PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1242/2010
ze dne 20. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1312/98 ze dne 24. června 1998 (2) uložila Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) konečná antidumpingová cla (dále jen „původní opatření“) na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie. Uložená výše cla činila pro jednoho indického vyvážejícího výrobce 53 % a pro veškerý ostatní dovoz pocházející z Indie (dále jen „dotčená země“) 82 %.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada nařízením (ES) č. 1736/2004 ze dne 4. října 2004 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie (3) tato opatření zachovala.
2. Žádost o přezkum
(3)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení podal dne 4. května 2009 styčný výbor motouzového, lanařského a síťařského výrobního odvětví Evropské unie (Eurocord) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby lan ze syntetických vláken v Unii.
(4)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Poněvadž Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, oznámila dne 7. října 2009 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla známé výrobce v Unii, vývozce a vyvážející výrobce v dotčené zemi, zástupce dotčené země, dovozce, jakož i sdružení uživatelů, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v Indii se v souladu s článkem 17 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované informace poskytlo celkem pět indických výrobců (přičemž dva z nich patří do stejné skupiny), kteří projevili zájem o zařazení do vzorku. Čtyři z těchto pěti společností v období přezkumného šetření vyráběly a dovážely dotčený výrobek na trh Unie. Pátá společnost v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek na trh Unie nedovážela. Všech pět společností se považovalo za spolupracující společnosti a počítalo se s nimi pro výběr vzorku. Úroveň spolupráce ze strany Indie, tj. procentní podíl vývozu do Unie uskutečněného indickými spolupracujícími společnostmi v porovnání s celkovým indickým vývozem do Unie, nebylo možné vypočítat, jelikož celkový vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který uvedlo zmíněných pět spolupracujících společností, byl podstatně vyšší než objem evidovaný Eurostatem pro veškerý vývoz z Indie, a to z důvodů objasněných podrobně ve 21. až 23. bodě odůvodnění.
(11)
Vzorek byl vybrán po dohodě s indickými orgány a zahrnoval zmíněné čtyři společnosti, které uvedly vývoz do Unie. Dvě z těchto čtyř společností zařazených do vzorku byly ve spojení. Je třeba připomenout, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce a že se na tohoto výrobce v současnosti vztahuje individuální sazba antidumpingového cla. Rovněž je třeba připomenout, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti žádný z indických vyvážejících výrobců nespolupracoval, a proto v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela zjištění z dostupných údajů.
(12)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct výrobců v Unii (všech patnáct žadatelů a další tři výrobci, kteří společně představovali 78 % celkové výroby v Unii). Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie, tak jak je vymezeno ve 40. bodě odůvodnění, a přibližně polovinu prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii nezávislým odběratelům v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a zeměpisného rozložení výrobců v Unii, které mohly být přiměřeně přezkoumány v době, která byla k dispozici. Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, a jeho údaje proto nebyly použity při analýze trendů, které vykazovaly ukazatele újmy, aby se zamezilo zkreslení, pokud jde o tyto trendy. Údaje ostatních čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly použity pro analýzu těchto trendů, však byly i přesto reprezentativní.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku i všem čtyřem indickým vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku.
(14)
Odpovědi na dotazník přišly od všech pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ze čtyř indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jeden přestal spolupracovat, zatímco zbývající tři výrobci, z nichž dva jsou navzájem ve spojení, odpověděli na dotazník ve stanovených lhůtách. Z tohoto důvodu se vzorek indických vyvážejících výrobců nakonec skládal z uvedených tří indických společností, které odpověděly na dotazník.
5. Ověření získaných informací
(15)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné, aby mohla určit, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy, a vymezit zájem Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:
5.1. Vyvážející výrobci v Indii
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore.
5.2. Výrobci v Unii
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření a je vymezen takto: motouzy, šňůry, provazy a lana, též splétané nebo oplétané, též impregnované, povrstvené, potažené nebo opláštěné pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiné než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m). V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19. Dotčený výrobek se používá v široké škále námořních a průmyslových aplikací, především v lodní dopravě (zejména k uvazování) a v odvětví rybolovu.
(17)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že zmíněná lana používaná k uvazování nespadají do definice dotčeného výrobku, nýbrž by měla být kvůli smyčkám, jež jsou k nim připevněny, deklarována jako „výrobky z lanoví“, které spadají do jiného kódu KN (viz též 23. bod odůvodnění). Je však třeba poznamenat, že lana k uvazování se zmiňují pouze v kontextu možných použití různých druhů dotčeného výrobku, které jsou všechny definovány jako lana ze syntetických vláken, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak bylo prokázáno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a lana ze syntetických vláken vyráběná a prodávaná indickými vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a lana vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie jsou ve všech ohledech totožná a mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(19)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie není srovnatelný s dotčeným výrobkem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii začali používat nový typ suroviny s názvem Dyneema, která je mnohem dražší než ostatní suroviny, jelikož výrobky, v nichž je tato surovina použita, mají mnohem větší pevnost. Indičtí výrobci zařazení do vzorku tento druh suroviny skutečně nepoužívají. Za prvé je však nutno uvést, že dotyčné výrobky představují pouze malou část výrobků prodávaných výrobci v Unii. I když je skutečně pravda, že někteří výrobci v Unii tento druh vláken používají stále více, tvoří lana z Dyneema pouze malý zlomek výroby v Unii. Proto ačkoli významný rozdíl v ceně suroviny (až přibližně 25-30krát dražší) může mít určitý dopad zejména na ukazatel újmy týkající se průměrné ceny prodeje u výrobního odvětví Unie, je dopad lan z Dyneema na celkový výsledek posouzení omezený vzhledem k nesmírnému množství „běžných“ lan vyráběných v Unii. Za druhé, veškeré výpočty provedené v tomto přezkumu před pozbytím platnosti vycházely ze srovnání odpovídajících druhů výrobků, přičemž se braly v potaz různé suroviny. Tyto výpočty proto nemohou být zkresleny rozdílem v sortimentní skladbě. Výrobek, v němž byly použity suroviny jako Dyneema, má každopádně stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPUNGU
(20)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu poté, co by platná opatření uložená vůči Indii případně pozbyla platnosti.
1. Objem dovozu
(21)
Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu dotčeného výrobku z Indie v celém posuzovaném období zanedbatelný. V průběhu období přezkumného šetření činil objem dovozu z Indie 31 tun, tj. méně než 0,1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření:
(tuny)
2006
2007
2008
OPŠ
Indie
3
4
19
31
Dovoz dotčeného výrobku z Indie, zdroj - Comext
(22)
Podle ověřených údajů však tři společnosti zařazené do vzorku zaslaly v období přezkumného šetření do Unie podstatně vyšší objemy dotčeného výrobku, než jsou objemy uvedené v Eurostatu. V tomto ohledu se připomíná, že v původním šetření poskytli dovozci informace prokazující, že určité množství dotčeného výrobku pořízeného v Indii nebylo na trhu Unie propuštěno do volného oběhu, nýbrž bylo uloženo v celních skladech a prodáno zaoceánským plavidlům nebo námořním plovoucím plošinám. Jeden z výrobců, kteří předložili žádost, toto tvrzení zopakoval v současném šetření. Vzhledem k nedostatečné spolupráci přístavních obchodníků při šetření nebylo možno toto tvrzení ověřit. Podle seznamu odběratelů, který poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, však bylo zřejmé, že odběrateli jsou skutečně většinou dodavatelé pro obchodní a námořní plavidla a námořní plovoucí plošiny v přístavech Unie. Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že rozdíl mezi statistickými daty a nahlášenými údaji je zapříčiněn tímto prodejem.
(23)
Je třeba rovněž uvést, že žádost o přezkum před pozbytím platnosti obsahovala tvrzení o obcházení opatření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že určité objemy lan ze syntetických vláken z Indie vstoupily na území Unie pod číslem KN 5609 (Výrobky z […] motouzů, šňůr, provazů nebo lan), na něž se opatření nevztahují. V tomto šetření však nebyly na podporu tohoto názoru zjištěny žádné informace.
(24)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že v období přezkumného šetření bylo z Indie na celní území Unie skutečně dovezeno 31 tun dotčeného výrobku. Pokud jde o ověřený vývoz do přístavů Unie uskutečněný třemi indickými výrobci zařazenými do vzorku, který nebyl propuštěn do volného oběhu na trhu Unie, tento prodej se považuje za součást indického vývozu do ostatních třetích zemí.
(25)
Jelikož neexistoval významný objem dovozu z Indie do Unie, nemohl být takový objem základem pro reprezentativní analýzu pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu nebo újmy. Vzhledem k takto omezenému skutečnému objemu dovozu skutečně nelze vyvodit závěr, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingovému dovozu z Indie působícímu újmu. Analýza se proto zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
2. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
2.1. Výrobní kapacita
(26)
Zkoumalo se, zda v dotčené zemi existuje nevyužitá výrobní kapacita, která by vytvářela potenciál k obnovení dumpingového vývozu v případě zrušení opatření.
(27)
Bylo zjištěno, že výrobní kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla, zatímco využití kapacity se v téže době snížilo. V období přezkumného šetření činily volné kapacity uvedených tří společností přibližně 75 % spotřeby Unie. To naznačuje pravděpodobný nárůst objemu dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(28)
Co se týká ostatních výrobců lan ze syntetických vláken v Indii, je známo, že společnost Garware, která po fázi výběru vzorku přestala spolupracovat, je významným výrobcem a podle jejích oficiálních internetových stránek má značnou výrobní kapacitu. V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti jsou mimoto uvedeni další čtyři velcí indičtí výrobci. V Indii existuje rovněž řada středních a malých výrobců, kteří prodávají především na domácím trhu. Jelikož tito indičtí výrobci nespolupracovali při šetření, není jejich výrobní kapacita známa, lze však předpokládat, že trend u těchto výrobců je srovnatelný s trendem zjištěným u spolupracujících společností, a že tito výrobci tudíž mají další volnou kapacitu.
(29)
Poté, co jim byla sdělena uvedená zjištění, zpochybnili všichni indičtí výrobci zařazení do vzorku údaje týkající se jejich celkové volné kapacity. Všechny tyto údaje však uvedly samotné společnosti a byly ověřeny při šetření, které se uskutečnilo v prostorách každé z nich. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
2.2. Objem prodeje do přístavů Unie a na jiné vývozní trhy
(30)
Objem vývozu tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do jiných třetích zemí, včetně prodeje přístavům Unie, který nevstupuje na celní území Unie, je značný a v průběhu posuzovaného období se zvýšil přibližně o 80 %, což představuje téměř polovinu celkového prodeje vyvážejících výrobců v průběhu období přezkumného šetření.
(31)
Skutečný dovoz do Unie se po uložení původních opatření prakticky zastavil. Je však nutno podotknout, že objem vývozu výrobců zařazených do vzorku do přístavů v Unii se v posuzovaném období značně zvýšil, a to z 61 na 785 tun. Vzhledem k tomu, že se skutečný dovoz do Unie uskutečňuje částečně prostřednictvím stejných prodejních kanálů jako v případě výrobků prodávaných v přístavech Unie, tato zvýšená přítomnost v blízkosti trhu Unie může naznačovat, že v případě neexistence opatření by indičtí výrobci zařazení do vzorku (a případně i další výrobci) mohli začít v krátkém čase prodávat značná množství dotčeného výrobku na trhu Unie.
(32)
Vzhledem k výše zmíněné orientaci indických výrobců na vývoz, jakož i k jejich rostoucí přítomnosti v přístavech Unie lze učinit závěr, že je vysoce pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, množství indického vývozu do Unie by se významně zvýšilo.
(33)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců poznamenal, že indický vývoz je po celém světě velmi diverzifikovaný mezi trhy s růstovým potenciálem, a proto by v případě neexistence opatření nedošlo k obnovení vývozu do Unie ve značném objemu. Uznává se, že někteří indičtí výrobci mohli diverzifikovat svůj vývoz mezi různé trhy, to však nelze pokládat za dostatečné, aby to mohlo změnit závěry, které byly učiněny na základě výše uvedených zjištění.
2.3. Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a běžnou hodnotou
(34)
Orientační výpočet dumpingu byl proveden na základě ověřeného prodeje do přístavů Unie uskutečněného třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, který se sice považuje za součást vývozu do jiných třetích zemí, poskytuje však vhodný údaj o možných cenách indických lan ze syntetických vláken v případě neexistence cel. Běžné hodnoty vycházely z cen na domácím trhu v Indii. Na základě těchto údajů byl u dvou ze tří indických výrobců zařazených do vzorku zjištěn dumping. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí činí průměrně 10 %, což lze považovat za významné rozpětí, ačkoliv je mnohem nižší než rozpětí zjištěná v původním šetření.
(35)
Ze srovnání cen dosažených třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trzích jiných třetích zemí (vyjma prodeje do přístavů Unie) s jejich cenami na domácím trhu byl zjištěn podobný výsledek, ačkoliv takto zjištěná dumpingová rozpětí byla nižší.
(36)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců uvedl, že v souvislosti s indickým dovozem do Unie nebyl zjištěn dumping. Ve skutečnosti se však prakticky téměř žádný dovoz neuskutečnil. Kromě toho byl dumping konstatován jak u prodeje do přístavů Unie, tak u prodejů do dalších třetích zemí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(37)
Jiná ze zúčastněných stran uvedla, že dumpingová rozpětí zjištěná v tomto přezkumu nelze považovat za významná v porovnání se stávající úrovní cel, vzhledem k rozdílným nákladům na pracovní sílu v Unii a v Asii. Je však třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu v Unii nejsou pro výpočet dumpingového rozpětí relevantní.
3. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(38)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že vyvážející výrobci mají značný výrobní potenciál k obnovení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Co se týká cen, bylo zjištěno, že dva výrobci zařazení do vzorku uskutečňovali prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny. Vezme-li se navíc v potaz rovněž společnost Garware, která přestala spolupracovat, existuje dalších pět velkých vyvážejících výrobců uvedených v podnětu, u nichž lze na základě dostupných informací předpokládat, že vykazují stejný trend jako společnosti, u nichž byl zjištěn prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny.
(39)
Vzhledem k náznakům, že indičtí vyvážející výrobci mají i nadále strategický zájem o trh Unie, což prokazují jejich rostoucí objemy vývozu do přístavů Unie a obrovská dostupná volná kapacita, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovili by tito výrobci vývoz do Unie ve značném množství. Vzhledem k cenovému chování indických výrobců na trzích ve třetích zemích je vysoce pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu za dumpingové ceny. Konstatuje se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to k obnovení dumpingu.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
Výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představují výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii. Počet výrobců v Unii lze odhadnout na přibližně čtyřicet.
(41)
Informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo patnáct výrobců v Unii, jejichž jménem byla žádajícím sdružením podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti, a další tři výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, podrobně byl šetřen vzorek pěti výrobců představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie. Vzorek se skládal z těchto společností:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
(42)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, osmnáct spolupracujících výrobců v Unii představovalo 78 % celkové výroby v Unii v průběhu období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba lan ze syntetických vláken v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje uskutečněného nespolupracujícími výrobci v Unii na základě odhadu žádajícího sdružení) s připočtením veškerého dovozu do Unie podle údajů Eurostatu.
(44)
Na základě výše uvedených skutečností lze stanovit, že se v průběhu posuzovaného období spotřeba Unie snížila o 7 %. Poté, co se mezi roky 2006 a 2007 spotřeba zvýšila o 16 %, mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 20 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (v t)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006=100)
100
116
107
93
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku), Eurostat (dovoz)
2. Dovoz z Indie
(45)
Jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, skutečný indický dovoz do Unie byl v celém posuzovaném období v důsledku platných účinných antidumpingových opatření zanedbatelný.
(46)
Jak však bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou v rostoucí míře přítomni v blízkosti trhu Unie, a to prostřednictvím vývozu do přístavů EU, který nepodléhá celnímu odbavení, a je tudíž od zmíněných antidumpingových cel osvobozen.
3. Ceny a objem indického vývozu do jiných třetích zemí
(47)
Jelikož byl skutečný indický dovoz do Unie zanedbatelný, bylo srovnání cen provedeno mezi cenami indického vývozu do jiných třetích zemí (včetně vývozu do přístavů v Unii, na nějž se antidumpingová cla nevztahují) a cenami prodeje v Unii, který uskutečnili výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(48)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se indický vývoz do jiných třetích zemí uskutečnil za prodejní ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Takto zjištěný cenový rozdíl dosáhl až 46 % a v průměru činil 18 %.
(49)
Hodnota indického vývozu do jiných třetích zemí během posuzovaného období vzrostla o více než 30 %. Tento prodej představoval téměř polovinu celkového obratu indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průběhu období přezkumného šetření.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(50)
Navzdory poklesu spotřeby na trhu Unie o 7 % se objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 17 % na 22 %.
(51)
Je nutno zmínit, že dovoz z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v posuzovaném období vzrostl o 46 % a dosáhl podílu na trhu ve výši 8,6 % (v porovnání s 5,5 % v roce 2006). Ačkoliv kvůli obecné povaze údajů Eurostatu, které nejsou rozděleny podle druhů výrobků, nebylo možno provést přesné srovnání cen, zdá se, že průměrná cena čínského dovozu do Unie je podstatně vyšší než průměrná cena indického vývozu. Mimoto se zdá, že průměrná cena čínského dovozu odpovídá cenám výrobního odvětví Unie.
(52)
Dovoz z Korejské republiky (dále jen „Korea“) do Unie měl v posuzovaném období stálý podíl na trhu ve výši přibližně 3 %. Objem tohoto dovozu klesl souběžně se snižující se spotřebou o 6 %.
(53)
Dovoz z jakékoli jiné třetí země měl v průběhu období přezkumného šetření podíl na trhu Unie pro lana ze syntetických vláken nižší než 2 %.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(54)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Pokud jde o ukazatele objemu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, tyto ukazatele byly analyzovány na základě údajů získaných pro všechny výrobce v Unii, tj. výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich zkoumání vycházelo z informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které byly ověřeny v prostorách jednotlivých společností, jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, jeho údaje proto nebyly v analýze trendů týkajících se ukazatelů újmy použity, aby se zamezilo zkreslení těchto trendů.
5.2. Objem prodeje výrobního odvětví Unie
(55)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období významně snížil, a to o 12 %. Jak již bylo uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 7 %, přičemž obzvláště prudký pokles začal od roku 2007. Je třeba zdůraznit, že se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snižoval rychlejším tempem než pokles spotřeby:
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (v t)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006=100)
100
113
102
88
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
5.3. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
(56)
Vývoj popsaný v předchozím bodě odůvodnění a výše uvedené tabulce měl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření za následek úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu bylo trvalé, přičemž celkový úbytek činil 4,6 procentního bodu:
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006=100)
100
98
95
94
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
(57)
Je nutno podotknout, že výše uvedený úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl do značné míry zapříčiněn rostoucím podílem čínského dovozu na trhu (viz 50. bod odůvodnění).
5.4. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Souběžně s vývojem objemu prodeje se objem výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku snižoval srovnatelným tempem, a to o 17 % v průběhu posuzovaného období. Výrobní kapacita v témže období vzrostla o 5 %. To mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo ke snížení využití kapacity o 20 %:
2006
2007
2008
OPŠ
Výroba (v t)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006=100)
100
109
108
83
Výrobní kapacita (v t)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006=100)
100
109
108
105
Využití kapacity (v %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006=100)
100
100
100
80
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.5. Zásoby
(59)
Co se týká zásob, výrobci lan ze syntetických vláken udržovali obecně své zásoby na poměrně nízké úrovni, jelikož se většina výroby uskutečňuje na základě poptávky. Bylo možno zaznamenat, že v průběhu posuzovaného období, a zejména v období přezkumného šetření, vykazovaly průměrné zásoby pokles, který byl velkou měrou zapříčiněn snížením výroby lan ze syntetických vláken.
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (v t)
1 073
982
1 156
905
Index (2006=100)
100
92
108
84
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.6. Prodejní ceny
(60)
Průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného v Unii výrobci v Unii zařazenými do vzorku se v posuzovaném období do určité míry zvýšily, zejména mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření:
2006
2007
2008
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie (v EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006=100)
100
99
108
109
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
(61)
Je však třeba poznamenat, že výše uvedená průměrná prodejní cena je vypočtena na základě všech druhů výrobku, včetně lan ze syntetických vláken nejvyšší hodnoty, například lan ze syntetických vláken vyrobených ze suroviny s názvem Dyneema. Cenový rozdíl mezi jednotlivými druhy výrobku je skutečně obrovský (viz 19. bod odůvodnění). V minulých letech zvýšilo výrobní odvětví Unie výrobu výrobků vyšší hodnoty. Tato lana ze syntetických vláken mají v jejich sortimentní skladbě tudíž rostoucí podíl. Tyto nedávné změny v sortimentní skladbě jsou jedním z důvodů zvýšení průměrných jednotkových prodejních cen výrobního odvětví Unie.
5.7. Ziskovost
(62)
Částečně v důsledku platných účinných opatření a částečně díky diverzifikaci sortimentní skladby se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo v celém posuzovaném období zachovat stálou a dobrou úroveň ziskovosti:
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie (v %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006=100)
100
115
104
128
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.8. Investice a schopnost získat kapitál
(63)
Investice byly v letech 2006 a 2007 na poměrně vysoké úrovni, načež poklesly na polovinu předchozí částky. V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily prakticky žádné investice.
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006=100)
100
109
54
5
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.9. Návratnost investic
(64)
Souběžně s konstantním vývojem ziskovosti se v posuzovaném období zvýšila i návratnost investic.
2006
2007
2008
OPŠ
Návratnost investic (v %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006=100)
100
119
122
132
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.10. Peněžní tok
(65)
Peněžní tok výrobců v Unii zařazených do vzorku byl v průběhu posuzovaného období na poměrně stálé úrovni:
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006=100)
100
132
129
115
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.11. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(66)
Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku, co se týče zaměstnanosti, se mezi roky 2006 a 2008 vyvíjela příznivě. Od roku 2008 do období přezkumného šetření však v důsledku klesající poptávky na trhu došlo ke snížení zaměstnanosti. Pokles poptávky mající za následek snížení výroby vedl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření rovněž k snížení produktivity. Pokud jde o roční mzdové náklady na zaměstnance, ty se až do roku 2008 zvyšovaly, načež v období přezkumného šetření následoval mírný pokles.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
638
665
685
623
Index (2006=100)
100
104
107
98
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006=100)
100
107
114
110
Produktivita (v t na zaměstnance)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006=100)
100
105
101
85
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.12. Růst
(67)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba Unie snížila o 7 % (viz 44. bod odůvodnění), objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie však poklesl o 12 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6 procentních bodů (viz 55. a 56. bod odůvodnění). Na druhou stranu, objem skutečného indického dovozu byl kvůli platným opatřením i nadále zanedbatelný, objem dovozu z ostatních zemí však vzrostl o 18 % (především kvůli dovozu z ČLR) a získal dalších 5 procentních bodů podílu na trhu (viz 50. bod odůvodnění). Konstatuje se tudíž, že výrobní odvětví Unie bylo poklesem spotřeby dotčeno více, a zaznamenalo proto významnější úbytek objemu prodeje než ostatní účastníci na trhu.
5.13. Velikost dumpingového rozpětí
(68)
Kvůli skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku z Indie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný, nebylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro skutečný indický dovoz. Je však nutno podotknout, že indický vývoz do přístavů Unie, který nepodléhá celnímu odbavení, významně vzrostl a bylo zjištěno, že se část tohoto prodeje uskutečňovala za dumpingové ceny.
5.14. Překonání účinků minulého dumpingu
(69)
Bylo analyzováno, zda výrobní odvětví Unie stále ještě překonává účinky minulého dumpingu. Dospělo se k závěru, že se výrobnímu odvětví Unie již do značné míry podařilo tyto účinky překonat vzhledem ke skutečnosti, že byla po dlouhou dobu v platnosti účinná antidumpingová opatření.
5.15. Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie
(70)
Vzhledem ke skutečnosti, že pokud jde o dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie, byla v platnosti účinná antidumpingová opatření, se zdá, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry překonat účinky minulého dumpingu působícího újmu.
(71)
Nelze však vyvodit závěr, že je situace výrobního odvětví Unie jistá. Ačkoliv se zdá, že určité ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii (zejména ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) vykazují poměrně stálou tendenci, ostatní ukazatele újmy (zejména objem prodeje a podíl na trhu, výroba a využití kapacity, jakož i investice) jasně ukazují, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále poměrně nejistá. Poté, co jim byla sdělena zjištění tohoto šetření, jeden z indických výrobců uvedl, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo žádnou újmu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období přezkumného šetření hmotnou újmu. Avšak závěr učiněný na základě zjištění přezkumu byl ten, že některé ukazatele vykazovaly stálé hodnoty, zatímco ostatní vykazovaly známky újmy.
(72)
Některé strany tvrdily, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů újmy nebyl způsoben indickým dovozem, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí a rostoucím tržním podílem čínského dovozu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů nebyl připisován téměř neexistujícímu dovozu z Indie. Navíc nárůst dovozu z Číny byl zkoumán a neměl žádný dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu.
(73)
Co se týká životaschopnosti výrobního odvětví Unie obecně, je třeba uvést, že postupné uvádění různých výrobků vyšší hodnoty na trh - jak v rámci Unie, tak i na trzích třetích zemí - znamená, jak se zdá, kladné vyhlídky, pokud jde o dlouhodobou konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož počet výrobců vyrábějících tato vysoce kvalitní lana ze syntetických vláken je v současnosti na světovém trhu omezený.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(74)
Jak bylo uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie během období přezkumného šetření se analýza zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy.
(75)
Jak je podrobně rozvedeno ve 26. až 28. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci mají k dispozici obrovské volné kapacity. Jak bylo objasněno ve 30. až 32. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou mimoto silně orientováni na vývoz a mají pobídku k prodeji svých výrobků ve velkém objemu na vývozních trzích. Jak bylo navíc uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou silně a ve stále větší míře přítomni v přístavech Unie. Na základě těchto důvodů lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že by dovoz z Indie do Unie dosáhl v krátkém čase značného objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(76)
Jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, v případě neexistence opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení indického dovozu za dumpingové ceny. Jak je zmíněno ve 47. a 48 bodě odůvodnění, bylo mimoto rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny indických výrobců jsou v průměru o 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (a tento cenový rozdíl může dosáhnout až 46 %), zřejmě naznačuje, že v případě neexistence opatření budou indičtí výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, tj. je pravděpodobné, že jejich ceny budou představovat podbízení vůči prodejním cenám výrobců v Unii.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že v případě neexistence opatření je velmi pravděpodobné, že se indický dovoz dotčeného výrobku obnoví ve značném množství a s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(78)
Vzhledem k poměrně nejisté situaci výrobního odvětví Unie (jak je vysvětleno v 71. a 72. bodě odůvodnění) je pravděpodobné, že případné obnovení indického dumpingového dovozu ve velkém za ceny nižší než ceny v Unii bude znamenat újmu pro výrobní odvětví Unie. Je zejména pravděpodobné, že rozsáhlé obnovení dumpingového dovozu bude mít za následek další úbytky podílu na trhu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, což povede k snížení výroby a poklesu zaměstnanosti. To bude mít spolu se značným cenovým tlakem v důsledku dovozu s nižšími cenami, než jsou prodejní ceny výrobců v Unii, za následek rychlé a vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Indie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(80)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(81)
Určení zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, obchodníků, velkoobchodníků a průmyslových uživatelů dotčeného výrobku.
(82)
Je třeba připomenout, že se v předchozích šetřeních nemělo za to, že by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je mimoto přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, v níž jsou zavedena antidumpingová opatření.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Jak již bylo uvedeno v 56. a 73. bodě odůvodnění, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat významný, i když snižující se podíl na trhu a současně diverzifikovat sortimentní skladbu zavedením vysoce kvalitních lan ze syntetických vláken. Lze proto usuzovat, že výrobní odvětví Unie zůstalo ze strukturálního hlediska životaschopné.
(85)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 70. až 72. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo objasněno v 74. až 79. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, a to by vedlo k obnovení podstatné újmy.
(86)
Vzhledem k předpokládaným objemům a cenám dovozu dotčeného výrobku z Indie by bylo výrobní odvětví Unie skutečně vystaveno vážnému riziku. Jak je objasněno v 78. bodě odůvodnění, tento dovoz by měl za následek další snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, objemu prodeje a zaměstnanosti a rovněž by stlačil jeho ceny, což by nakonec vedlo k zhoršení jeho ziskovosti na podobné negativní úrovně, jaké byly zjištěny v původním šetření.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na neexistenci údajů prokazujících opak se vyvozuje závěr, že by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(88)
Komise zaslala dotazníky deseti dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení. Pouze jedna z těchto společností zaslala odpověď a vyslovila své námitky. Jelikož je však tato společnost ve spojení s jedním indickým výrobcem lan ze syntetických vláken, nelze ji považovat za dovozce, který není ve spojení. Poněvadž je společnost dovozcem ve spojení, její zájem je neoddělitelně spojen se zájmem indického výrobce.
(89)
Za této situace se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že by zachování opatření do značné míry nepříznivě ovlivnilo dotčené dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem uživatelů
(90)
Komise zaslala dopis jednomu průmyslovému sdružení uživatelů dotčeného výrobku. Žádný uživatel neposkytl úplnou odpověď na dotazník a od sdružení nebyla obdržena žádná písemná podání.
(91)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany uživatelů a s ohledem na skutečnost, že dopad antidumpingových opatření bude ve srovnání s ostatními náklady hlavních uživatelských výrobních odvětví, jako je stavba lodí, projektování a provozování námořních plovoucích plošin, pravděpodobně zanedbatelný, se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na tyto uživatele v zásadě nepříznivý dopad.
5. Závěr
(92)
Lze předpokládat, že zachování opatření zajistí, aby během krátké doby nedošlo k obnovení indického dumpingového dovozu na trh Unie ve značném množství. Výrobní odvětví Unie bude mít proto i nadále prospěch z podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie a snížení hrozby uzavírání podniků a poklesu zaměstnanosti. Očekává se rovněž, že tyto příznivé účinky zaručí podmínky pro rozvoj inovačních, technicky zdokonalených výrobků pro nová a specializovaná použití ze strany výrobního odvětví Unie.
(93)
Je nutno rovněž zmínit, že na základě zvážení zájmu dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů v Unii se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření mělo značný nepříznivý dopad.
(94)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dopadu zachování opatření na jednotlivé účastníky na trhu Unie se vyvozuje závěr, že zachování opatření není v rozporu se zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(95)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, mimo jiné obrovské volné kapacity indických výrobců, jejich silnou orientaci na vývoz a rostoucí přítomnost v blízkosti trhu Unie, ceny jejich vývozu na trhy ostatních třetích zemí, u nichž bylo zjištěno, že jsou nižší než běžná hodnota a rovněž podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, jakož i poměrně nejistou situaci výrobního odvětví Unie je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingového dovozu z Indie působícího újmu.
(96)
Všechny dotčené strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit zachování stávajících opatření v současné podobě. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky, nebyly však předloženy žádné námitky, které by odůvodňovaly změnu výše uvedených zjištění. Tvrzeními souvisejícími se sdělením zjištění přezkumu příslušným stranám se zabývají příslušné body odůvodnění tohoto nařízení.
(97)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by (jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení) antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1736/2004 měla být zachována.
(98)
Aniž by se opomíjela skutečnost, že byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, vyznačuje se toto řízení zvláštními okolnostmi, zejména dlouhou dobou trvání platných opatření, jejichž platnost již byla jednou prodloužena, a velmi omezeným množstvím skutečného dovozu z Indie, jak je uvedeno v 21. až 24. bodě odůvodnění. Tyto skutečnosti by se měly přiměřeně zohlednit v době prodloužené platnosti antidumpingových opatření, která by měla činit tři roky. Poté, co mu byla sdělena zjištění přezkumu, žadatel uvedl, že by opatření měla být prodloužena o pět let a že výše uvedené úvahy neodůvodňují prodloužení na kratší dobu.
(99)
Obvykle prodloužení opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí na pět let. Šetření dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále velmi nejistá a že se dlouhou dobu potýkalo s finančními těžkostmi, jak bylo konstatováno v původním šetření. Ještě se proto zcela nezotavilo z dumpingu působícího újmu. Řada klíčových ukazatelů však naznačila, že uložení opatření již přineslo určitá podstatná zlepšení. Z analýzy této komplexní situace vyplývá, že k úplnému a důkladnému zotavení z jakýchkoli minulých účinků dumpingu působícího újmu pravděpodobně dojde v době kratší, než je obvyklých pět let. Usuzuje se, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by období tří let mělo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se nejeví jako nutné zachovat opatření po delší dobu.
(100)
Usuzuje se proto, že by prodloužení opatření o celé pětileté období nebylo plně doloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření, a že by doba platnosti opatření měla být proto omezena na tři roky.
(101)
Individuální sazba antidumpingového cla uvedená v článku 2 tohoto nařízení byla stanovena na základě zjištění původního šetření. Odráží proto situaci dotčené společnosti zjištěnou v průběhu šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výhradně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných dotyčnou společností, tedy konkrétně uvedenou právnickou osobou. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenou společností, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celostátnímu clu.
(102)
S veškerými žádostmi o použití individuální antidumpingové celní sazby (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz motouzů, šňůr, provazů a lan, též splétaných nebo oplétaných, též impregnovaných, povrstvených, potažených nebo opláštěných pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiných než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), v současnosti kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19, pocházejících z Indie.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Všechny ostatní společnosti
82,0 %
8900
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije je po dobu tří let roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1242/2010,
annettu 20 päivänä joulukuuta 2010,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan sekä 11 artiklan 2 ja 5 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1312/98 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa. Käyttöön otettu tulli oli yhden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta 53 % ja kaiken muun Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tuonnin osalta 82 %.
(2)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla tehdyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’edellinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’, jälkeen neuvosto piti nämä toimenpiteet voimassa lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peröisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa 4 päivänä lokakuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 1736/2004 (3).
2. Tarkastelupyyntö
(3)
Liaison Committee of the EU Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, esitti 4 päivänä toukokuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 % synteettikuitunuorien tuotannosta unionissa.
(4)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.
(5)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä7 päivänä lokakuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.
3. Tutkimus
3.1. Tutkimusajanjakso
(6)
Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
3.2. Tutkimuksen osapuolet
(7)
Komissio ilmoitti virallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta tiedossa oleville unionin tuottajille, viejille ja vientiä harjoittaville tuottajille asianomaisessa maassa, asianomaisen maan edustajille, tuojille sekä sellaisten käyttäjien järjestölle, joita asian tiedettiin koskevan.
(8)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
4. Otanta
(9)
Koska unionin tuottajia ja Intiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia on ilmeisen suuri määrä, pidettiin asianmukaisena tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(10)
Yhteensä viisi intialaista tuottajaa, joista kaksi kuuluu samaan ryhmään, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot asetetussa määräajassa ja esitti toivomuksen tulla valituksi otokseen. Neljä näistä viidestä yrityksestä tuotti ja vei tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Viides yritys ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kaikkia viittä yritystä pidettiin yhteistyössä toimivina yrityksinä, ja ne otettiin huomioon otoksen valinnassa. Yhteistyössä toimimisen astetta Intiassa, eli yhteistyössä toimivien intialaisten yritysten unioniin suuntautuvan viennin prosenttiosuutta kaikesta Intiasta unioniin suuntautuvasta viennistä, ei voitu laskea, koska kyseisten viiden yhteistyössä toimivan yrityksen ilmoittama kokonaisvienti unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli huomattavasti korkeampi kuin Eurostatin kirjaama kaiken Intiasta tulevan viennin määrä; tähän liittyvät syyt esitetään yksityiskohtaisesti 21-23 kappaleessa.
(11)
Otos valittiin yhteisymmärryksessä Intian viranomaisten kanssa, ja se sisälsi kyseiset neljä yritystä, jotka ilmoittivat vientimyynnistä unioniin. Kaksi neljästä otokseen valitusta yrityksestä oli etuyhteydessä. On huomattava, että alkuperäisessä tutkimuksessa ainoastaan yksi vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä ja että sitä koskee nykyisin yksilöllinen polkumyyntitulli. On myös huomattava, että edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa yksikään intialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, ja sen vuoksi päätelmät perustettiin käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(12)
Kahdeksantoista unionin tuottajaa (kaikki viisitoista valituksen tekijää ja kolme muuta tuottajaa, jotka edustavat yhdessä 78:aa prosenttia unionin koko tuotannosta) toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen viisi unionin tuottajaa, joiden osuus 40 kappaleessa määritellystä unionin tuotannonalasta on noin 40 % ja kaikkien yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa noin puolet. Otoksen valinta perustui sellaiseen suurimpaan edustavaan unionin tuottajien myyntimäärään ja maantieteelliseen kattavuuteen, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Yksi viidestä otokseen valitusta unionin tuottajasta aloitti toimintansa tarkastelujakson aikana, eikä sen tietoja sen vuoksi käytetty vahinkoindikaattorien kehityssuuntien analyysissa, jotta vältettiin vääristymät kyseisissä suuntauksissa. Kehityssuuntien analyysissa käytetyt neljän muun otokseen valitun unionin tuottajan luvut olivat kuitenkin edelleen edustavia.
(13)
Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille viidelle unionin tuottajalle sekä otokseen valituille neljälle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle.
(14)
Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kaikilta viideltä otokseen valitulta unionin tuottajalta. Yksi neljästä otokseen valitusta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta lopetti yhteistyössä toimimisen, kun taas kolme muuta (joista kaksi etuyhteydessä) vastasivat kyselylomakkeeseen asetetussa määräajassa. Tästä syystä intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien otos koostui lopulta niistä kolmesta intialaisesta yrityksestä, jotka vastasivat kyselylomakkeeseen.
5. Saatujen tietojen tarkistaminen
(15)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
5.1. Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Unionin tuottajat
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugali),
-
Eurorope SA (Kreikka),
-
Lanex A.S. (Tšekki),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugali),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Itävalta).
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(16)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, ja se määritellään seuraavasti: side- ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai punotut ja myös kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla tai muovi- tai kumivaippaiset, polyeteeniä tai polypropeenia, muu kuin lyhdelanka tai paalinaru, suurempia kuin 50 000 desitexiä (5 g/m), sekä nailonista tai muusta polyamidista tai polyesteristä valmistettua muuta synteettikuitua, suurempia kuin 50 000 desitexiä (5 g/m). Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19. Sitä käytetään moniin erilaisiin tarkoituksiin merenkulussa ja teollisuudessa, varsinkin laivaliikenteessä (erityisesti laivan kiinnityksessä) ja kalastusalalla.
(17)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että edellä tarkoitetut laivan kiinnitysnuorat eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, koska näissä nuorissa olevien pujosten vuoksi kyseiset tuotteet olisi ilmoitettava ”nuorasta valmistettuina tavaroina”, jotka kuuluvat toiseen CN-koodiin (ks. myös 23 kappale). On kuitenkin huomattava, että viittaus laivojen kiinnitysnuoriin tehdään ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen eri sovellustyyppien yhteydessä, jotka kaikki määritellään synteettikuitunuoriksi 16 kappaleessa esitetyllä tavalla.
2. Samankaltainen tuote
(18)
Kuten alkuperäinen tutkimus osoitti ja tämä tutkimus vahvisti, tarkasteltavana oleva tuote ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat ovat kaikissa suhteissa samanlaisia ja niillä on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
(19)
Eräs asianomainen osapuoli on väittänyt, että unionin tuotannonalan valmistama tuote ei ole vertailukelpoinen tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa, koska unionin tuottajat ovat alkaneet käyttää uudentyyppistä raaka-ainetta nimeltä Dyneema, joka on paljon kalliimpaa kuin muut raaka-aineet, koska siitä tehdyt tuotteet ovat paljon kestävämpiä. Otokseen valitut intialaiset tuottajat eivät todella käytäkään tämäntyyppistä raaka-ainetta. On kuitenkin todettava ensinnäkin, että kyseiset tuotteet muodostavat vain pienen osan unionin tuottajien myymistä tuotteista. Vaikka pitääkin paikkansa, että jotkin unionin tuottajat käyttävät yhä enemmän tämäntyyppistä kuitua, Dyneema-nuorien osuus unionin tuotannosta on hyvin pieni. Vaikka raaka-ainekustannusten huomattavalla erolla (mahdollisesti noin 25-30 kertaa kalliimpi) voi olla jonkin verran vaikutusta erityisesti unionin tuotannonalan keskimääräistä myyntihintaa koskevaan vahinkoindikaattoriin, Dyneema-nuorien vaikutus kokonaisarviointiin on vähäinen, koska määrällisesti unionissa tuotetaan valtaosin vakiolaatuisia nuoria. Toiseksi kaikki tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun laskelmat perustuivat vastaavien tuotelajien vertailuun, jossa otetaan huomioon eri raaka-aineet. Sen vuoksi ero tuotevalikoimassa ei voi vääristää laskelmia. Joka tapauksessa tuotteella, jossa käytetään Dyneeman kaltaisia raaka-aineita, on edelleen samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella. Tämän vuoksi väite hylättiin.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(20)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos Intiaa koskevien voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin raueta.
1. Tuonnin määrä
(21)
Eurostatin tietojen perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä Intiasta oli merkityksetön koko tarkastelujakson ajan. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tuonnin määrä Intiasta oli 31 tonnia eli vähemmän kuin 0,1 % unionin kulutuksesta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana:
(tonnia)
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intia
3
4
19
31
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta; lähde - Comext
(22)
Tarkistettujen tietojen mukaan otokseen kuuluvat kolme yritystä kuitenkin toimittivat tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin huomattavasti suurempia määriä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kuin Eurostatin ilmoittamat määrät. Tässä suhteessa on muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa tuojat toimittivat tietoja, jotka osoittivat, että joitain määriä Intiasta ostettua tarkasteltavana olevaa tuotetta ei ollut luovutettu vapaaseen liikkeeseen unionin markkinoilla vaan oli laitettu suljettuihin varastoihin ja myyty valtamerialuksille tai offshore-lautoille. Yksi valituksen tehnyt tuottaja toisti tämän väitteen tässä tutkimuksessa. Koska satamakauppiaat eivät tehneet yhteistyötä tutkimuksessa, tätä väitettä ei voitu tarkistaa. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien toimittaman asiakasluettelon perusteella oli kuitenkin ilmeistä, että useimmat asiakkaat olivat todellakin unionin satamissa toimivia merenkulkualan ja offshore-toiminnan tavarantoimittajia. Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että ero tilastotietojen ja ilmoitettujen lukujen välillä johtuu tällaisesta myynnistä.
(23)
On myös syytä mainita, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö sisälsi väitteitä kiertämiskäytännöistä. Pyynnön esittäjä väitti, että tiettyjä määriä Intiasta peräisin olevia synteettikuitunuoria saapui unioniin CN-nimikkeellä 5609 ([…] side- tai purjelangasta, nuorasta tai köydestä valmistetut), jota toimenpiteet eivät koske. Tässä tutkimuksessa ei kuitenkaan löydetty tätä näkemystä tukevia tietoja.
(24)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että 31 tonnia tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin tosiasiallisesti Intiasta unionin tullialueelle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Mitä tulee tarkastettuihin tietoihin kolmen otokseen kuuluvan intialaisen tuottajan unionin satamiin suuntautuneesta vientimyynnistä, jota ei ollut luovutettu vapaaseen liikkeeseen unionin markkinoilla, tätä myyntiä pidetään osana Intian muihin kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä.
(25)
Koska tuontimäärät Intiasta unioniin eivät olleet merkittäviä, ne eivät muodostaneet perustaa edustavalle analyysille polkumyynnin tai vahingon jatkumisen todennäköisyydestä. Koska tosiasialliset tuontimäärät ovat niin vähäiset, ei voida päätellä, että Intiasta tapahtui vahingollista polkumyyntiä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen vuoksi analyysissa keskityttiin polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyteen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
2. Tuonnin todennäköinen kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
2.1. Tuotantokapasiteetti
(26)
On tutkittu, onko asianomaisessa maassa käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, joka loisi mahdollisuuden polkumyynnillä tapahtuvan viennin jatkumiseen, jos toimenpiteet kumottaisiin.
(27)
On todettu, että kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokapasiteetti kasvoi jyrkästi vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, kun taas kapasiteetin käyttöaste laski samana aikana. Näiden kolmen yrityksen käyttämätön kapasiteetti oli noin 75 % unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa unioniin suuntautuvan vientimäärän todennäköisesti kasvavan, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(28)
Mitä tulee muihin synteettikuitunuorien tuottajiin Intiassa, on tunnettua, että Garware - yritys, joka lopetti yhteistyön otantavaiheen jälkeen - on merkittävä tuottaja, ja sen virallisen verkkosivuston mukaan sillä on huomattava tuotantokapasiteetti. Lisäksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä luetellaan neljä muuta suurta intialaista tuottajaa. On myös useita keskisuuria ja pieniä intialaisia tuottajia, joilla on pääasiassa kotimarkkinamyyntiä. Koska nämä intialaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, niiden tuotantokapasiteetti ei ole tiedossa, mutta voidaan olettaa, että yhteistyössä toimineiden yritysten kehityssuuntaus on niihin verrattavissa ja että siten näillä tuottajilla on lisää käyttämätöntä kapasiteettia.
(29)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen kaikki otokseen valitut intialaiset tuottajat kiistivät tiedot, jotka liittyivät niiden yhteenlaskettuun käyttämättömään kapasiteettiin. Yritykset olivat kuitenkin itse ilmoittaneet kaikki nämä tiedot, ja ne tarkastettiin kunkin yrityksen tiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin.
2.2. Unionin satamiin ja muille vientimarkkinoille suuntautuvan myynnin määrä
(30)
Kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan muihin kolmansiin maihin suuntautuneen vientimyynnin määrä, mukaan luettuna unionin satamiin suuntautunut myynti, joka ei tullut unionin tullialueelle, on merkittävä, ja se kasvoi noin 80 % tarkastelujaksolla ja vastasi lähes puolta kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaismyynnistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(31)
Tosiasiallinen tuonti unioniin on käytännössä lakannut alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. On kuitenkin huomattava, että otokseen valittujen tuottajien unionin satamiin suuntautuneen vientimyynnin määrä kasvoi huomattavasti tarkastelujaksolla, 61 tonnista 785 tonniin. Koska tosiasiallinen tuontimyynti unioniin tapahtuu osittain samojen myyntikanavien kautta kuin unionin satamissa myytyjen tuotteiden myynti, tämä kasvava läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa voi olla osoitus siitä, että toimenpiteiden puuttuessa otokseen valitut intialaiset tuottajat - ja ehkä myös muut - voisivat alkaa myydä merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoilla lyhyen ajan kuluessa.
(32)
Kun otetaan huomioon edellä mainittu intialaisten tuottajien vientisuuntaus sekä niiden kasvava läsnäolo unionin satamissa, voidaan päätellä, että on erittäin todennäköistä, että unioniin suuntautuvat Intian vientimäärät kasvaisivat huomattavasti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(33)
Tarkastelun päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja huomautti, että Intian vienti on hyvin monipuolista eri puolilla maailmaa ja markkinoilla, joilla on kasvupotentiaalia, joten vienti unioniin ei kasvaisi merkittävästi, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa. On tunnustettua, että jotkin intialaiset tuottajat ovat saattaneet eriyttää vientimyyntiään eri markkinoiden mukaan; tätä ei kuitenkaan voida pitää riittävänä muuttamaan päätelmiä, jotka on tehty edellä esitettyjen tulosten perusteella.
2.3. Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja normaaliarvon suhde
(34)
Alustava polkumyyntilaskelma tehtiin kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan unionin satamiin suuntautunutta myyntiä koskevien tarkistettujen tietojen perusteella; tämä myynti - vaikka sitä pidetäänkin osana muihin kolmansiin maihin suuntautuvaa vientimyyntiä - antaa hyvän kuvan intialaisten synteettikuitunuorien mahdollisista hinnoista siinä tapauksessa, että tulleja ei olisi. Normaaliarvot perustuivat kotimarkkinahintoihin Intian markkinoilla. Näiden lukujen perusteella polkumyyntiä todettiin esiintyvän kolmesta otokseen valitusta intialaisesta tuottajasta kahden kohdalla. Polkumyyntimarginaalien todettiin olevan keskimäärin 10 %, mitä voidaan pitää merkittävänä vaikkakin paljon alhaisempana kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin.
(35)
Vertailu kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan muiden kolmansien maiden markkinoilla saavuttamien hintojen (myynti unionin satamissa pois luettuna) ja niiden kotimarkkinahintojen välillä tuotti samanlaisen tuloksen, vaikkakin tällä perusteella vahvistetut polkumyyntimarginaalit olivat alhaisemmat.
(36)
Tämän tutkimuksen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja väitti, ettei polkumyyntiä todettu Intiasta unioniin suuntautuvassa tuonnissa. Tosiasiallista tuontia ei myöskään juurikaan ollut. Lisäksi polkumyyntiä todettiin sekä myynnissä unionin satamiin että myynnissä muihin kolmansiin maihin. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.
(37)
Toinen asianomainen osapuoli väitti, että tässä tarkastelussa vahvistettuja polkumyyntimarginaaleja ei voida pitää merkittävinä, kun niitä verrataan voimassa oleviin tulleihin, ottaen huomioon työvoimakustannusten merkittävä ero unionin ja Aasian välillä. On kuitenkin huomattava, että unionin työvoimakustannukset eivät ole merkityksellisiä polkumyyntimarginaalin laskennassa.
3. Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(38)
Edellä esitetyn analyysin perusteella päätelmänä on, että vientiä harjoittavilla tuottajilla on mittava tuotantopotentiaali aloittaa vienti uudelleen unioniin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Mitä tulee hintoihin, kahden otokseen valitun tuottajan todettiin myyvän polkumyyntihintaan muihin kolmansiin maihin. Lisäksi - ottaen myös huomioon yhteistyössä toimimisen lopettanut Garware - valituksessa on lueteltu viisi muuta suurta vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden voidaan käytettävissä olevien tietojen perusteella olettaa seuraavan niiden yritysten toimintasuuntausta, joiden todettiin myyvän polkumyyntihintaan muihin kolmansiin maihin.
(39)
Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ylläpitävät strategista intressiä unionin markkinoilla, minkä osoittaa niiden unionin satamiin suuntautuvan vientimyynnin kasvava määrä; tämän seikan sekä niiden käytettävissä olevan valtavan varakapasiteetin vuoksi on todennäköistä, että ne lisäisivät vientiä unioniin merkittävässä määrin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Kun otetaan huomioon intialaisten viejien hinnoittelukäytännöt kolmansien maiden markkinoilla, on erittäin todennäköistä, että vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin. Tästä syystä päätellään, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin toistumiseen.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(40)
Unionin tuottajat, jotka vastasivat koko unionin tuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Unionin tuottajien määräksi voidaan arvioida noin neljäkymmentä.
(41)
Ne viisitoista unionin tuottajaa, joiden puolesta valituksen tehnyt järjestö esitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön, ja kolme muuta unionin tuottajaa toimittivat otoksen valintaan liittyvät tiedot, joita pyydettiin vireillepanoilmoituksessa Kuten 12 kappaleessa mainitaan, viiden tuottajan otos, joka edustaa noin 40 prosenttia unionin tuotannonalasta, tutkittiin yksityiskohtaisesti. Otokseen kuuluivat seuraavat yritykset:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugali),
-
Eurorope SA (Kreikka),
-
Lanex A.S. (Tšekki),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugali),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Itävalta).
(42)
Kuten 12 kappaleessa jo mainittiin, kahdeksantoista yhteistyössä toimineen unionin tuottajan osuus kaikesta unionin tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 78 %.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Kulutus unionin markkinoilla
(43)
Unionin synteettikuitunuorien kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän määrän perusteella (mukaan luettuna yhteistyöhön osallistumattomien unionin tuottajien myynti sellaisena kuin valituksen tehnyt järjestö sen arvioi), johon lisättiin kaikki tuonti unioniin Eurostatin mukaan.
(44)
Edellä esitetyn perusteella voidaan vahvistaa, että tarkastelujakson aikana unionin kulutus laski 7 %. Kulutus kasvoi 16 % vuosien 2006 ja 2007 välillä ja laski sen jälkeen 20 % vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kokonaiskulutus (tonnia)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indeksi (2006 = 100)
100
116
107
93
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat), Eurostat (tuonti)
2. Tuonti Intiasta
(45)
Kuten 21 kappaleessa todetaan, tosiasiallinen tuonti Intiasta unioniin oli vähäpätöistä koko tarkastelujakson aikana, mikä johtui voimassa olevista tehokkaista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä.
(46)
Kuten 22 kappaleessa selitetään, intialaisten tuottajien läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa on kasvamassa, mikä liittyy EU:n satamiin suuntautuvasta vientimyynnistä, johon ei sovelleta tulliselvitystä ja joka on siten vapaa mainituista polkumyyntitulleista.
3. Intiasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ja määrä
(47)
Koska tosiasiallinen tuonti Intiasta unioniin oli vähäpätöistä, hintavertailu tehtiin Intiasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen (mukaan luettuna unionin satamiin suuntautunut vientimyynti, johon ei sovellettu polkumyyntitulleja) ja otokseen valittujen unionin tuotannonalan tuottajien unionissa tapahtuvan myynnin hintojen välillä.
(48)
Tällä perusteella vahvistettiin, että vienti Intiasta muihin kolmansiin maihin tapahtui myyntihinnoilla, jotka olivat selvästi alempia kuin unionin tuotannonalan hinnat. Näin vahvistettu hintaero oli korkeimmillaan 46 % ja keskimäärin 18 %.
(49)
Muihin kolmansiin maihin suuntautuvan Intian vientimyynnin arvo kohosi yli 30 % tarkastelujakson aikana. Tämän myynnin osuus otokseen valittujen intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisliikevaihdosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli lähes puolet.
4. Tuonti muista maista
(50)
Huolimatta siitä, että kulutus laski 7 % unionin markkinoilla, muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 18 %. Tämän tuonnin markkinaosuus on siten noussut 17 prosentista 22 prosenttiin.
(51)
On huomattava, että tuonti Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, kasvoi 46 % tarkastelujaksolla ja saavutti 8,6 prosentin markkinaosuuden (nousua vuoden 2006 luvusta 5,5 %). Vaikka täsmällistä vertailua ei voidakaan tehdä Eurostatin tietojen yleisen luonteen vuoksi - niitä ei ole jaoteltu tuotelajeittain - näyttää siltä, että Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin keskimääräinen hinta on merkittävästi korkeampi kuin Intian vientimyynnin keskimääräinen hinta. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta näyttää olevan linjassa unionin tuotannonalan hintojen kanssa.
(52)
Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’, unioniin suuntautuvan tuonnin markkinaosuus pysyi jatkuvasti noin 3 prosentin tasolla tarkastelujakson aikana. Tämän tuonnin määrä on lisäksi laskenut 6 % supistuvan kulutuksen myötä.
(53)
Kaikista muista kolmansista maista tulleen tuonnin osuus unionin synteettikuitunuorien markkinoista oli alle 2 % tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
5. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
5.1. Alustavat huomiot
(54)
Kaikki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa luetellut vahinkoindikaattorit on analysoitu. Unionin tuottajien myyntimäärää ja markkinaosuutta koskevat indikaattorit on analysoitu kaikista unionin tuottajista eli unionin tuotannonalasta kerättyjen tietojen perusteella. Kaikkien muiden vahinkoindikaattorien tutkiminen perustui otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamiin tietoihin sellaisina kuin ne oli tarkastettu kunkin yrityksen tiloissa, kuten 15 kappaleessa mainitaan. Kuten 12 kappaleessa jo todettiin, yksi unionin tuottajista aloitti toimintansa tarkastelujakson aikana, eikä sen tietoja sen vuoksi käytetty vahinkoindikaattorien kehityssuuntien analyysissa, jotta vältettiin vääristymät näissä suuntauksissa.
5.2. Unionin tuotannonalan myyntimäärät
(55)
Unionin tuotannonalan myynti laski merkittävästi eli 12 % tarkastelujaksolla. Kuten 44 kappaleessa jo todettiin, unionin kulutus laski 7 % tarkastelujaksolla, ja erityisen jyrkkä lasku alkoi vuodesta 2007. On syytä korostaa, että unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymä määrä on supistunut nopeammin kuin kulutus on laskenut:
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan unionissa myymä määrä (tonnia)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indeksi (2006 = 100)
100
113
102
88
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat)
5.3. Unionin tuotannonalan markkinaosuus
(56)
Edellisessä kappaleessa ja edellä olevassa taulukossa esitettyjen kehityssuuntausten tuloksena unionin tuotannonala on menettänyt markkinaosuuttaan vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Unionin tuotannonalan markkinaosuuden lasku oli jatkuvaa ja menetys yhteensä 4,6 prosenttiyksikköä.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan markkinaosuus (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indeksi (2006 = 100)
100
98
95
94
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat)
(57)
On huomattava, että edellä mainittu unionin tuotannonalan markkinaosuuden lasku johtui suurelta osin Kiinasta tulevan tuonnin kasvavasta markkinaosuudesta (ks. 50 kappale).
5.4. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(58)
Otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantomäärä on pudonnut myyntimäärän kehityksen kanssa vertailukelpoista tahtia eli 17 % tarkastelujaksolla. Tuotantokapasiteetti kasvoi 5 % samalla jaksolla. Tämä johti 20 % laskuun kapasiteetin käyttöasteessa vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indeksi (2006 = 100)
100
109
108
83
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indeksi (2006 = 100)
100
109
108
105
Kapasiteetin käyttöaste (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indeksi (2006 = 100)
100
100
100
80
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.5. Varastot
(59)
Synteettikuitunuorien tuottajat pitävät yleensä varastojensa määrän melko vähäisenä, koska tuotteet valmistetaan pääosin tilauksesta. Voitiin havaita, että tarkastelujakson aikana keskimääräiset varastot pienenivät, erityisesti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä johtui pääasiassa vähennyksistä synteettikuitunuorien valmistuksessa.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
1 073
982
1 156
905
Indeksi (2006 = 100)
100
92
108
84
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.6. Myyntihinnat
(60)
Otokseen valittujen unionin tuottajien unionissa myymän samankaltaisen tuotteen keskimääräiset hinnat ovat kohonneet jonkin verran koko tarkastelujakson ajan ja erityisesti vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä:
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indeksi (2006 = 100)
100
99
108
109
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
(61)
On kuitenkin huomattava, että edellä mainittu keskimääräinen myyntihinta lasketaan kaikkien tuotelajien perusteella, mukaan luettuna kalleimmat synteettikuitunuorat, kuten Dyneema-nimisestä raaka-aineesta tehdyt synteettikuitunuorat. Hintavaihtelu näiden eri tuotelajien välillä on todellakin valtava (ks. 19 kappale). Viime vuosina unionin tuotannonala on lisännyt kalliimpien tuotteiden valmistusta, joten tällaisten synteettikuitunuorien osuus niiden tuotevalikoimasta on kasvussa. Nämä viimeaikaiset muutokset tuotevalikoimassa ovat yksi niistä syistä, joiden vuoksi unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat ovat nousseet.
5.7. Kannattavuus
(62)
Osaksi voimassa olevien tehokkaiden toimenpiteiden ja osaksi tuotevalikoiman monipuolistamisen ansiosta otokseen valitut unionin tuottajat kykenivät pitämään yllä vakaata ja tervettä kannattavuutta koko tarkastelujakson ajan:
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan kannattavuus (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indeksi (2006 = 100)
100
115
104
128
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.8. Investoinnit ja pääoman saanti
(63)
Investointien taso oli suhteellisen korkea vuosina 2006 ja 2007, minkä jälkeen ne putosivat puoleen aiemmasta määrästä. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei tehty käytännössä lainkaan investointeja.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (euroa)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indeksi (2006 = 100)
100
109
54
5
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.9. Investointien tuotto
(64)
Vakaan kannattavuuskehityksen mukaisesti myös investointien tuotto kohosi koko tarkastelujakson ajan.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investointien tuotto (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indeksi (2006 = 100)
100
119
122
132
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.10. Kassavirta
(65)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kassavirta oli suhteellisen tasaista tarkastelujaksolla:
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (euroa)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indeksi (2006 = 100)
100
132
129
115
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.11. Työllisyys, tuottavuus ja työvoimakustannukset
(66)
Otokseen valittujen unionin tuottajien työllisyystilanne kehittyi myönteisesti vuosina 2006-2008. Vuodesta 2008 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti työllisyys kuitenkin laski, mikä johtui kysynnän heikkenemisestä markkinoilla. Kysynnän lasku johti supistettuun tuotantoon ja tuottavuuden laskuun vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat vuoteen 2008 asti, minkä jälkeen ne laskivat hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys (henkilöä)
638
665
685
623
Indeksi (2006 = 100)
100
104
107
98
Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indeksi (2006 = 100)
100
107
114
110
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indeksi (2006 = 100)
100
105
101
85
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.12. Kasvu
(67)
Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus laski 7 % (ks. 44 kappale), unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla laski 12 % ja unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui 6 prosenttiyksikköä (ks. 55 ja 56 kappale edellä). Toisaalta samalla kun Intiasta tulevan tuonnin tosiasiallinen määrä pysyi vähäpätöisenä voimassa olevien toimenpiteiden johdosta, tuontimäärä muista maista kasvoi 18 % (mikä johtui pääasiassa Kiinasta tulevasta tuonnista) ja sen markkinaosuus kohosi 5 prosenttiyksikköä (ks. 50 kappale). Näin ollen päätelmänä on, että kulutuksen lasku vaikutti voimakkaammin unionin tuotannonalaan, jonka myyntimäärä supistui enemmän kuin muilla markkinatoimijoilla.
5.13. Polkumyyntimarginaalin suuruus
(68)
Koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli vähäpätöistä, polkumyyntimarginaalia ei voitu määrittää tosiasialliselle Intiasta tulevalle tuonnille. On kuitenkin huomattava, että Intiasta unionin satamiin suuntautuva vienti, johon ei sovelleta tulliselvitystä, on lisääntynyt huomattavasti, ja osan tästä myynnistä todettiin tapahtuvan polkumyyntihinnoilla.
5.14. Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(69)
Tutkimuksessa selvitettiin, onko unionin tuotannonala yhä toipumassa aiemmin tapahtuneen polkumyynnin vaikutuksista. Päätelmänä oli, että unionin tuotannonala oli jo onnistunut toipumaan suurelta osin näistä vaikutuksista, koska tehokkaat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olivat olleet voimassa pitkän aikaa.
5.15. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(70)
Koska Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa on ollut käytössä tehokkaat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, unionin tuotannonala näyttää onnistuneen suurelta osin toipumaan aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.
(71)
Ei kuitenkaan voida päätellä, että unionin tuotannonalan tilanne on turvattu. Vaikka tietyt unionin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit - muun muassa kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta - näyttäisivät osoittavan suhteellisen vakaata tilannetta, muut vahinkoindikaattorit - erityisesti myyntimäärä ja markkinaosuus, tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste sekä investoinnit - osoittavat selvästi, että unionin tuotannonalan tilanne oli edelleen melko hauras tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa. Tämän tutkimuksen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja väitti, ettei unionin tuotannonala kärsinyt vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tässä suhteessa on huomattava, ettei ole todettu, että unionin tuotannonala kärsi merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen sijaan tarkastelun tulosten perusteella päätelmänä oli, että jotkin indikaattorit osoittivat vakaata tilannetta kun taas toisten indikaattorien kohdalla oli merkkejä vahingosta.
(72)
Jotkin osapuolet väittivät, että joidenkin vahinkoindikaattorien negatiiviset kehityssuuntaukset eivät johtuneet Intiasta tulevasta tuonnista vaan maailmanlaajuisesta talouskriisistä ja Kiinasta tulevan tuonnin kasvavasta markkinaosuudesta. Tässä suhteessa on huomattava, että tiettyjen indikaattorien negatiivisen kehityksen syynä ei pidetty lähes olematonta Intiasta tulevaa tuontia. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin kasvua tutkittiin, eikä sillä ollut vaikutusta vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevaan analyysiin.
(73)
Mitä tulee unionin tuotannonalan yleiseen elinkelpoisuuteen, on huomattava, että erilaisten kalliiden tuotteiden asteittainen markkinoilletuonti - sekä unionin että kolmansien maiden markkinoilla - näyttää luoneen unionin tuotannonalan pitkäaikaiselle kilpailukyvylle myönteiset näkymät, koska näitä korkealaatuisia synteettikuitunuoria valmistavien tuottajien määrä on nykyisellään vähäinen globaaleilla markkinoilla.
F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(74)
Kuten 25 kappaleessa mainitaan, tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin Intiasta vähäpätöinen määrä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, joten analyysissa keskityttiin polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyteen.
(75)
Kuten 26-28 kappaleessa jo selvitettiin yksityiskohtaisesti, intialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on valtavasti käyttämätöntä kapasiteettia. Kuten 30-32 kappaleessa lisäksi selitetään, intialaisilla tuottajilla on vahva suuntaus ja kannustin myydä tuotteitaan suuria määriä vientimarkkinoilla. Kuten lisäksi 31 kappaleessa mainitaan, intialaiset tuottajat toimivat vahvasti ja enenevästi unionin satamissa. Näistä syistä voidaan päätellä, että tuonti Intiasta unioniin kohoaa hyvin todennäköisesti lyhyessä ajassa huomattaviin määriin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(76)
Kuten 34 ja 35 kappaleessa todetaan, toimenpiteiden puuttuessa Intiasta tuleva tuonti todennäköisesti lisääntyisi polkumyyntihinnoin. Kuten lisäksi edellä 47 ja 48 kappaleessa mainitaan, on todettu, että intialaisten tuottajien myyntihinta on keskimäärin 18 % alempi kuin unionin tuotannonalan (ja tämä hintaero voi olla jopa 46 %), mikä näyttää osoittavan, että toimenpiteiden puuttuessa intialaiset tuottajat todennäköisesti vievät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille hinnoilla, jotka ovat huomattavasti alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, eli ne todennäköisesti alittavat unionin tuotannonalan myyntihinnat.
(77)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että toimenpiteiden puuttuessa on hyvin todennäköistä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta kasvaisi merkittävästi ja toteutuisi hinnoilla, jotka alittaisivat huomattavasti unionin tuotannonalan hinnat.
(78)
Kun otetaan huomioon 71 ja 72 kappaleessa selitetty unionin tuotannonalan suhteellisen hauras tilanne, Intiasta tulevan polkumyyntituonnin toistuminen mahdollisesti laajamittaisena unionin hinnat alittavilla hinnoilla aiheuttaisi todennäköisesti vahingollisen vaikutuksen unionin tuotannonalan tilanteeseen. Polkumyyntituonnin merkittävä lisääntyminen aiheuttaa todennäköisesti unionin tuotannonalalle lisää markkinaosuuden ja myyntimäärän menetyksiä, mikä johtaa tuotannon supistuksiin ja työllisyyden laskuun. Tämä yhdessä unionin tuottajien myyntihinnat alittavasta tuonnista aiheutuvan merkittävän hintapaineen kanssa johtaisi unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen nopeaan ja vakavaan heikkenemiseen.
(79)
Edellä selostetun perusteella päätellään, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, vahinko todennäköisesti toistuisi, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta alettaisiin tuoda uudelleen polkumyynnillä Intiasta.
G. UNIONIN ETU
1. Alustavat huomiot
(80)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista.
(81)
Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien, kauppiaiden, tukkumyyjien ja teollisten käyttäjien edut.
(82)
Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty unionin edun vastaisena. Lisäksi tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joten siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat voimassa.
(83)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin toistumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä nimenomaisessa tapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.
2. Unionin tuotannonalan edut
(84)
Kuten 56 ja 73 kappaleessa jo mainittiin, unionin tuotannonala kykeni pitämään yllä merkittävää joskin kutistuvaa markkinaosuuttaan monipuolistamalla tuotevalikoimaansa kalliimmilla synteettikuitunuorilla. Sen vuoksi voidaan katsoa, että unionin tuotannonala on pysynyt rakenteellisesti elinkelpoisena.
(85)
Ottaen huomioon 70-72 kappaleessa esitetyt päätelmät unionin tuotannonalan tilanteesta sekä 74-79 kappaleessa selostetut perusteet, jotka liittyvät vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevaan analyysiin, voidaan myös katsoa, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi todennäköisesti vakavasti, jos polkumyyntitullien annettaisiin raueta, ja tämä johtaisi merkittävän vahingon toistumiseen.
(86)
Kun otetaan huomioon Intiasta tuotavan tarkasteltavana olevan tuotteen odotetut määrät ja hinnat, unionin tuotannonalaan kohdistuisi todellakin vakava riski. Kuten 78 kappaleessa selitetään, tämä tuonti johtaisi sen markkinaosuuden, myyntimäärän ja työllisyyden heikkenemiseen edelleen ja alentaisi sen hintoja, minkä tuloksena sen kannattavuus heikkenisi vastaavalle tasolle kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin.
(87)
Edellä esitetty huomioon ottaen ja koska päinvastaista näyttöä ei ole, voidaan päätellä, että nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin unionin tuotannonalan etua.
3. Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu
(88)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kymmenelle etuyhteydettömälle tuojalle/kauppiaalle. Vain yksi näistä yrityksistä vastasi ja ilmoitti vastustavansa asiaa. Koska tämä yritys on etuyhteydessä intialaiseen synteettikuitunuorien tuottajaan, sitä ei kuitenkaan voida pitää etuyhteydettömänä tuojana. Koska yritys on etuyhteydessä oleva tuoja, sen etu kytkeytyy olennaisesti siihen etuyhteydessä olevan intialaisen tuottajan etuun.
(89)
Näin ollen päätelmänä on, ettei näytä olevan pakottavia syitä, jotka osoittaisivat, että toimenpiteiden voimassa pitäminen vaikuttaisi suuressa määrin kielteisesti asianomaisiin etuyhteydettömiin tuojiin/kauppiaisiin.
4. Käyttäjien etu
(90)
Komissio lähetti kirjeen yhdelle tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien toimialajärjestölle. Yksikään käyttäjä ei toimittanut täytettyä kyselylomakevastausta, eikä järjestöltä saatu kirjallisia kannanottoja.
(91)
Ottaen huomioon käyttäjien yhteistyön puuttuminen ja se seikka, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus on todennäköisesti vähäpätöinen verrattuna muihin kustannuksiin, joita tärkeimmille käyttäjien toimialoille kuten laivanrakennukselle, koneiden valmistukselle ja offshore-lauttojen toiminnalle aiheutuu, päätelmänä on, että toimenpiteiden voimassa pitämisellä ei olisi merkittävän kielteistä vaikutusta näihin käyttäjiin.
5. Päätelmät
(92)
Toimenpiteiden voimassa pitämisen voidaan odottaa varmistavan, että Intiasta tuleva polkumyynti ei lisäänny merkittävästi unionin markkinoilla lyhyellä aikavälillä. Näin ollen unionin tuotannonala hyötyy edelleen kilpailukykyisistä olosuhteista unionin markkinoilla, ja sulkemisten ja työllisyyden laskun uhka vähenee. Edullisten vaikutusten odotetaan myös takaavan unionin tuotannonalalle olosuhteet, joissa se voi kehittää innovatiivisia korkeamman teknologian tuotteita uusia ja erikoistuneita sovelluksia varten.
(93)
On myös huomattava, että unionin tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien etua koskevan tarkastelun perusteella ei näytä olevan pakottavia syitä, jotka osoittaisivat, että toimenpiteiden voimassa pitämisellä olisi laajalti kielteinen vaikutus.
(94)
Kun otetaan huomioon edellä esitetyt päätelmät toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen vaikutuksesta eri toimijoihin unionin markkinoilla, on pääteltävä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei ole unionin edun vastaista.
H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(95)
Huomioon ottaen edellä esitetty, eli muun muassa intialaisten tuottajien valtava käyttämätön kapasiteetti, niiden vahva vientisuuntaus ja kasvava läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa, niiden muiden kolmansien maiden markkinnoille suuntautuvan vientimyynnin hinnat, joiden todettiin olevan alle normaaliarvon ja myös selvästi alle unionin tuotannonalan hintojen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, sekä unionin tuotannonalan suhteellisen hauras tilanne, on todennäköistä, että Intiasta tuleva vahingollinen polkumyynti toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(96)
Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista nykyisessä muodossaan aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta; huomautuksia, joiden perusteella edellä selostettuja päätelmiä olisi ollut aihetta muuttaa, ei kuitenkaan esitetty. Päätelmien ilmoittamiseen liittyviä väitteitä on käsitelty asiaa koskevissa tämän asetuksen johdanto-osan kappaleissa.
(97)
Edellä esitetystä seuraa, että asetuksella (EY) N:o 1736/2004 käyttöön otetut polkumyyntitullit olisi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidettävä voimassa.
(98)
Jättämättä mitenkään huomiotta sitä, että vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyys on vahvistettu, tähän menettelyyn liittyy erityisnäkökohtia, muun muassa voimassa olevien toimenpiteiden pitkä kesto, jota on jo pidennetty kerran, sekä Intiasta tulevan tosiasiallisen tuonnin hyvin vähäinen määrä, johon 21-24 kappaleessa viitataan. Nämä seikat olisi otettava riittävästi huomioon polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden uuden pidennyksen kestossa, jonka olisi oltava kolme vuotta. Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä totesi, että toimenpiteiden kestoa olisi pidennettävä viidellä vuodella eivätkä edellä esitetyt lyhemmän pidennyksen syyt olleet perusteltuja.
(99)
Yleensä perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla tehtävää toimenpiteiden voimassaolon pidennystä sovelletaan viiden vuoden ajan. Tutkimuksen päätelmänä oli, että unionin tuotannonalan tilanne oli edelleen hauras tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa; sillä on ollut taloudellisia vaikeuksia pitkän aikaa, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin. Niinpä vahingollisesta polkumyynnistä ei ole vielä täysin toivuttu. Useat vahinkoindikaattorit osoittivat kuitenkin, että toimenpiteiden käyttöönotto on jo mahdollistanut joitain merkittäviä parannuksia. Tämän monitahoisen tilanteen analyysin perusteella päätelmänä on, että täydellinen ja vankka toipuminen aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista tapahtuu todennäköisesti lyhyemmässä ajassa kuin normaalissa viidessä vuodessa. Arvioitiin, että kattavan vahinkoanalyysin perusteella sekä toimenpiteiden voimassa ollessa tapahtuvan todennäköisen markkinakehityksen johdosta kolmen vuoden jakson pitäisi riittää unionin tuotannonalan taloudellisen ja rahoituksellisen aseman täydelliseen toipumiseen. Näistä syistä ei näytä olevan tarpeen pitää toimenpiteitä voimassa tätä pidempään.
(100)
Näin ollen katsotaan, että toimenpiteiden voimassaolon pidentämiselle täyteen viiden vuoden jaksoon ei saada täyttä tukea niistä tosiseikoista, jotka tutkimuksessa todettiin, ja että toimenpiteiden kesto olisi sen vuoksi rajoitettava kolmeen vuoteen.
(101)
2 artiklassa vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin alkuperäisen tutkimuksen päätelmien perusteella. Siinä on siten otettu huomioon tuossa tutkimuksessa todettu asianomaista yritystä koskeva tilanne. Tätä tullia (toisin kuin maakohtaista ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) sovelletaan siten yksinomaisesti Intiasta peräisin olevien sellaisten tuotteiden tuontiin, jotka asianomainen yritys eli nimenomaisesti mainittu oikeushenkilö on valmistanut. Muiden yritysten, joita ei erikseen mainita 1 artiklassa, erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa tätä tullia, vaan niihin on sovellettava koko maata koskevaa tullia.
(102)
Kaikki yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle, ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi nimenmuutokseen tai kyseessä oleviin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tätä asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli seuraavan Intiasta peräisin olevan, nykyisin CN-koodeihin 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19 luokiteltavan tuotteen tuonnissa: side- ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai punotut ja myös kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla taikka muovi- tai kumivaippaiset, polyeteeniä tai polypropeenia, muu kuin lyhdelanka tai paalinaru, suurempi kuin 50 000 desitexiä (5 g/m), sekä nailonista tai muusta polyamidista tai polyesteristä valmistettua muuta synteettikuitua, suurempi kuin 50 000 desitexiä (5 g/m).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Tulli
TARIC-lisäkoodi
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Kaikki muut yritykset
82,0 %
8900
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan kolmen vuoden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2010.