektorille ei näin ollen todennäköisesti aiheudu vakavia vaikutuksia, koska vaikutus voittomarginaaliin on vähäinen ja muita hankintalähteitä on olemassa.
(171)
Jotkin köydenvalmistajat väittivät, että koska erikoislujaa polyesterilankaa käytetään pääasiallisesti muilla sektoreilla, kuten tuotanto- ja autoteollisuussektorilla, polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto johtaisi siihen, että köydenvalmistajien käyttämiä erikoislujan polyesterilangan lajeja ei olisi saatavilla, koska unionin tuottajat väitteen mukaan keskittyisivät ensisijaisesti suuriin markkinoihin ja toimittaisivat muille sektoreille vain, jos niillä olisi ylimääräistä kapasiteettia. On kuitenkin huomattava, että käytettävissä on muitakin tarjontalähteitä, kuten unionin tuotannonala, Korea ja Taiwan samoin kuin muut kolmannet maat, joihin toimenpiteitä ei sovelleta. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(172)
Teollisten sovellusten sektorilla (esim. katteet, hihnat, köydet ja teolliset tekstiilit) käyttäjiltä saatiin yhteensä 19 vastausta kyselylomakkeeseen. Näiden käyttäjien osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulevasta kokonaistuonnista oli 19 prosenttia. Sektorilta saatujen tietojen perusteella sen liiketoiminnan osuus, jossa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, on 64 prosenttia koko liiketoiminnasta, ja tästä liiketoiminnasta saatu keskimääräinen voitto oli 13 prosenttia. Polkumyyntitullien vaikutus vähentää todennäköisesti vain hieman sektorin keskimääräistä voittomarginaalia. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että käyttäjät ostavat pääasiassa unionin tuottajilta ja Kiinasta. Sen vuoksi Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden käyttöönotolla ei pitäisi olla merkittävää negatiivista vaikutusta sektoriin, kun otetaan huomioon sen vähäinen vaikutus voittomarginaaliin ja mahdollisuus käyttää muita hankintalähteitä.
(173)
Jotkin käyttäjät väittivät, että jos otetaan käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä, se vaikuttaisi niihin negatiivisesti kahdella tavalla. Ne väittivät, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä ei ole tarjolla ja lisäksi asianomaiset maat ryhtyisivät tarkasteltavana olevan tuotteen sijasta viemään jatkojalostustuotteita.
(174)
Vaihtoehtoisten hankintalähteiden puutetta koskevan väitteen osalta on ensinnäkin huomattava, että Koreasta ja Taiwanista tulevassa tuonnissa ei oteta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä. Lisäksi saatavilla on muita hankintalähteitä muista kolmansista maista, joihin toimenpiteitä ei sovelleta (ks. 171 kappale). Toiseksi unionin tuotannonalan tarjonnan osalta tutkimuksessa tuotiin esiin joitakin puutteita joidenkin unionin tuottajien tarjonnassa tietyille käyttäjille. Analyysissä ei kuitenkaan tullut esiin mitään todisteita siitä, että nämä puutteet tulisivat esiin säännöllisesti. Edellä esitetyn perusteella ja varsinkin ottaen huomioon muut vaihtoehtoiset tarjontalähteet väite hylättiin.
(175)
Väitteestä, jonka mukaan erikoislujan polyesterilangan tuottajat asianomaisissa maissa ryhtyisivät viemään jatkojalostustuotteita, on huomattava, että väliaikaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön Koreasta ja Taiwanista tulevassa tuonnissa. Sen vuoksi vaikka kiinalaiset viejät siirtäisivätkin osan viennistään jatkojalostusmarkkinoille, katsotaan että erikoislujan polyesterilangan käyttäjien kilpailukyky säilyy, koska ne voisivat edelleen hankkia erikoislujaa polyesterilankaa muilta toimittajilta, joihin toimenpiteitä ei sovelleta. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(176)
Edellä esitetty huomioon ottaen vaikka Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavilla toimenpiteillä on todennäköisesti negatiivisia vaikutuksia joihinkin käyttäjiin, vaikutus käyttäjiin eri teollisuudenaloilla vaikuttaa olevan yleisesti vähäinen. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että saatujen tietojen perusteella Kiinasta peräisin olevaan erikoislujaan polyesterilankaan sovellettavilla polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei mitä todennäköisimmin olisi merkittävää negatiivista vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin.
8.5 Unionin etua koskevat päätelmät
(177)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa.
9. TULLIEN KÄYTTÖÖNOTOSTA LUOPUMINEN
(178)
Koska havaittiin, että Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit olivat alle vähimmäistason, näistä maista peräisin olevassa tuonnissa ei oteta käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä.
10. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
10.1 Vahingon korjaava taso
(179)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.
(180)
Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(181)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka olisi voitu saavuttaa ilman polkumyyntituontia, olisi perustuttava vuoteen 2005, joka on ainoa vuosi, jolloin unionin tuotannonala saavutti voittoa ja kiinalaista tuontia oli vähemmän unionin markkinoilla. Näin ollen katsotaan, että 3 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä.
(182)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 3 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.
(183)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla tuotelajeittain kiinalaisten otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien tuotelajien vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan tutkimusajanjaksolla. Vertailun tulokseksi saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina verrattujen tuotelajien keskimääräisestä cif-tuontiarvosta.
10.2 Väliaikaiset toimenpiteet
(184)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(185)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(186)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(187)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
(188)
Vahvistetut polkumyynti- ja vahinkomarginaalit ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Ei sovelleta
Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset yritykset
8,9 %
57,3 %
Kaikki muut yritykset
9,3 %
57,6 %
11. ILMOITTAMINEN
(189)
Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa erikoislujaa polyesterilankaa (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Liitteessä luetellut yritykset
8,9
A977
Kaikki muut yritykset
9,3
A999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 1 päivänä kesäkuuta 2010.