ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 8. června 2010
určené Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku
(2010/320/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 9 a článek 136 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 136 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování EU umožňuje, aby byla přijata opatření týkající se členských států, jejichž měnou je euro, k posílení koordinace jejich rozpočtové kázně a dohledu nad ní.
(2)
Článek 126 Smlouvy o fungování EU stanoví, že se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí, a určuje, jak při nadměrném schodku postupovat. Pakt o stabilitě a růstu, jehož nápravná složka podrobněji upravuje postup při nadměrném schodku, poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci.
(3)
Dne 27. dubna 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že v Řecku existuje nadměrný schodek, a podala doporučení k nápravě tohoto schodku nejpozději do roku 2010, v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení ES a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1). Rada rovněž stanovila, že Řecko musí do 27. října 2009 přijmout účinná opatření. Dne 30. listopadu 2009 Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zjistila, že Řecko účinná opatření nepřijalo; dne 16. února 2010 proto Rada v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU vyzvala Řecko, aby přijalo opatření k nápravě nadměrného schodku nejpozději do roku 2012 (dále jen „rozhodnutí Rady podle článku 126 odst. 9“). Rada rovněž stanovila, že účinná opatření musí být přijata do 15. května 2010.
(4)
Nařízení (ES) č. 1467/97 v čl. 5 odst. 2 stanoví, že pokud byla v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí výzvy nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise rozhodnout o přijetí revidované výzvy podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(5)
Podle prognóz útvarů Komise z podzimu 2009, které byly východiskem první výzvy určené Řecku, se pro rok 2010 očekávalo snížení HDP o ¼ % a jeho zotavení počínaje rokem 2011, kdy měla řecká ekonomika podle prognózy růst o 0,7 %. Nyní se pro rok 2010 počítá s prudkým poklesem reálného HDP a dalším snížením v roce 2011. Poté se předpokládá postupné obnovení růstu. Beze změny politiky se toto výrazné zhoršení ekonomického scénáře projeví odpovídajícím zhoršením výhledu v oblasti veřejných financí. K tomu je zapotřebí přičíst revizi výsledného schodku veřejných financí za rok 2009 směrem nahoru (z předpokládaných 12,7 % HDP v době rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 na 13,6 % HDP podle fiskálního oznámení, které Řecko předložilo 1. dubna 2010), přičemž po završení šetření, které Eurostat provádí ve spolupráci s řeckými statistickými úřady, hrozí další revize směrem nahoru (v rozmezí 0,3 až 0,5 % HDP) (2). Kromě toho se obavy trhů v souvislosti s výhledem veřejných financí odrazily v prudkém nárůstu rizikových prémií u veřejného dluhu, což ještě více ztížilo kontrolu nad vývojem schodku veřejných financí a veřejného dluhu. Podle předběžného hodnocení, které Komise vypracovala v březnu 2010, Řecko provádělo požadovaná fiskální opatření, jejichž cílem je zajistit dosažení plánovaného cíle u schodku pro rok 2010. Kvůli náhlé změně ekonomického scénáře však nelze uvedené plány považovat za platné. Bezprostřední ohrožení solventnosti Řecka si žádá, aby byla v průběhu tohoto roku přijata ještě radikálnější opatření. Vzhledem k hloubce propadu ekonomiky, který lze nyní očekávat, je navíc dosažení původního plánu na snížení deficitu neproveditelné. Lze mít za to, že v Řecku nastaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, a je proto oprávněné přijmout revidovaná doporučení podle článku 136 a čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(6)
S ohledem na výše uvedené se jeví jako nutné, aby byl termín pro nápravu nadměrného schodku v Řecku stanovený v rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 prodloužen o dva roky, tj. do roku 2014.
(7)
Ke konci roku 2009 činil hrubý veřejný dluh 115,1 % HDP. Jedná se o jednu z největších měr zadlužení v EU, která zároveň značně přesahuje referenční hodnotu ve výši 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě. V důsledku probíhajícího statistického šetření navíc hrozí, že bude tento údaj dále revidován směrem nahoru (o 5 až 7 procentních bodů). Podaří-li se uskutečnit plán na snižování schodku, který je vzhledem k okolnostem považován za nezbytný a proveditelný, mohl by být růst dluhu zvrácen počínaje rokem 2014. Vedle vytrvale vysokých schodků veřejných výdajů přispěly ke zvyšování dluhu velkou měrou také ostatní operace, které přímo nesouvisí s deficitním hospodařením státu. To přispělo k podkopání důvěry trhů v to, že řecká vláda bude schopna do budoucna dluh splácet. Je naprosto nezbytné, aby Řecko co nejdříve přijalo rozhodná opatření bezprecedentního rozsahu, která se zaměří na schodek a další faktory přispívající ke zvyšování dluhu, aby zvrátilo zvyšování poměru dluhu k HDP a mohlo se co nejdříve navrátit k tržnímu financování.
(8)
Kvůli velmi závažnému zhoršení finanční situace řecké vlády se členské státy eurozóny rozhodly poskytnout Řecku stabilizační podporu s cílem zajistit finanční stabilitu v eurozóně jako celku, ve spojení s mnohostrannou pomocí ze strany Mezinárodního měnového fondu. Podpora poskytovaná členskými státy eurozóny bude mít podobu souboru dvoustranných půjček, který koordinuje Komise. Věřitelé se rozhodli podmínit svou podporu tím, že Řecko bude naplňovat toto rozhodnutí. Zejména se očekává, že Řecko podle stanoveného harmonogramu uskuteční opatření obsažená v tomto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Řecko co nejrychleji a nejpozději do roku 2014 odstraní současnou situaci nadměrného schodku.
2. Postup korekce nadměrného schodku má za cíl schodek veřejných financí nejvýše 18 508 milionů EUR (8,0 % HDP) v roce 2010, 17 065 milionů EUR (7,6 % HDP) v roce 2011, 14 916 milionů EUR (6,5 % HDP) v roce 2012, 11 399 milionů EUR (4,9 % HDP) v roce 2013 a 6 385 milionů EUR (2,6 % HDP) v roce 2014. K dosažení tohoto cíle bude nezbytné zlepšit v období let 2009-2014 strukturální saldo alespoň o 10 % HDP.
3. Postup korekce uvedený v odstavci 2 vyžaduje, aby meziroční změna konsolidovaného hrubého veřejného dluhu nepřekročila 34 058 milionů EUR v roce 2010, 17 365 milionů EUR v roce 2011, 15 016 milionů EUR v roce 2012, 11 599 milionů EUR v roce 2013 a 7 885 milionů EUR v roce 2014. Na základě stávajících projekcí HDP by odpovídající hodnoty poměru dluhu k HDP činily 133,2 % v roce 2010, 145,2 % v roce 2011, 148,8 % v roce 2012, 149,6 % v roce 2013 a 148,4 % v roce 2014.
Článek 2
1. Řecko přijme do konce června 2010 tato opatření:
a)
zákon, který zavede progresivní daňovou stupnici pro všechny zdroje příjmu a horizontálně jednotný přístup k příjmu z výdělečné činnosti a příjmu z kapitálového majetku;
b)
zákon, který zruší v daňovém systému všechny výjimky a ustanovení o autonomním zdanění, včetně příjmu ze zvláštních příplatků vyplácených státním zaměstnancům;
c)
zrušení rozpočtových prostředků v pohotovostní rezervě s cílem ušetřit 700 milionů EUR;
d)
zrušení většiny rozpočtových prostředků na příspěvek solidarity (kromě složky určené na zmírňování chudoby) s cílem uspořit 400 milionů EUR;
e)
snížení nejvyšších důchodů s cílem ušetřit 500 milionů EUR za celý rok (350 milionů EUR za rok 2010);
f)
snížení velikonočních, letních a vánočních prémií a příplatků vyplácených státním zaměstnancům, s cílem uspořit 1 500 milionů EUR za celý rok (1 100 milionů EUR za rok 2010);
g)
zrušení velikonočních, letních a vánočních prémií vyplácených důchodcům, při zachování ochrany důchodců pobírajících nízké důchody, s cílem uspořit 1 900 milionů EUR za celý rok (1 500 milionů EUR za rok 2010);
h)
zvýšení sazby DPH s výnosem nejméně 1,8 mld. EUR za celý rok (800 milionů EUR za rok 2010);
i)
zvýšení spotřební daně z paliv, tabáku a alkoholu s výnosem nejméně 1 050 milionů EUR za celý rok (450 milionů EUR za rok 2010);
j)
právní předpisy k provedení směrnice o službách (3);
k)
zákon o reformě a zjednodušení veřejné správy na místní úrovni s cílem snížit provozní náklady;
l)
ustavení pracovní skupiny zaměřené na zlepšování míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
m)
zákon, který zjednoduší zakládání nových podniků;
n)
snížení veřejných investic oproti plánům o 500 milionů EUR;
o)
směřování rozpočtových prostředků na spolufinancování strukturálních fondů a Fondu soudržnosti na zvláštní centrální účet, který nelze používat pro žádný jiný účel;
p)
zřízení nezávislého fondu pro finanční stabilitu, jehož úkolem bude řešit případný nedostatek kapitálu a zachovávat zdraví finančního sektoru tím, že v případě potřeby poskytne bankám kapitálovou podporu;
q)
zvýšený bankovní dohled s posílením lidských zdrojů, častějším vykazováním a čtvrtletními zátěžovými testy.
2. Řecko přijme do konce září 2010 tato opatření:
a)
zahrnutí opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 3 % HDP (4,1 % HDP, pokud se vezmou v potaz i přesuny z opatření provedených v roce 2010) do návrhu rozpočtu na rok 2011. Rozpočet musí obsahovat zejména následující opatření (nebo - za výjimečných okolností - opatření přinášející srovnatelné úspory): snížení mezispotřeby ústředních vládních institucí o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2010 (vedle úspor vyplývajících z reformy veřejné správy a místních vládních institucí podle tohoto odstavce); zmrazení valorizace důchodů (s cílem ušetřit 100 milionů EUR); uvalení dočasné krizové dávky na vysoce ziskové podniky (která přinese dodatečné výnosy ve výši nejméně 600 milionů EUR ročně v letech 2011, 2012 a 2013); systém paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s výnosem nejméně 400 milionů EUR v roce 2011 a rostoucími výnosy v letech 2012 a 2013); rozšíření základu pro výpočet DPH, aby zahrnoval některé služby, na které se doposud vztahovala výjimka, a převedení 30 % zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s výnosem 1 miliardy EUR); postupně zaváděnou ekologickou daň na emise CO2 (s výnosem nejméně 300 milionů EUR v roce 2011); řecká vláda provede právní předpisy o reformě veřejné správy a reorganizaci místních vládních institucí (s cílem snížit náklady nejméně o 500 milionů EUR v roce 2011 a dalších 500 milionů EUR ročně v roce 2012 i 2013); snížení investic financovaných z domácích zdrojů (nejméně o 1 miliardu EUR) cestou upřednostnění investičních projektů financovaných ze strukturálních fondů EU; pobídky k legalizaci staveb porušujících předpisy o územním plánování (s výnosem nejméně 1 500 milionů EUR v letech 2011 až 2013, z toho nejméně 500 milionů EUR v roce 2011); výběr příjmů z herních licencí (nejméně 500 milionů EUR z prodeje licencí a 200 milionů EUR z licenčních poplatků); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 500 milionů EUR); zvýšené zdanění mezd v naturáliích, mimo jiné cestou zdanění plateb z leasingu automobilů (nejméně o 150 milionů EUR); zvýšené zdanění luxusního zboží (nejméně o 100 milionů EUR); zvláštní daň na nepovolené objekty (s výnosem nejméně 800 milionů EUR ročně); nahrazení pouze 20 % zaměstnanců ve veřejném sektoru (ústřední vládní instituce, obce, veřejné společnosti, místní vládní instituce, státní agentury a další veřejné instituce), kteří odcházejí do důchodu;
b)
zákon o reformě důchodového systému s cílem zajistit jeho střednědobou a dlouhodobou udržitelnost. Zákon by měl zejména zavést jednotnou zákonnou věkovou hranici 65 let pro odchod do starobního důchodu (i pro ženy); sloučení stávajících penzijních fondů do tří fondů a jednotný nový důchodový systém pro všechny současné a budoucí zaměstnance (platný od 1. ledna 2013); snížení horní hranice důchodů; postupné navýšení minimální příspěvkové doby pro získání nároku na plný důchod z 37 na 40 let (do roku 2015); minimální věkovou hranici 60 let pro odchod do starobního důchodu před 1. lednem 2011 (i pro pracovníky vykonávající náročná a fyzicky namáhavá povolání a pracovníky přispívající po dobu 40 let); zrušení zvláštních pravidel pro osoby pojištěné před rokem 1993 (při zachování nabytých práv); výrazné zúžení seznamu namáhavých a fyzicky náročných povolání; snížení důchodových dávek (o 6 % ročně) pro osoby odcházející do důchodu ve věku 60 až 65 let s příspěvkovou dobou méně než 40 let; vytvoření automatického adaptačního mechanismu napojujícího věk pro odchod do starobního důchodu na zvyšování střední délky života (počínaje rokem 2020); vytvoření minimálního zaručeného příjmu vázaného na majetkové poměry pro seniory ve věku vyšším, než je zákonná věková hranice pro odchod do starobního důchodu; zavedení přísnějších podmínek pro přiznání invalidního důchodu a pravidelný přezkum nároku na tento důchod; změnu vzorce pro přiznávání důchodů v příspěvkovém systému k posílení vazby mezi odvedenými příspěvky a pobíranými dávkami (s akruální mírou omezenou na průměrnou roční míru 1,2 %) a rozšíření výpočtu příjmů rozhodných pro důchodové nároky na veškeré příjmy dosažené za celý život (při zachování nabytých práv). Provedení tohoto zákona by v průběhu následujících desetiletí mělo snížit předpokládané zvyšování poměru výdajů na důchody k HDP pod průměr eurozóny a v období let 2010-2060 omezí zvyšování výdajů veřejného sektoru na důchody pod hranici 2,5 % HDP;
c)
posílení úlohy a zdrojů nejvyššího kontrolního úřadu a vytvoření pojistek proti možnému politickému vlivu na prognózy a účetnictví;
d)
návrh reformy mzdové legislativy ve veřejném sektoru, který bude zahrnovat zejména vytvoření jednotného platebního úřadu pro výplatu mezd, zavedení jednotných zásad a harmonogramu pro stanovení zjednodušené a jednotné mzdové tabulky pro veřejný sektor, která bude platit pro státní sektor, místní vládní instituce a další agentury;
e)
právní předpisy ke zvýšení účinnosti daňové správy a kontrol;
f)
zahájení nezávislého přezkumu veřejné správy a stávajících sociálních programů;
g)
zveřejňování měsíčních statistik (na hotovostním základě) o příjmech, výdajích, financování a nedoplatcích výdajů týkajících se dostupných údajů o vládních institucích a jejich podřízených složkách;
h)
akční plán na zlepšení sběru a zpracování údajů o veřejných financích, zejména zdokonalením kontrolních mechanismů ve statistických orgánech a v nejvyšším kontrolním úřadě a zajištěním skutečné osobní odpovědnosti za případy nesprávného vykazování, aby se zajistilo rychlé poskytování vysoce kvalitních údajů o veřejných financích požadovaných nařízeními (ES) č. 2223/96 (4), (ES) č. 264/2000 (5), (ES) č. 1221/2002 (6), (ES) č. 501/2004 (7), (ES) č. 1222/2004 (8), (ES) č. 1161/2005 (9), (ES) č. 223/2009 (10) a (ES) č. 479/2009 (11);
i)
pravidelné zveřejňování informací o finanční situaci veřejných podniků a dalších veřejných subjektů, které nejsou součástí vládních institucí (včetně podrobných výkazů zisku a ztráty, rozvah a údajů o pracovních místech a mzdových nákladech).
3. Řecko přijme do konce prosince 2010 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 2 písm. a) a d);
b)
návrh právních předpisů na posílení fiskálního rámce. Ten by měl obsahovat zejména stanovení střednědobého fiskálního rámce, vytvoření povinné pohotovostní rezervy v rozpočtu odpovídající 10 % celkových rozpočtových prostředků, vytvoření robustnějších mechanismů pro sledování výdajů a založení nezávislé fiskální agentury, která by poskytovala poradenství a odbornou kontrolu ve fiskální oblasti;
c)
zákon o reformě systému kolektivního vyjednávání o mzdách v soukromém sektoru, který by stanovil snížení sazeb za práci přesčas, větší flexibilitu v uspořádání pracovní doby a umožnil, aby místní územní pakty mohly stanovovat nižší růst mezd než odvětvové dohody;
d)
zákon o minimálních mzdách, který zavede mzdy pod úrovní minimální mzdy pro ohrožené skupiny, jako jsou mládež a dlouhodobě nezaměstnaní, a stanoví opatření, která zaručí, aby stávající minimální mzdy zůstaly po dobu tří let nominálně neměnné;
e)
reformu právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, která prodlouží zkušební dobu u nových zaměstnání na jeden rok, sníží celkovou výši odstupného a zajistí, aby se na dělnické profese vztahovaly stejné podmínky odstupného jako na úřednická a odborná povolání, zvýší minimální hranici pro uplatnění pravidel hromadného propouštění, zejména u větších podniků, a usnadní širší využívání smluv na dobu určitou.
f)
výrazné zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
g)
zavedení nového systému správy léčiv, který upřednostní používání generik;
h)
zavedení jednotného systému veřejných zakázek s ústředním orgánem pro jejich zadávání, které zejména zajistí, aby byla nabídková řízení řádná a aby byly prováděny kontroly ex ante a ex post;
i)
právní předpisy zjednodušující a urychlující postup udělování oprávnění pro podniky, průmyslové činnosti a povolání;
j)
úpravu institucionálního rámce řeckého úřadu pro ochranu hospodářské soutěže s cílem zvýšit jeho nezávislost, stanovit přiměřené lhůty pro prošetřování a vydávání rozhodnutí a vybavit jej pravomocí zamítat stížnosti;
k)
lepší správu veřejného majetku s cílem získat v období let 2011-2013 ročně alespoň 1 miliardu EUR;
l)
opatření, která odstraní stávající omezení, jež brání volnému pohybu služeb.
4. Řecko přijme do konce března 2011 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 3 písm. b).
5. Řecko přijme do konce června 2011 tato opatření:
a)
zjednodušenou a jednotnou mzdovou tabulku pro veřejný sektor, která bude platit pro státní sektor, místní vládní instituce a další agentury a která zajistí, aby platy odrážely produktivitu a svěřené úkoly;
b)
opatření, která reagují na zjištění vyplývající z vnějšího a nezávislého funkčního přezkumu veřejné správy;
c)
posílení inspektorátu práce, který musí být plně obsazen kvalifikovanými pracovníky a musí mít kvantitativní cíle ohledně počtu kontrol, které mají být provedeny.
6. Řecko přijme do konce září 2011 tato opatření:
a)
zahrnutí opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 2,2 % HDP do návrhu rozpočtu na rok 2012. Rozpočet musí obsahovat zejména následující opatření (nebo - za výjimečných okolností - opatření přinášející srovnatelné úspory): další rozšíření základu pro výpočet DPH přesunutím zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s cílem vybrat alespoň dalších 300 milionů EUR); další snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru nad rámec pravidla „jeden nový pracovník za každých pět zaměstnanců, kteří odcházejí do důchodu“ (s cílem uspořit nejméně 600 milionů EUR); stanovení spotřebních daní na nealkoholické nápoje (v celkové hodnotě alespoň 300 milionů EUR); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 200 milionů EUR); reorganizaci institucí pod úrovní ústředních vládních institucí (s cílem uspořit alespoň 500 milionů EUR); snížení mezispotřeby ústředních vládních institucí (o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2011); nominální zmrazení důchodů; zvýšení účinnosti paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s cílem vybrat alespoň 100 milionů EUR); snížení transferů veřejným podnikům (alespoň o 800 milionů EUR) v návaznosti na jejich restrukturalizaci; navázání dávek v nezaměstnanosti na majetkové poměry (s cílem uspořit 500 milionů EUR); výběr dalších příjmů z herních licencí (nejméně 225 milionů EUR z prodeje licencí a 400 milionů EUR z licenčních poplatků);
b)
zmírnění daňových překážek pro fúze a akvizice;
c)
zjednodušení celního odbavení u vývozů a dovozů;
d)
další zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
e)
plné provedení programu zlepšování právní úpravy s cílem snížit administrativní zátěž o 20 % (oproti roku 2008).
7. Řecko přijme do konce prosince 2011 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 6 písm. a);
b)
posílení řídící schopnosti všech řídících orgánů a zprostředkujících subjektů operačních programů, které jsou součástí národního strategického referenčního rámce pro období let 2007-2013, a jejich certifikaci podle normy ISO 9001:2008 (management kvality).
Článek 3
Řecko musí plně spolupracovat s Komisí a na její odůvodněnou žádost jí neprodleně předá veškeré údaje nebo dokumenty, které jsou nezbytné pro kontrolu dodržování tohoto rozhodnutí.
Článek 4
1. Řecko bude Radě a Komisi čtvrtletně předkládat zprávy, v nichž uvede opatření přijatá za účelem naplňování tohoto rozhodnutí.
2. Zprávy uvedené v odstavci 1 by měly obsahovat následující podrobné informace:
a)
konkrétní opatření naplňující toto rozhodnutí provedená do data zprávy, včetně vyčíslení jejich rozpočtového dopadu;
b)
plánovaná konkrétní opatření k naplnění tohoto rozhodnutí, která budou provedena po datu zprávy, spolu s harmonogramem jejich provedení a odhadem jejich rozpočtového dopadu;
c)
měsíční plnění státního rozpočtu;
d)
údaje za dobu kratší než jeden rok o plnění rozpočtu ze strany sociálního zabezpečení, místních vládních institucí a mimorozpočtových fondů;
e)
vydávání a výplatu státních dluhopisů;
f)
vývoj pracovních míst na dobu neurčitou a určitou ve veřejném sektoru;
g)
očekávané platby z veřejných výdajů (kumulované nedoplatky);
h)
finanční situaci ve veřejných podnicích a dalších veřejných subjektech.
3. Komise a Rada rozborem zpráv posoudí, zda Řecko toto rozhodnutí dodržuje. V rámci tohoto posouzení může Komise navrhnout opatření zajišťující, že bude dodržen postup korekce k nápravě nadměrného schodku stanovený tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Lucemburku dne 8. června 2010.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
annettu 8 päivänä kesäkuuta 2010,
joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi
(2010/320/EU)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan,
ottaa huomioon komission suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
SEUT-sopimuksen 136 artiklan 1 kohdassa määrätään mahdollisuudesta toteuttaa niitä jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro, koskevia toimenpiteitä, joilla tehostetaan kyseisten jäsenvaltioiden talousarvioita koskevan kurinalaisuuden yhteensovittamista ja sen valvontaa.
(2)
SEUT-sopimuksen 126 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä, ja vahvistetaan tätä tarkoitusta varten liiallisia alijäämiä koskeva menettely. Vakaus- ja kasvusopimus, jonka korjaavalla osiolla pannaan täytäntöön liiallisia alijäämiä koskeva menettely, tarjoaa tukikehyksen julkisen talouden rahoitusaseman ripeään tervehdyttämiseen tähtäävälle hallitusten politiikalle, jossa otetaan huomioon talouden tilanne.
(3)
Neuvosto päätti 27 päivänä huhtikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’, 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Kreikassa oli liiallinen alijäämä, ja antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (1) 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti suosituksia mainitun alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2010. Neuvosto myös asetti Kreikalle tuloksellisten toimien toteuttamisen määräajaksi 27 päivän lokakuuta 2009. Neuvosto totesi 30 päivänä marraskuuta 2009 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 8 kohdan mukaisesti, ettei Kreikka ollut toteuttanut tuloksellisia toimia; tämän vuoksi neuvosto vaati 16 päivänä helmikuuta 2010 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukaisesti Kreikkaa toteuttamaan toimenpiteitä liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2012, jäljempänä ’126 artiklan 9 kohdan nojalla tehty neuvoston päätös’. Neuvosto myös asetti tuloksellisten toimien toteuttamisen määräajaksi 15 päivän toukokuuta 2010.
(4)
Asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan 2 kohdassa todetaan, että jos tuloksellisia toimia on toteutettu SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukaisesti ja odottamattomat taloudelliset tapahtumat vaikuttavat erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen vaatimuksen esittämisen jälkeen, neuvosto voi komission suosituksesta päättää esittää tarkistetun vaatimuksen SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukaisesti.
(5)
Kreikalle osoitetun alkuperäisen vaatimuksen perustana olleiden komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteiden mukaan Kreikan BKT:n odotettiin supistuvan ¼ prosenttia vuonna 2010 ja kääntyvän jälleen kasvuun vuonna 2011, jolloin talouden ennustettiin kasvavan 0,7 prosenttia. Tämänhetkisten ennusteiden mukaan kokonaistuotannon odotetaan supistuvan jyrkästi vuonna 2010 ja supistuvan edelleen vuonna 2011. Kasvun odotetaan sen jälkeen elpyvän vähitellen. Tämä talouden skenaarion tuntuva heikkeneminen johtaa vastaavaan julkisen talouden näkymien heikkenemiseen, jos politiikassa ei tapahdu muutoksia. Lisäksi olisi otettava huomioon, että vuoden 2009 julkisen talouden alijäämätoteutumaa on tarkistettu ylöspäin (126 artiklan 9 kohdan nojalla tehdyssä neuvoston päätöksessä se arvioitiin 12,7 prosentiksi suhteessa BKT:hen, mutta Kreikan 1 päivänä huhtikuuta 2010 jättämässä julkista taloutta koskevassa ilmoituksessa esitetty arvio oli 13,6 prosenttia suhteessa BKT:hen). Alijäämätoteutumaa saatetaan joutua tarkistamaan vieläkin ylöspäin (noin 0,3-0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) sen jälkeen, kun Eurostat on saanut päätökseen tutkimukset Kreikan tilastoviranomaisten kanssa (2). Markkinoilla on myös oltu huolestuneita julkisen talouden näkymistä, minkä vuoksi julkiseen velkaan liittyvät riskipreemiot ovat nousseet jyrkästi. Tämä puolestaan on kärjistänyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kehityksen hallintaan liittyviä vaikeuksia. Komission maaliskuussa 2010 laatiman alustavan arvioinnin mukaan Kreikka toteutti parhaillaan vuodeksi 2010 suunnitellun alijäämätavoitteen saavuttamisen edellyttämiä julkisen talouden toimenpiteitä vaatimusten mukaisesti. Talouden skenaarion äkillinen muuttuminen tarkoittaa kuitenkin sitä, ettei kyseisiä suunnitelmia enää voida pitää ajankohtaisina. Julkisen talouden vakavaraisuuteen kohdistuva välitön uhka edellyttää vielä radikaalimpia toimia kuluvan vuoden aikana. Tämänhetkisten ennusteiden mukaan odotettavissa oleva talouden jyrkkä supistuminen aiheuttaa samaan aikaan sen, että alkuperäisestä alijäämää supistavasta urasta on luovuttava. Voidaan todeta, että odottamattomat taloudelliset tapahtumat ovat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti Kreikan julkiseen talouteen ja sen vuoksi on perusteltua antaa tarkistettuja suosituksia SEUT-sopimuksen 136 ja 126 artiklan 9 kohdan nojalla.
(6)
Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella näyttää siltä, että määräaikaa, joka asetettiin Kreikan liiallisen alijäämän poistamiseksi 126 artiklan 9 kohdan nojalla tehdyssä neuvoston päätöksessä, olisi pidennettävä kahdella vuodella eli vuoteen 2014.
(7)
Julkinen bruttovelka oli vuoden 2009 lopussa 115,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä velkasuhde on EU:n korkeimpia ja selvästi yli perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kyseistä prosenttilukua saatetaan lisäksi tarkistaa vielä ylöspäin (5-7 prosenttiyksikköä) meneillään olevien tilastollisten tutkimusten perusteella. Pääsy olosuhteiden perusteella välttämättömältä ja mahdolliselta vaikuttavalle alijäämää supistavalle uralle edellyttäisi, että velan kasvu saadaan tyrehtymään vuodesta 2014. Jatkuvasti korkeana pysyvien julkisen talouden alijäämien lisäksi myös talousarvion ulkopuoliset rahoitustoimet (nk. below-the-line-rahoitustoimet) ovat vaikuttaneet tuntuvasti velan kasvuun. Tämä on heikentänyt entisestään markkinoiden luottamusta siihen, että Kreikan hallitus kykenee maksamaan edelleen velkansa. Kreikan on tarpeen toteuttaa erittäin kiireellisesti ennennäkemättömän laajoja määrätietoisia toimia, jotka kohdistetaan alijäämään ja muihin velkaa kasvattaviin tekijöihin, jotta velan kasvu suhteessa BKT:hen saadaan tyrehtymään ja Kreikka pystyy jälleen saamaan rahoitusta markkinoilta mahdollisimman pian.
(8)
Kreikan hallituksen rahoitustilanteen erittäin jyrkkä heikkeneminen on saanut aikaan sen, että euroalueen jäsenvaltiot ovat päättäneet antaa Kreikalle Kansainvälisen valuuttarahaston monenkeskistä apua täydentävää vakautta lisäävää tukea koko euroalueen rahoitusvakauden varmistamiseksi. Euroalueen jäsenvaltioiden antama tuki toteutetaan komission koordinoimien kahdenvälisten lainojen yhdistämisen muodossa. Lainanantajat ovat päättäneet asettaa tukensa ehdoksi sen, että Kreikka noudattaa tätä päätöstä. Kreikan odotetaan erityisesti toteuttavan tässä päätöksessä määritetyt toimenpiteet päätöksessä vahvistetun aikataulun mukaisesti,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Kreikan on lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2014.
2. Liiallisen alijäämän korjaamiseen johtavalla sopeutusuralla on pyrittävä siihen, että julkisen talouden alijäämä on enintään 18 508 miljoonaa euroa (8,0 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2010, 17 065 miljoonaa euroa (7,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2011, 14 916 miljoonaa euroa (6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2012, 11 399 miljoonaa euroa (4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2013 ja 6 385 miljoonaa euroa (2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2014. Tätä tarkoitusta varten rakenteellisessa rahoitusasemassa on saatava aikaan vähintään 10 prosentin parannus suhteessa BKT:hen vuosien 2009-2014 aikana.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu sopeutusura edellyttää, että julkisen talouden sulautetun bruttovelan vuotuinen muutos on enintään 34 058 miljoonaa euroa vuonna 2010, 17 365 miljoonaa euroa vuonna 2011, 15 016 miljoonaa euroa vuonna 2012, 11 599 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja 7 885 miljoonaa euroa vuonna 2014. Nykyisten BKT-ennusteiden perusteella velan suhde BKT:hen olisi vastaavasti 133,2 prosenttia vuonna 2010, 145,2 prosenttia vuonna 2011, 148,8 prosenttia vuonna 2012, 149,6 prosenttia vuonna 2013 ja 148,4 prosenttia vuonna 2014.
2 artikla
1. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet kesäkuun 2010 loppuun mennessä:
a)
Sen on säädettävä laki, jolla otetaan käyttöön progressiivinen verotus kaikkien tulolähteiden osalta ja horisontaalisesti yhdennetty verotuskohtelu ansio- ja pääomatulojen osalta.
b)
Sen on säädettävä laki, jolla kumotaan verojärjestelmän kaikki poikkeukset ja itsenäiset verotusta koskevat säännökset, mukaan lukien valtion virkamiehille maksettavista erityislisistä saatavat tulot.
c)
Sen on peruutettava talousarviossa ennakoimattomiin menoihin ohjatut määrärahat 700 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi.
d)
Sen on lakkautettava valtaosa talousarviossa solidaarisuusavustuksiin ohjatuista määrärahoista (köyhyyden lieventämiseen liittyvää osaa lukuun ottamatta) 400 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi.
e)
Sen on pienennettävä suurimpia eläkkeitä 500 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi kunakin täytenä vuonna (350 miljoonaa euroa vuonna 2010).
f)
Sen on pienennettävä valtion virkamiehille maksettavia pääsiäis-, kesä- ja joulubonuksia ja -korvauksia 1 500 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi kunakin täytenä vuonna (1 100 miljoonaa euroa vuonna 2010).
g)
Sen on poistettava eläkeläisille maksettavat pääsiäis-, kesä- ja joulubonukset, kuitenkin siten, että pientä eläkettä saavien etuja suojellaan, 1 900 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi kunakin täytenä vuonna (1 500 miljoonaa euroa vuonna 2010).
h)
Sen on korotettava arvonlisäverokantaa vähintään 1 800 miljoonan euron tuoton saamiseksi kunakin täytenä vuonna (800 miljoonaa euroa vuonna 2010).
i)
Sen on korotettava polttoaineen, tupakan ja alkoholin valmisteveroja vähintään 1 050 miljoonan euron tuoton saamiseksi kunakin täytenä vuonna (450 miljoonaa euroa vuonna 2010).
j)
Sen on annettava palveludirektiivin (3) täytäntöönpaneva lainsäädäntö.
k)
Sen on säädettävä laki julkishallinnon uudistamisesta ja yksinkertaistamisesta paikallistasolla toimintakustannusten pienentämiseksi.
l)
Sen on perustettava työryhmä rakenne- ja koheesiorahastovarojen käytön tehostamiseksi.
m)
Sen on säädettävä uusien yritysten perustamista yksinkertaistava laki.
n)
Sen on vähennettävä julkisia investointeja 500 miljoonaa euroa suunnitelluista.
o)
Sen on ohjattava rakenne- ja koheesiorahastojen yhteisrahoitusosuuksiin varatut talousarviomäärärahat erityiselle keskustilille, jota ei voida käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen.
p)
Sen on perustettava riippumaton rahoitusvakausrahasto käsittelemään mahdollisia pääoma-alijäämiä ja turvaamaan rahoitussektorin kestävyys, tarjoamalla tarvittaessa pankeille pääomatukea.
q)
Sen on vahvistettava pankkien valvontaa vahvistetuin henkilöresurssein, useammin toistuvalla raportoinnilla ja neljännesvuosittaisin stressitestein.
2. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet syyskuun 2010 loppuun mennessä:
a)
Vuoden 2011 talousarvioesitykseen on sisällytettävä julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on vähintään 3 prosenttia suhteessa BKT:hen (4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, jos vuonna 2010 toteutettuihin toimenpiteisiin liittyvät määrärahasiirrot otetaan huomioon). Talousarvioon on sisällytettävä erityisesti seuraavat toimenpiteet (tai poikkeuksellisissa olosuhteissa toimenpiteet, joilla saavutetaan vastaavat säästöt): julkisyhteisöjen välituotekäytön vähentäminen vähintään 300 miljoonaa euroa verrattuna vuoden 2010 tasoon (tässä alakohdassa tarkoitetusta julkis- ja paikallishallinnon uudistuksesta saatavien säästöjen lisäksi), eläkkeiden indeksoinnin jäädytys (säästötavoite 100 miljoonaa euroa), hyvin kannattavilta yrityksiltä perittävä tilapäinen kriisimaksu (josta kertyy vuosittain vähintään 600 miljoonan euron lisätulot vuosina 2011, 2012 ja 2013), ammatinharjoittajien harkintaverotus (jonka tuotto on vähintään 400 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja vielä enemmän vuosina 2012 ja 2013), alv-määräytymisperusteen laajentaminen ulottamalla se tiettyihin tällä hetkellä alv-vapautuksen piiriin kuuluviin palveluihin ja siirtämällä 30 prosenttia tällä hetkellä alennetun alv-kannan piiriin kuuluvista tavaroista ja palveluista yleisen alv-kannan piiriin (tuotto 1 miljardi euroa), asteittain käyttöönotettava hiilidioksidipäästöistä kannettava ympäristövero (jonka tuotto on vähintään 300 miljoonaa euroa vuonna 2011); Kreikan hallitus panee täytäntöön lain julkishallinnon uudistamisesta ja paikallishallinnon uudelleenjärjestelystä (tavoitteena on alentaa kustannuksia vähintään 500 miljoonaa euroa vuonna 2011 sekä lisäksi 500 miljoonaa euroa vuodessa vuosina 2012 ja 2013), kotimaisin varoin rahoitettujen investointien vähentäminen (vähintään 1 miljardin euron arvosta) siten, että painopiste siirretään EU:n rakennerahastoista rahoitettaviin investointihankkeisiin, kannustimet maankäyttösääntöjä rikkovien rakennusten laillistamiseksi (tuotto vuosina 2011-2013 vähintään 1 500 miljoonaa euroa, josta vähintään 500 miljoonaa euroa vuonna 2011), tulojen saaminen uhkapelien lisensoinnista (vähintään 500 miljoonaa euroa lisenssien myynnistä ja 200 miljoonaa euroa lisenssimaksuista), kiinteistöveron veropohjan laajentaminen omaisuusarvon ajantasaistamisen kautta (tästä kertyy vähintään 500 miljoonan euron lisätulot), luontoissuoritusten verotuksen kiristäminen muun muassa autojen leasingvuokramaksujen verottamisen kautta (tuotto vähintään 150 miljoonaa euroa), ylellisyystuotteiden verotuksen kiristäminen (tuotto vähintään 100 miljoonaa euroa), luvattomista rakennushankkeista kannettava erityisvero (tuotto vähintään 800 miljoonaa euroa vuodessa) ja sääntö, jonka mukaan vain 20 prosenttia julkisen sektorin (keskushallinto, kunnat, julkiset yritykset, paikallishallinto, valtion virastot ja muut julkiset laitokset) eläkkeelle jäävistä työntekijöistä korvataan uusilla.
b)
Sen on säädettävä eläkejärjestelmän uudistamista koskeva laki, jolla varmistetaan järjestelmän keskipitkän ja pitkän aikavälin kestävyys. Lailla olisi otettava käyttöön erityisesti yhtenäinen 65 vuoden lakisääteinen eläkeikä (myös naisille) ja siinä olisi säädettävä seuraavista: nykyisten eläkerahastojen sulauttaminen kolmeen rahastoon ja uuden yhtenäisen eläkejärjestelmän soveltaminen kaikkiin nykyisiin ja uusiin työntekijöihin (alkaen 1 päivästä tammikuuta 2013), eläkkeiden ylärajan alentaminen, täyteen eläkkeeseen oikeuttavan vähimmäismaksuajan nostaminen asteittain 37 vuodesta 40 vuoteen (vuoteen 2015 mennessä), 1 päivänä tammikuuta 2011 mennessä käyttöön otettava 60 vuoden vähimmäiseläkeikä (myös raskaissa ja rasittavissa ammateissa toimiville ja 40 maksuvuoden jälkeen), ennen vuotta 1993 vakuutettuja henkilöitä koskevien erityissääntöjen kumoaminen (kuitenkin siten, että hankitut oikeudet säilytetään), raskaiksi ja rasittaviksi ammateiksi luokiteltujen ammattien luettelon tuntuva lyhentäminen, eläke-etuuksien kaventaminen (6 prosenttia vuodessa) sellaisten henkilöiden tapauksessa, jotka jäävät eläkkeelle 60-65-vuotiaina ja alle 40 maksuvuoden jälkeen, automaattisen mukautusmekanismin luominen eläkeiän kytkemiseksi eliniänodotteen kasvuun (vuodesta 2020), tarveharkintaisen taatun vähimmäistulon käyttöönotto lakisääteisen eläkeiän ylittäneiden iäkkäiden henkilöiden osalta, työkyvyttömyyseläkkeelle pääsyä koskevien tiukempien ehtojen käyttöönotto ja säännöllinen uudelleentarkastelu, maksuperusteiseen järjestelmään sisältyvän eläkkeiden myöntämismallin muuttaminen siten, että suoritetut maksut ja saadut etuudet ovat tiukemmin kytköksissä toisiinsa (rajaamalla vuotuinen karttumisprosentti keskimäärin 1,2 prosenttiin) sekä eläkkeeseen oikeuttavien ansioiden laskennan ulottaminen koko eliniän aikaisiin ansioihin (kuitenkin siten, että hankitut oikeudet säilytetään). Kyseisen lain täytäntöönpanon odotetaan hillitsevän BKT:hen suhteutettujen eläkemenojen ennustettua kasvua siten, että ne supistuvat seuraavien vuosikymmenten aikana alle euroalueen keskitason; lisäksi kyseisen lain odotetaan mahdollistavan julkisen sektorin eläkemenojen kasvun rajaamisen alle 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosien 2010-2060 aikana.
c)
Sen on vahvistettava yleisen kirjanpitoviraston asemaa ja resursseja sekä otettava käyttöön varotoimet siltä varalta, että poliittiset tahot yrittävät puuttua tietojen esittämiseen ja kirjanpitoon.
d)
Sen on laadittava julkisen sektorin palkkalainsäädännön uudistusta koskeva luonnos, jossa säädetään erityisesti yhden palkkojen maksusta vastaavan maksatusviranomaisen perustamisesta sekä yhtenäisten periaatteiden ja yhtenäisen aikataulun vahvistamisesta yksinkertaistetun ja yhtenäistetyn julkisen sektorin palkkataulukon ottamiseksi käyttöön julkisella sektorilla, paikallishallinnossa ja muissa virastoissa.
e)
Sen on annettava verohallintoa ja -valvontaa tehostavaa lainsäädäntöä.
f)
Sen on toteutettava julkishallintoa ja olemassa olevia sosiaalisia ohjelmia koskeva riippumaton selvitys.
g)
Sen on julkaistava (kassaperusteisia) kuukausitilastoja julkis- ja aluehallinnon tuloista, menoista, rahoituksesta ja maksurästeistä.
h)
Sen on laadittava toimintasuunnitelma julkista taloutta koskevien tietojen keruun ja käsittelyn parantamiseksi erityisesti tehostamalla tilastoviranomaisten ja yleisen kirjanpitoviraston valvontamenetelmiä sekä varmistamalla henkilökohtaisen vastuun tosiasiallinen soveltaminen tapauksissa, joissa on ilmoitettu vääriä tietoja, sen varmistamiseksi, että asetuksissa (EY) N:o 2223/96 (4), (EY) N:o 264/2000 (5), (EY) N:o 1221/2002 (6), (EY) N:o 501/2004 (7), (EY) N:o 1222/2004 (8), (EY) N:o 1161/2005 (9), (EY) N:o 223/2009 (10) ja (EY) N:o 479/2009 (11) vaaditut julkista taloutta koskevat laadukkaat tiedot toimitetaan oikea-aikaisesti.
i)
Sen on julkaistava säännöllisesti tietoa taloudellisesta tilanteesta julkisissa yrityksissä ja muissa julkisissa elimissä, joita ei luokitella julkisyhteisöiksi (muun muassa yksityiskohtaiset tuloslaskelmat, taseet, työllistämistiedot ja palkkamenot).
3. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet joulukuun 2010 loppuun mennessä:
a)
Sen on saatettava päätökseen 2 kohdan a ja d alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet.
b)
Sen on laadittava finanssipoliittista kehystä vahvistava lainsäädäntöluonnos. Luonnokseen olisi sisällytettävä erityisesti keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen kehyksen laatiminen, pakollisen varauksen luominen talousarvioon ennakoimattomia menoja varten (10 prosenttia kokonaismäärärahoista), tehokkaampien menojen seurantajärjestelmien luominen sekä finanssipoliittisiin kysymyksiin liittyvää neuvontaa ja asiantuntemusta tarjoavan riippumattoman finanssihallintoviraston perustaminen.
c)
Sen on säädettävä yksityisen sektorin palkkaneuvottelujärjestelmän uudistamista koskeva laki, johon olisi sisällyttävä ylityökorvausten pienentäminen, työaikahallinnon joustavoittaminen ja sellaisten alueellisten työllisyyssopimusten salliminen, joissa määrätään alakohtaisissa sopimuksissa vahvistettuja pienemmistä palkankorotuksista.
d)
Sen on säädettävä vähimmäispalkkoja koskeva laki, jolla perustetaan ylimääräiset vähimmäispalkkaluokat riskiryhmille, kuten nuorille ja pitkäaikaistyöttömille, ja otetaan käyttöön toimenpiteitä, joilla taataan, että nykyiset vähimmäispalkat vahvistetaan nimellismääräisinä kolmen vuoden ajaksi.
e)
Sen on uudistettava työsuhdeturvalainsäädäntöä siten, että uusia työpaikkoja koskeva koeaika pidennetään yhteen vuoteen, erorahojen kokonaistasoa alennetaan ja varmistetaan, että työntekijöihin ja toimihenkilöihin sovelletaan samoja erorahaa koskevia ehtoja, joukkoirtisanomisia koskevien sääntöjen soveltamisen vähimmäiskynnysarvoa nostetaan erityisesti suuryritysten tapauksessa ja määräaikaisten työsopimusten laajempaa käyttöä helpotetaan.
f)
Sen on tehostettava olennaisesti rakenne- ja koheesiorahastovarojen käyttöä.
g)
Sen on otettava käyttöön uusi lääkehallintojärjestelmä, jolla edistetään geneeristen lääkevalmisteiden käyttöä.
h)
Sen on otettava käyttöön yhtenäistetty julkisten hankintojen järjestelmä, johon kuuluva keskushankintaviranomainen vastaa erityisesti mittavista tarjouskilpailumenettelyistä sekä ennakko- ja jälkitarkastuksista.
i)
Sen on annettava lainsäädäntöä, jolla yksinkertaistetaan ja nopeutetaan yrityksiin, teollisuustoimintaan ja ammatteihin liittyviä lupamenettelyitä.
j)
Sen on muutettava Kreikan kilpailuviranomaisen (HCC) institutionaalista rakennetta siten, että kilpailuviranomaisen riippumattomuus lisääntyy, tutkintaa ja päätöksentekoa koskevat määräajat tulevat kohtuullisiksi ja että kilpailuviranomaiselle annetaan valtuudet hylätä kanteluita.
k)
Sen on parannettava julkista varainhoitoa siten, että vuosittain saadaan hankituksi varoja vähintään 1 miljardin euron arvosta vuosien 2011-2013 aikana.
l)
Sen on toteutettava toimenpiteitä palveluiden tarjoamisen vapautta koskevien nykyisten rajoitusten poistamiseksi.
4. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet maaliskuun 2011 loppuun mennessä:
a)
Sen on saatettava päätökseen 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet.
5. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet kesäkuun 2011 loppuun mennessä:
a)
Sen on otettava käyttöön yksinkertaistettu ja yhtenäistetty julkisen sektorin palkkataulukko, jota sovelletaan julkisella sektorilla, paikallishallinnossa ja muissa virastoissa ja jossa korvausperusteena käytetään tuottavuutta ja työtehtäviä.
b)
Sen on toteutettava toimenpiteitä julkishallinnon toimintaa koskevan ulkopuolisen ja riippumattoman selvityksen tulosten perusteella.
c)
Sen on vahvistettava työsuojelutarkastuslaitosta siten, että laitoksella on käytettävissään riittävästi ammattitaitoista työvoimaa ja sille asetetaan toimitettavien tarkastusten lukumäärää koskevat kvantitatiiviset tavoitteet.
6. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet syyskuun 2011 loppuun mennessä:
a)
Vuoden 2012 talousarvioesitykseen on sisällytettävä julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on vähintään 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Talousarvioon on sisällytettävä erityisesti seuraavat toimenpiteet (tai poikkeuksellisissa olosuhteissa toimenpiteet, joilla saavutetaan vastaavat säästöt): alv-määräytymisperusteen laajentaminen edelleen siirtämällä joitakin tällä hetkellä alennetun alv-kannan piiriin kuuluvia tavaroita ja palveluita yleisen alv-kannan piiriin (tarkoituksena on saada vähintään 300 miljoonan euron lisätulot), julkisen sektorin työpaikkojen vähentäminen noudattamalla sääntöä, jonka mukaan kutakin viittä eläkkeelle jäävää julkisen sektorin työntekijää kohden palkataan vain yksi uusi työntekijä (säästötavoite vähintään 600 miljoonaa euroa), alkoholittomista juomista kannettavien valmisteverojen käyttöönotto (verojen kokonaismäärä vähintään 300 miljoonaa euroa), kiinteistöveron veropohjan laajentaminen omaisuusarvon ajantasaistamisen kautta (lisätulot vähintään 200 miljoonaa euroa), aluehallinnon uudelleenjärjestely (säästötavoite vähintään 500 miljoonaa euroa), julkisyhteisöjen välituotekäytön vähentäminen (vähintään 300 miljoonan euron arvosta verrattuna vuoden 2011 tasoon), eläkkeiden nimellisjäädytys, ammatinharjoittajien harkintaverotuksen tehostaminen (tarkoituksena on saada vähintään 100 miljoonaa euroa), julkisille yrityksille suunnattujen pääomansiirtojen vähentäminen (vähintään 800 miljoonan euron arvosta) sen jälkeen, kun niissä on toteutettu rakenneuudistus, työttömyysetuuksien muuttaminen tarveharkintaisiksi (säästötavoite 500 miljoonaa euroa), lisätulojen saaminen uhkapelien lisensoinnista (vähintään 225 miljoonaa euroa lisenssien myynnistä ja 400 miljoonaa euroa lisenssimaksuista).
b)
Sen on madallettava sulautumia ja yrityskauppoja koskevia verotuksellisia esteitä.
c)
Sen on yksinkertaistettava vientiä ja tuontia koskevaa tulliselvitysmenettelyä.
d)
Sen on tehostettava edelleen rakenne- ja koheesiorahastovarojen käyttöä.
e)
Sen on pantava sääntelyn parantamiseen tähtäävä ohjelma täytäntöön kaikilta osin hallinnollisen rasituksen keventämiseksi 20 prosentilla (verrattuna vuoteen 2008).
7. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet joulukuun 2011 loppuun mennessä:
a)
Sen on saatettava päätökseen 6 kohdan a alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet.
b)
Sen on vahvistettava vuosien 2007-2013 kansallisen strategiaviitekehyksen puitteissa toteutettavien operatiivisten ohjelmien kaikkien hallintoviranomaisten ja välittävien elinten hallintokapasiteettia ja huolehdittava siitä, että ne sertifioidaan ISO 9001:2008 -standardin (laadunhallinta) mukaisesti.
3 artikla
Kreikan on tehtävä kattavaa yhteistyötä komission kanssa ja toimitettava tämän perustellusta pyynnöstä kaikki tiedot tai asiakirjat, jotka ovat tarpeen tämän päätöksen noudattamisen valvomiseksi.
4 artikla
1. Kreikan on toimitettava neuvostolle ja komissiolle neljännesvuosittain raportti toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut tämän päätöksen noudattamiseksi.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa raporteissa olisi oltava yksityiskohtaiset tiedot seuraavista:
a)
konkreettiset toimenpiteet, jotka on toteutettu raportin esittämispäivään mennessä tämän päätöksen noudattamiseksi, mukaan lukien toimenpiteiden määrinä ilmoitetut vaikutukset julkiseen talouteen;
b)
konkreettiset toimenpiteet, jotka aiotaan toteuttaa raportin esittämispäivän jälkeen tämän päätöksen noudattamiseksi, toimenpiteiden toteutusaikataulu sekä toimenpiteiden arvioidut vaikutukset julkiseen talouteen;
c)
valtion talousarvion kuukausittainen toteuttaminen;
d)
vuotta lyhyemmän aikavälin osalta talousarvion toteuttaminen sosiaaliturvan osalta, paikallishallinnossa ja talousarvion ulkopuolisten varojen osalta;
e)
valtion velkakirjojen liikkeeseenlasku ja takaisinlunastus;
f)
julkisen sektorin pysyvien ja väliaikaisten työpaikkojen kehitys;
g)
maksamattomat valtion menot (kertyneet maksurästit);
h)
julkisten yritysten ja muiden julkisyhteisöjen rahoitustilanne.
3. Komissio ja neuvosto tutkivat raportit arvioidakseen, onko Kreikka noudattanut tätä päätöstä. Näiden arviointien yhteydessä komissio voi ilmoittaa toimenpiteet, jotka tarvitaan tässä päätöksessä liiallisen alijäämän korjaamiseksi esitetyn vakautusuran noudattamista varten.
5 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.
6 artikla
Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.
Tehty Luxemburgissa 8 päivänä kesäkuuta 2010.