NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 670/2012
ze dne 11. července 2012,
kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007-2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (3) zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace s různými druhy prováděcích opatření, jež jsou uskutečňována prostřednictvím zvláštních programů, k nimž patří program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií, který podporuje posilování vnitřního trhu pro výrobky a služby informačních a komunikačních technologií a výrobky a služby založené na informačních a komunikačních technologiích a snaží se povzbudit inovace prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 (4) stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Unie v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj pro sdílení rizika pod názvem „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí“.
(3)
V průběhu následujících deseti let budou podle odhadu Komise zapotřebí nebývale rozsáhlé objemy investic do evropských dopravních a energetických sítí a sítí informačních a komunikačních technologií, které by měly přispět k dosažení politických cílů strategie Evropa 2020, zejména cílů v oblasti klimatu a přechodu na nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdrojů tím, že se s jejich pomocí vybudují inteligentní, modernizované a plně vzájemně propojené infrastruktury, a které by měly podpořit dokončení vnitřního trhu.
(4)
Finanční prostředky získané formou dluhopisů z kapitálových trhů nejsou v Unii pro projekty infrastruktury snadno dostupné. Problémy infrastrukturních projektů při získávání přístupu k dlouhodobým finančním prostředkům ze soukromého sektoru nebo veřejného financování by neměly vést ke zhoršování výkonnosti na straně systémů dopravy, telekomunikací a energetiky, ani ke zpomalení rozšiřování širokopásmových služeb. V důsledku fragmentace trhů s dluhopisy v celé Unii, společně s neznámou poptávkou, ale i velikostí a složitostí infrastrukturních projektů, které vyžadují dlouhé lhůty potřebné pro přípravu, je vhodné řešit tento problém na úrovni Unie.
(5)
Finanční nástroje, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), mohou v některých případech zlepšit efektivitu rozpočtových výdajů a docílit vysokých multiplikačních účinků z hlediska získání finančních prostředků ze soukromého sektoru. To je důležité zejména v souvislosti s obtížným přístupem k úvěrům, současnou napjatou situací v oblasti veřejných financí a s ohledem na potřebu povzbudit obnovu evropského hospodářství.
(6)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. června 2011 o investování do budoucna: nový víceletý finanční rámec pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu uvítal iniciativu pro projektové dluhopisy Evropa 2020, mechanismus pro sdílení rizika s EIB, který poskytuje omezenou podporu z rozpočtu Unie, jež je určena k efektivnějšímu využívání finančních prostředků Unie a k tomu, aby mezi soukromými investory vzbudila větší zájem o účast na prioritních projektech, které jsou v souladu s cíli strategie Evropa 2020. Rada ve svých závěrech ze dne 12. července 2011 o Aktu o jednotném trhu upozornila na skutečnost, že finanční nástroje je potřeba posuzovat z hlediska pákových efektů v porovnání se stávajícími nástroji, riziky, která by vznikla pro vládní rozvahy, a možným vytěsněním soukromých institucí. V této souvislosti by se mělo posuzovat sdělení Komise, týkající se pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a posouzení souvisejících dopadů této iniciativy vycházející z veřejných konzultací.
(7)
Měla by být zahájena pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020, jež má za cíl pomoci financovat prioritní projekty s jasnou přidanou hodnotou EU a umožnit větší angažovanost soukromého sektoru na kapitálovém trhu v oblasti dlouhodobého financování ekonomicky životaschopných projektů v oblasti dopravní a energetické infrastruktury a v oblasti informačních a komunikačních technologií. Tento nástroj bude přínosem pro projekty s podobnými finančními potřebami a díky součinnosti mezi odvětvími by měl přinést větší výhody, co se týče dopadu na trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Zúčastněným stranám z oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány, správci infrastruktury, stavební společnosti a provozovatelé, by měl poskytnout soudržný nástroj a bude se řídit požadavky trhu.
(8)
Během pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se má použít rozpočet Unie společně s financováním EIB ve formě společného nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, které vydávají projektové společnosti. Tento nástroj usiluje o zmírnění rizika souvisejícího s dluhovou službou projektu a úvěrového rizika držitelů dluhopisů do té míry, aby účastníci kapitálového trhu, jako jsou penzijní fondy, pojišťovací společnosti a jiné zainteresované strany, byli ochotni investovat do většího objemu infrastrukturních projektových dluhopisů, než jak by to bylo možné bez podpory Unie.
(9)
S ohledem na dlouholeté zkušenosti EIB a vzhledem k tomu, že je to hlavní financující subjekt infrastrukturních projektů a na základě Smlouvy také finanční orgán EU, by Komise měla EIB do provádění pilotní fáze zapojit. Hlavní podmínky a postupy pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy by měly být stanoveny tímto nařízením. Podrobnější podmínky, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, by měly být stanoveny v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tato dohoda o spolupráci by měla být schválena Komisí a EIB v souladu s příslušným postupem.
(10)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být spuštěna co nejdříve během stávajícího finančního rámce a provedena bez zbytečného odkladu s cílem zjistit, zda a do jaké míry jsou tyto finanční nástroje ke sdílení rizika přínosem v oblasti financování infrastruktury a pro rozvoj financování projektů infrastruktury prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů.
(11)
Pilotní fáze by měla být financována prostřednictvím přesměrování rozpočtu na roky 2012 a 2013 ze stávajících programů pro oblast dopravy, energetiky a telekomunikací. Tak by mělo být možné pro tuto iniciativu přerozdělit až 200 milionů EUR z rozpočtu transevropských dopravních sítí, až 20 milionů EUR z rozpočtu rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci a až 10 milionů EUR z rozpočtu transevropských energetických sítí. Dostupné rozpočtové finanční prostředky omezují jak rozsah této iniciativy, tak počet projektů, které lze podpořit.
(12)
Žádosti o rozpočtové finanční prostředky by měly vycházet od EIB na základě řady projektů, které EIB a Komise považují za vhodné, odpovídající cílům dlouhodobé politiky Unie a za uskutečnitelné. Veškeré žádosti a odpovídající rozpočtové závazky by měly být učiněny nejpozději do 31. prosince 2013. V důsledku složitosti velkých infrastrukturních projektů by k jejich schválení správní radou EIB mohlo dojít později, nejpozději však do 31. prosince 2014.
(13)
Žádosti o podporu a výběr a realizace všech projektů by měly podléhat právním předpisům Unie, zejména s ohledem na státní podporu, a měly by být prováděny takovým způsobem, aby nedocházelo k narušení trhu nebo se k existujícímu narušení nepřidávalo další.
(14)
Kromě požadavků na podávání zpráv podle bodu 49 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6) by Komise za podpory EIB měla během pilotní fáze podávat Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců po podepsání dohody o spolupráci zprávu a ve druhé polovině roku 2013 by měly Evropskému parlamentu a Radě předložit průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení by mělo být předloženo v roce 2015.
(15)
Na základě tohoto úplného nezávislého hodnocení by Komise měla vyhodnotit relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a rovněž její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie.
(16)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být zahájena v rámci přípravy nástroje pro propojení Evropy navrhovaného Komisí. Není tím dotčeno žádné rozhodnutí týkající se víceletého finančního rámce Unie po roce 2013 a případného opětovného použití prostředků získaných z dřívějších finančních nástrojů v rámci jednání o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančních pravidlech platných pro roční rozpočet Unie.
(17)
Za účelem realizace pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být odpovídajícím způsobem změněna rozhodnutí č. 1639/2006/ES a nařízení (ES) č. 680/2007.
(18)
Aby se zajistila účinnost opatření stanovených v tomto nařízení s ohledem na omezenou dobu trvání pilotní fáze, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny rozhodnutí č. 1639/2006/ES
Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se mění takto
1)
V článku 8 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 5, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2 Komise a Evropská investiční banka (EIB) předloží Evropskému parlamentu a Radě ve druhé polovině roku 2013 průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení bude předloženo v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé, nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu.
Průběžná zpráva uvedená v prvním pododstavci bude zahrnovat seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2a až 2e, s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
2)
V čl. 26 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
povzbuzování inovací prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a investic do nich;“
3)
Článek 31 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Projekty uvedené v odst. 1 písm.a) se zaměřují na podporu inovací, přenosu technologií a šíření nových technologií, jež jsou vyvinuté natolik, že je lze zavést na trh.
Unie může do rozpočtu těchto projektů přispívat prostřednictvím grantů.
Unie může v průběhu pilotní fáze v letech 2012 a 2013 poskytnout také finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy.“;
b)
vkládají se nové odstavce, které znějí:
„2a. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedený v odst. 2 třetím pododstavci je společným nástrojem Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy pomocí úvěrového posílení. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy:
a)
má formu dluhového nástroje nebo záruky od EIB podpořené rozpočtovým příspěvkem Unie na financování poskytnuté pro projekty v oblasti informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a doplňuje či podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory;
b)
zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů;
c)
používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
2b. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástroje úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
2c. Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanovené v příloze IIIa. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
2d. V roce 2013 je možné použít částku až do výše 20 milionů EUR z rozpočtu pro politiku informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb v souladu s pravidlem stanoveným v příloze I písm. b). Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze může nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy použít výnosy získané před 31. prosincem 2013 na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizika a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti, s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího víceletého finančního rámce, budou veškeré zbývající finanční prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.
2e. Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, a aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.“
4)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA IIIa
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 31 odst. 2c.
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Informační a komunikační technologie:
2013: až 20 milionů EUR.
Žádost o převod částek nad tuto hranici musí být podána do 31. prosince 2012 a doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částky na rok 2013 na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 46 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí ke správě příspěvku Unie a příjmů z něho plynoucích svěřenecký účet.
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 46 odst. 2 rozhodnout, že se vrátí do rozpočtové linie CIP IKT.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizika provedeného EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizik vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástrojů projektových dluhopisů je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Příspěvek Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělen na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisy správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a zdrojů potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie CIP IKT.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou finanční prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců po podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 31 odst. 2c.
k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7).
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie či členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 680/2007
Nařízení (ES) č. 680/2007 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové body, které znějí:
„14)
„nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy“ společný nástroj Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům a doplňuje nebo podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ve formě úvěrového posílení pro projekty společného zájmu zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů a používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
15)
„úvěrovým posílením“ zlepšení úvěrové kvality projektového dluhu prostřednictvím podřízeného nástroje ve formě dluhového nástroje EIB nebo záruky EIB nebo obou z nich, podpořené příspěvkem z rozpočtu Unie.“
2)
V prvním pododstavci článku 4 se doplňují nové věty, které znějí:
„Žádosti o pokrytí v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g) se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.“
3)
V článku 6 se odstavec 1 mění takto:
a)
v písmenu d) se doplňuje nová věta, která zní:
„V roce 2012 a 2013 je možné přerozdělit částku až 200 milionů EUR pro pilotní fázi použití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v odvětví dopravy.“;
b)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„g)
během pilotní fáze v letech 2012 a 2013 finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v oblasti transevropských dopravních sítí a transevropských energetických sítí. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástrojů úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s těmito operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
Hlavní podmínky a postupy pro nástroj sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanoveny v příloze Ia. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
V roce 2012 a 2013 může být v souladu s postupem uvedeným v čl. 15 odst. 2 z rozpočtových linií na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí uvedené v příloze I nebo pro projekty transevropských energetických sítí přerozdělena částka až 210 milionů EUR, z toho až 200 milionů EUR na projekty v oblasti dopravy a 10 milionů EUR na projekty v oblasti energetiky, na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy
Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze je možno úrok a další příjmy vytvořené nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy získané před 31. prosincem 2013 znovu použít na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizik a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího finančního rámce, jsou veškeré zbývající prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.“
4)
V článku 16 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„2a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g) Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu. Úplná nezávislá zpráva bude předložena v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivity výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu“.
5)
V čl. 17 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Průběžná zpráva uvedená v čl. 16 odst. 2a zahrnuje seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedeného v čl. 6 odst. 1 písm. g), s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
6)
Příloha se označuje jako příloha I a v souladu s tím se v čl. 6 odst. 1 písm. d) slova „v příloze“ nahrazují slovy „v příloze I“.
7)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA Ia
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g)
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Transevropské dopravní sítě (TEN-T):
-
2012: až 100 milionů EUR
-
2013: až do souhrnné částky 200 milionů EUR
bude přerozděleno z rozpočtu TEN-T určeného na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T uvedené v příloze I, který však nebyl využit.
Transevropské energetické sítě (TEN-E):
2013: až 10 milionů EUR.
Žádost o převod částky na rok 2012 musí být podána bezodkladně po podpisu dohody o spolupráci.
Žádost o převod na následující roky musí být podána do 31. prosince předchozího roku.
Ve všech případech musí být žádost o převod doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částek na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 15 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí dva svěřenecké účty (jeden pro projekty v rámci TEN-T, druhý pro projekty v rámci TEN-E), na nichž budou příspěvky Unie a příjmy plynoucí z příspěvků Unie. Svěřenecký účet pro TEN-T lze sloučit se svěřeneckým účtem zřízeným pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T podle přílohy I, za předpokladu, že toto opatření neohrožuje kvalitu podávání zpráv a sledování, jak je stanoveno v písmenech j) a k).
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 15 odst. 2 rozhodnout, že budou vráceny do rozpočtové linie TEN-T nebo TEN-E.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizik prováděným EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizika vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
Bez ohledu na ustanovení platná pro sdílení rizika pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T, uvedené v příloze I, vzorec sdílení rizik pro projektové dluhopisy se bude uplatňovat na uvedený nástroj včetně operací jeho stávajícího portfolia.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástroje pro projektové dluhopisy je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Poslední tranše příspěvku Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělena na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisů správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a finančních prostředků potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie pro TEN-T, TEN-E.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců od podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g).
(k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002.
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie a členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. července 2012.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 670/2012,
annettu 11 päivänä heinäkuuta 2012,
kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007-2013) perustamisesta tehdyn päätöksen N:o 1639/2006/EY sekä yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla annetun asetuksen (EY) N:o 680/2007 muuttamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan ja 173 artiklan 3 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ovat kuulleet alueiden komiteaa,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1639/2006/EY (3) säädetään kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta, johon sisältyy erilaisia erityisohjelmilla toteutettavia täytäntöönpanotoimenpiteitä; näistä erityisohjelmista tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmalla tuetaan tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden ja -palvelujen sekä tieto- ja viestintätekniikoihin perustuvien tuotteiden ja palvelujen sisämarkkinoiden lujittamista, ja sen tavoitteena on edistää innovointia laajentamalla tieto- ja viestintätekniikoiden käyttöä ja investoimalla niihin.
(2)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 680/2007 (4) vahvistetaan yleiset säännöt unionin rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla ja luodaan lisäksi riskinjakoväline nimeltään Euroopan laajuisia verkkoja koskevien liikennehankkeiden lainavakuusväline.
(3)
Kymmenen seuraavan vuoden aikana tarvitaan komission arvion mukaan ennen näkemättömän paljon investointeja Euroopan liikenne-, energia- sekä tieto- ja viestintäverkkoihin, jotta voitaisiin edistää Eurooppa 2020 -strategian toimintapoliittisten tavoitteiden ja erityisesti ilmastotavoitteiden saavuttamista ja siirtymistä resurssitehokkaaseen, vähähiiliseen talouteen kehittämällä älykkäitä, tasokkaampia ja täysin yhteenliitettyjä infrastruktuureja ja edistää näin sisämarkkinoiden toteuttamista.
(4)
Unionissa toteutettavia infrastruktuurihankkeita varten ei ole helposti saatavilla rahoitusta vieraan pääoman markkinoilta. Vaikeudet saada infrastruktuurihankkeille pitkäaikaista yksityistä tai julkista rahoitusta eivät saisi johtaa liikenne-, televiestintä- ja energiajärjestelmien toimivuuden huononemiseen eivätkä hidastaa laajakaistan yleistymistä. Koska joukkolainamarkkinat ovat unionissa pirstoutuneet, kysyntä ei ole tiedossa ja infrastruktuurihankkeiden valmisteluajat ovat pitkiä hankkeiden koon ja monimutkaisuuden vuoksi, ongelman käsittely unionin tasolla on tarkoituksenmukaista.
(5)
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) piiriin kuuluvilla rahoitusvälineillä pystytään joissain tapauksissa tehostamaan talousarviovarojen käyttöä ja saavuttamaan suuria kerrannaisvaikutuksia, kun yksityiseltä sektorilta saadaan houkuteltua rahoitusta. Tämä pitää erityisesti paikkansa tilanteessa, jossa luotonsaanti on vaikeaa, julkiseen talouteen kohdistuu rajoitteita ja Euroopan talouden elpymistä on tuettava.
(6)
Euroopan parlamentti piti 8 päivänä kesäkuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa ”Sijoittaminen tulevaisuuteen: uusi monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan unionia varten” myönteisenä Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevaa aloitetta, joka on Euroopan investointipankin, jäljempänä ’EIP’, kanssa toteutettava riskinjakomekanismi, jonka kautta tarjotaan rajoitettua tukea unionin talousarviosta tarkoituksena lisätä unionin varojen vipuvaikutusta ja houkutella lisää yksityisiä sijoittajia osallistumaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisiin ensisijaisiin hankkeisiin. Neuvosto muistutti 12 päivänä heinäkuuta 2011 antamissaan päätelmissä sisämarkkinoiden toimenpidepaketista, että rahoitusvälineisiin liittyviä vipuvaikutuksia on arvioitava verrattuna olemassa oleviin välineisiin, niistä julkisen talouden taseisiin aiheutuviin lisäriskeihin ja yksityisten laitosten mahdolliseen syrjäytymiseen. Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaiheesta laadittua komission tiedonantoa ja siihen liittyvää vaikutusten arviointia, jotka perustuvat julkiseen kuulemiseen, olisi tarkasteltava tätä taustaa vasten.
(7)
Olisi käynnistettävä Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaihe, jossa päämääränä on auttaa rahoittamaan ensisijaisia hankkeita, joista saadaan selkeää unionin tason lisäarvoa, ja edesauttaa yksityisen sektorin osallistumista taloudellisesti elinkelpoisten liikenteen, energian sekä tieto- ja viestintätekniikan alan infrastruktuurihankkeiden pidempiaikaiseen pääomamarkkinarahoitukseen. Välineestä on hyötyä rahoitustarpeiltaan samankaltaisille hankkeille, ja alojen synergiavaikutusten ansiosta sen oletetaan tehostavan markkinavaikutuksia, hallintoa ja resurssien käyttöä. Sen on määrä tarjota infrastruktuurialan sidosryhmien, kuten rahoittajien, viranomaisten, infrastruktuurin hallinnon, rakennusyhtiöiden ja toimijoiden, käyttöön yhtenäinen väline, jota ohjaa markkinoiden kysyntä.
(8)
Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaiheessa unionin talousarviota käytetään yhdessä EIP:n myöntämän rahoituksen kanssa yhteisenä riskinjakovälineenä hankkeita toteuttavien yritysten liikkeeseen laskemille hankejoukkolainoille. Tällä välineellä pyritään pienentämään hankkeen velanhoitoriskiä ja joukkovelkakirjojen haltijoiden luottoriskiä siinä määrin, että pääomamarkkinoiden toimijat, kuten eläkerahastot, vakuutusyhtiöt ja muut asianosaiset, ovat halukkaita sijoittamaan infrastruktuurihankkeiden joukkolainoihin suuremmassa määrin, kuin olisi mahdollista ilman unionin tukea.
(9)
Koska EIP:llä on pitkäaikainen kokemus alalta ja koska se on infrastruktuurihankkeiden merkittävä rahoittaja ja perussopimuksella luotu unionin rahoituselin, komission olisi otettava EIP mukaan pilottivaiheen toteuttamiseen. Hankejoukkolainojen riskinjakovälineen keskeiset ehdot ja menettelyt olisi vahvistettava tässä asetuksessa. Yksityiskohtaisemmat, muun muassa riskinjakoa, korvausta sekä seurantaa ja valvontaa koskevat ehdot olisi vahvistettava komission ja EIP:n yhteistyösopimuksessa. Komission ja EIP:n olisi kummankin hyväksyttävä yhteistyösopimus omia menettelyjään noudattaen.
(10)
Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaihe olisi käynnistettävä mahdollisimman pian nykyisen rahoituskehyksen aikana ja toteutettava ilman aiheettomia viivytyksiä, jotta voitaisiin todeta, missä määrin tällaiset riskien jakamiseen tarkoitetut rahoitusvälineet tuottavat lisäarvoa infrastruktuurirahoituksen alalla sekä kehitettäessä infrastruktuurihankkeiden rahoituksen saantia vieraan pääoman markkinoilta.
(11)
Pilottivaihe olisi rahoitettava kohdentamalla uudelleen vuosien 2012 ja 2013 talousarviovaroja nykyisistä liikenteen, televiestinnän ja energian ohjelmista. Tässä tarkoituksessa aloitteeseen pitäisi olla mahdollista kohdentaa uudelleen enintään 200 miljoonaa euroa Euroopan laajuisen liikenneverkon talousarviosta, enintään 20 miljoonaa euroa kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman talousarviosta ja enintään 10 miljoonaa euroa Euroopan laajuisen energiaverkon talousarviosta. Saatavilla olevat talousarviomäärärahat rajoittavat sekä aloitteen soveltamisalaa että tuettavien hankkeiden määrää.
(12)
EIP:n olisi pyydettävä talousarviovaroja siltä perustalta, millaisia sen ja komission soveltuvina, unionin pitkän aikavälin toimintapoliittisten tavoitteiden mukaisina ja todennäköisesti toteutuvina pitämiä hankkeita on vireillä. Tällaiset pyynnöt ja vastaavat talousarviositoumukset olisi tehtävä ennen 31 päivää joulukuuta 2013. Koska suuret infrastruktuurihankkeet ovat monimutkaisia, EIP:n hallintoneuvoston olisi voitava varsinaisesti hyväksyä ne myöhempänä ajankohtana, mutta kuitenkin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014.
(13)
Tuen hakemiseen ja kaikkien hankkeiden valintaan ja täytäntöönpanoon olisi sovellettava unionin oikeutta, erityisesti valtiontukien osalta, ja markkinavääristymien aiheuttamista tai lisäämistä olisi pyrittävä välttämään.
(14)
Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 49 kohdan mukaisten raportointivaatimusten lisäksi komission olisi yhteistyösopimuksen allekirjoittamisen jälkeen EIP:n tuella raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle pilottivaiheen aikana joka kuudes kuukausi ja annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle välikertomus vuoden 2013 jälkipuoliskolla. Täysimittainen riippumaton arviointi olisi toteutettava vuonna 2015.
(15)
Komission olisi täysimittaisen riippumattoman arvioinnin pohjalta määritettävä, onko Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskeva aloite aiheellinen ja voidaanko sillä tehokkaasti lisätä investointeja ensisijaisiin hankkeisiin ja parantaa unionin varainkäytön tehokkuutta.
(16)
Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaihe olisi käynnistettävä komission ehdottaman Verkkojen Eurooppa -välineen valmistelemiseksi. Se ei estä tekemästä päätöksiä vuoden 2013 jälkeen sovellettavasta unionin monivuotisesta rahoituskehyksestä eikä myöskään rahoitusvälineistä takaisin saatujen varojen mahdollisesta uudelleen käytöstä neuvoteltaessa ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä.
(17)
Jotta Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaihe voidaan toteuttaa, päätöstä N:o 1639/2006/EY ja asetusta (EY) N:o 680/2007 olisi muutettava.
(18)
Jotta tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä olisi tavoiteltu vaikutus, kun otetaan huomioon pilottivaiheen rajoitettu kesto, asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Päätökseen N:o 1639/2006/EY tehtävät muutokset
Muutetaan päätös N:o 1639/2006/EY seuraavasti:
1)
Lisätään 8 artiklaan kohta seuraavasti:
”5 a. Rajoittamatta 1-5 kohdan soveltamista komissio ja Euroopan investointipankki, jäljempänä ’EIP’, antavat 31 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hankejoukkolainojen riskinjakovälineen kautta toteutettavista hankkeista Euroopan parlamentille ja neuvostolle välikertomuksen vuoden 2013 toisella puoliskolla. Täysimittainen riippumaton arviointi toteutetaan vuonna 2015.
Komissio määrittää kyseisen arvioinnin pohjalta, onko Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskeva aloite aiheellinen ja voidaanko sillä tehokkaasti lisätä investointeja ensisijaisiin hankkeisiin ja parantaa unionin varainkäytön tehokkuutta. Päätelmiensä perusteella ja kaikki vaihtoehdot huomioon ottaen komissio harkitsee aiheellisten muutosten esittämistä sääntelyyn, myös lainsäädäntöön, etenkin jos markkinoille pääsy ei vastaa odotuksia tai jos saataville tulee riittävästi vaihtoehtoisia pitkän aikavälin vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen lähteitä.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun välikertomukseen sisällytetään luettelo hankkeista, jotka ovat saaneet rahoitusta 31 artiklan 2 a-2 e kohdassa tarkoitetun hankejoukkolainojen riskinjakovälineen kautta, sekä tiedot liikkeeseen laskettujen joukkolainojen ehdoista ja nykyisten ja potentiaalisten sijoittajien tyypeistä.”
2)
Korvataan 26 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:
”b)
edistetään innovointia laajentamalla tieto- ja viestintätekniikoiden ja laajakaistayhteyksien käyttöä ja investoimalla niihin;”
3)
Muutetaan 31 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 2 kohta seuraavasti:
”2. Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen hankkeiden tavoitteena on edistää innovointia, teknologian siirtoa sekä sellaisten uusien teknologioiden levittämistä, jotka ovat valmiita otettaviksi käyttöön markkinoilla.
Unioni voi myöntää kyseisten hankkeiden budjettiin avustuksen.
Vaihtoehtoisesti unioni voi vuosina 2012 ja 2013 toteutettavan pilottivaiheen aikana myöntää EIP:lle rahoitustukea EIP:n omista varoistaan hankejoukkolainojen riskinjakovälineen kautta myöntämiä velkainstrumentteja tai takauksia koskeviin varauksiin ja kohdennettaviin pääomiin.”
b)
Lisätään kohdat seuraavasti:
”2 a. Edellä 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettu hankejoukkolainojen riskinjakoväline on komission ja EIP:n yhteinen väline, jolla unioni voi tuottaa toiminnallaan lisäarvoa ja korjata tilanteita, joissa investointien määrä on toivottua vähäisempi eikä hankkeille saada riittävästi rahoitusta markkinoilta, sekä täydentää muita välineitä. Se ei vääristä kilpailua, ja sillä pyritään varmistamaan kerrannaisvaikutus ja sovitetaan intressejä yhteen luottoriskiä vähentävin järjestelyin. Hankejoukkolainojen riskinjakovälineen on täytettävä seuraavat perusteet:
a)
sen muotona on oltava velkainstrumentti tai takaus, jonka EIP myöntää unionin talousarviosta maksettavan osuuden tuella tieto- ja viestintätekniikan ja laajakaistayhteyksien alan hankkeiden rahoitukselle ja jolla täydennetään jäsenvaltioiden tai yksityisen sektorin rahoitusta tai hankitaan sitä;
b)
sen on pienennettävä hankkeen velanhoitoriskiä ja joukkovelkakirjojen haltijoiden luottoriskiä;
c)
sitä on käytettävä vain hankkeisiin, joiden taloudellinen elinkelpoisuus perustuu hankkeesta saataviin tuloihin.
2 b. Hankejoukkolainojen riskinjakovälineeseen liittyvä unionin taloudellinen riski, hallinnolliset maksut ja muut tukikelpoiset kustannukset mukaan lukien, ei missään tapauksessa saa ylittää unionin osuutta hankejoukkolainojen riskinjakovälineen rahoituksesta eikä jatkua välineeseen liittyvien luottoriskiä vähentävien järjestelyjen eräännyttyä. Unionin yleiseen talousarvioon ei saa kohdistua muita vastuuvaateita. Hankejoukkolainoihin liittyvien toimien muut riskit jäävät aina EIP:n vastuulle.
2 c. Hankejoukkolainojen riskinjakovälineen keskeiset ehdot ja menettelyt vahvistetaan liitteessä III a. Hankejoukkolainojen riskinjakovälineen yksityiskohtaiset täytäntöönpanoehdot, myös sen riskinjako, korvaus sekä seurantaa ja valvontaa koskevat ehdot, vahvistetaan komission ja EIP:n välisessä yhteistyösopimuksessa. Komissio ja EIP hyväksyvät yhteistyösopimuksen kukin omia menettelyjään noudattaen.
2 d. Vuonna 2013 voidaan käyttää enintään 20 miljoonaa euroa talousarviosta, joka on myönnetty tieto- ja viestintätekniikka- ja laajakaistapolitiikan harjoittamiseen liitteessä I olevassa b alakohdassa esitetyn säännön mukaisesti. Koska pilottivaiheen kesto on rajoitettu, hankejoukkolainojen riskinjakovälineessä voidaan käyttää uudelleen kaikki ennen 31 päivää joulukuuta 2013 saadut mahdolliset tulot saman riskinjakojärjestelyn uusiin velkainstrumentteihin ja takauksiin ja samat kelpoisuusperusteet täyttäviin hankkeisiin, jotta voidaan maksimoida tuettujen investointien määrä. Jos hankejoukkolainojen riskinjakovälineen soveltamista ei jatketa seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloaikana, jäljellä olevat varat palautetaan unionin yleisen talousarvion tulopuolelle.
2 e. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 49 kohdassa asetettujen raportointivaatimusten lisäksi ja rajoittamatta muita sääntelyyn perustuvia raportointivaatimuksia komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle pilottivaiheen aikana joka kuudes kuukausi kertomuksen hankejoukkolainojen riskinjakovälineellä saavutetuista tuloksista, mukaan lukien tiedot mahdollisten liikkeeseen laskettujen hankejoukkolainojen ehdoista ja myynnistä.”
4)
Lisätään liite seuraavasti:
”LIITE III a
31 artiklan 2 c kohdassa tarkoitettua hankejoukkolainojen riskinjakovälinettä koskevat keskeiset ehdot ja menettelyt
EIP on riskinjakokumppani ja hallinnoi unionin puolesta unionin rahoitusosuutta hankejoukkolainojen riskinjakovälineeseen. Välineen yksityiskohtaisemmat täytäntöönpanoehdot, myös sen seurantaa ja valvontaa koskevat ehdot, vahvistetaan komission ja EIP:n välisessä yhteistyösopimuksessa ottaen huomioon tässä liitteessä olevat säännökset.
a) EIP:n rahoitusmekanismi
1.
Hankejoukkolainan liikkeeseen laskemisen helpottamiseksi hankejoukkolainojen riskinjakoväline laaditaan kutakin tukikelpoista hanketta varten etuoikeudettomaksi järjestelyksi, joka muodostuu velkainstrumentista tai ehdollisesta järjestelystä (takaus) tai molemmista.
2.
Jos EIP on tai jos siitä tulee hankkeen velkoja, EIP:n hankejoukkolainojen riskinjakovälineen mukaiset oikeudet ovat alisteisia etuoikeutetun saatavan velanhoidolle mutta etuoikeutettuja pääomarahoitukseen ja pääomarahoitukseen liittyvään rahoitukseen nähden.
3.
Järjestely saa olla enintään 20 prosenttia etuoikeutetun saatavan kokonaismäärästä.
b) Määrärahat
Tieto- ja viestintätekniikka:
2013: Enintään 20 miljoonaa euroa.
Siirtopyyntö edellä mainitun määrän maksamista varten on esitettävä 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä, ja sen tueksi on esitettävä ennuste sovitun unionin rahoitusosuuden tarpeesta.
Ennusteen pohjalta voidaan tarvittaessa toteuttaa vuoden 2013 määrärahojen kysyntäperusteinen vähentäminen, josta päätetään 46 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
c) Varainhoitotili
1.
EIP avaa varainhoitotilin, jolla unionin rahoitusosuutta ja siitä saatavia tuloja pidetään.
2.
Koska pilottivaiheen kesto on rajoitettu, varainhoitotileistä saatavat korot ja unionin rahoitusosuudesta saatavat muut tulot, kuten EIP:n maksamista määristä saadut vakuuspalkkiot, korot ja riskimarginaalit, lisätään varainhoitotilin varoihin. Komissio voi kuitenkin päättää 46 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, että ne on palautettava kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman tieto- ja viestintätekniikkaa koskevaan budjettikohtaan.
d) Unionin rahoitusosuuden käyttö
EIP käyttää unionin rahoitusosuutta seuraaviin tarkoituksiin:
1.
tukikelpoisen hankesalkun sisältämiin etuoikeudettomiin järjestelyihin liittyvien riskien varalta tehtäviin suuririskisimpään osaan perustuviin varauksiin, joissa noudatetaan soveltuvia EIP:n sääntöjä sekä riskinarviointia, jonka EIP toteuttaa toimintatapojensa mukaisesti,
2.
kattamaan muut kuin hankkeeseen liittyvät tukikelpoiset kustannukset, joita aiheutuu hankejoukkolainojen riskinjakovälineen perustamisesta ja hallinnosta, sen arviointi mukaan lukien.
e) Riskin ja tulojen jako
Edellä olevan d kohdan mukaista riskinjakomallia sovelletaan siten, että riskikorvaus, jonka EIP veloittaa vastapuolelta kunkin salkun sisältämän instrumentin osalta, jaetaan asianmukaisesti unionin ja EIP:n kesken.
f) Hinnoittelu
Hankejoukkolainajärjestelyiden hinnoittelu perustuu riskikorvaukseen EIP:n asiaan liittyvien tavanomaisten sääntöjen ja perusteiden mukaisesti.
g) Hakumenettely
Hakemukset, jotka koskevat riskien kattamista hankejoukkolainojen riskinjakovälineen kautta, osoitetaan EIP:lle sen tavanomaisen hakumenettelyn mukaisesti.
h) Hyväksymismenettely
EIP suorittaa taloudelliset, tekniset, oikeudelliset ja riskiä koskevat due diligence -tarkastukset ja päättää hankejoukkolainojen riskinjakovälineen käytöstä sekä valitsee asianmukaisen etuoikeudettoman järjestelyn lajin noudattaen tavanomaisia sääntöjään ja perusteitaan, erityisesti EIP:n luottoriskien arvioinnin ja hallinnon suuntaviivoja sekä sosiaali-, ympäristö- ja ilmastoalalla sovellettavia valintaperusteita.
i) Kesto
1.
Unionin rahoitusosuus hankejoukkolainojen riskinjakovälineeseen on sidottava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013. EIP:n hallintoneuvoston on varsinaisesti hyväksyttävä hankejoukkolainajärjestelyt viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014.
2.
Jos hankejoukkolainojen riskinjakoväline lakkautetaan nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloaikana, varainhoitotilillä olevat mahdolliset varat, joita ei ole sidottu tai joita ei tarvita muiden tukikelpoisten kustannusten ja menojen kattamiseen, on palautettava kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman tieto- ja viestintätekniikkaa koskevaan budjettikohtaan.
3.
Hankejoukkolainojen riskinjakovälineeseen osoitetut varat maksetaan takaisin asianomaiselle varainhoitotilille, kun järjestelyt erääntyvät tai ne maksetaan takaisin, edellyttäen, että riskit on edelleen katettu riittävästi.
j) Kertomukset
Komissio ja EIP sopivat hankejoukkolainojen riskinjakovälineen täytäntöönpanoa koskevien vuosikertomusten laatimismenettelystä.
Lisäksi komissio esittää EIP:n tuella Euroopan parlamentille ja neuvostolle täytäntöönpanokertomuksen kuuden kuukauden välein ja ensimmäistä kertaa kuuden kuukauden kuluttua 31 artiklan 2 c kohdassa tarkoitetun yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta.
k) Seuranta, valvonta ja arviointi
Komissio seuraa välineen täytäntöönpanoa ja tekee myös tarvittaessa tarkastuksia paikan päällä; se toteuttaa tarkastukset ja valvonnan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (7) mukaisesti.
EIP hallinnoi etuoikeudettomia järjestelyitä noudattaen omia sääntöjään ja menettelyjään, joihin sisältyvät asianmukaiset tarkastus-, valvonta- ja seurantamenettelyt. Lisäksi EIP:n hallintoneuvosto, jossa komissio ja jäsenvaltiot ovat edustettuina, hyväksyy kunkin etuoikeudettoman järjestelyn ja seuraa, että EIP:tä johdetaan sen perussäännön ja valtuuston antamien yleisten ohjeiden mukaisesti.
Komissio ja EIP esittävät Euroopan parlamentille ja neuvostolle välikertomuksen hankejoukkolainojen riskinjakovälineen pilottivaiheen toiminnasta vuoden 2013 toisella puoliskolla, jotta välineen rakenne saadaan optimoitua.
Täysimittainen riippumaton arviointi toteutetaan vuonna 2015, kun lopulliset hankejoukkolainoihin liittyvät toimet on hyväksytty. Siinä on tarkasteltava muun muassa lisäarvoa, täydentävyyttä suhteessa muihin unionin tai jäsenvaltioiden välineisiin sekä muihin pitkän aikavälin vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen muotoihin, saavutettua kerrannaisvaikutusta, asiaan liittyviä riskejä sekä mahdollisten vääristävien vaikutusten syntymistä tai korjaamista. Arvioinnissa on käsiteltävä myös vaikutusta hankkeen taloudelliseen elinkelpoisuuteen, joukkolainojen liikkeeseenlaskun määrää, ehtoja ja kustannuksia, vaikutusta laajempiin joukkolainamarkkinoihin sekä määräävässä asemassa olevaan velkojaan ja julkisiin hankintoihin liittyviä näkökohtia. Siinä on mahdollisuuksien mukaan esitettävä kustannusvertailu vaihtoehtoisten hankerahoitustapojen, muun muassa pankkilainojen, kanssa. Pilottivaiheen aikana jokainen valittu hanke on arvioitava.
2 artikla
Asetuksen (EY) N:o 680/2007 muuttaminen
Muutetaan asetus (EY) N:o 680/2007 seuraavasti:
1)
Lisätään 2 artiklaan kohdat seuraavasti:
”14)
’hankejoukkolainojen riskinjakovälineellä’ komission ja EIP:n yhteistä välinettä, josta saadaan unionin toiminnan tuottama lisäarvo ja jolla korjataan tilanteita, joissa investointien määrä on toivottua vähäisempi eikä hankkeille saada riittävästi rahoitusta markkinoilta, ja täydennetään jäsenvaltioilta tai yksityiseltä sektorilta saatavaa rahoitusta tai hankitaan sitä. Se ei vääristä kilpailua, ja sillä pyritään varmistamaan kerrannaisvaikutus ja sovitetaan intressejä yhteen. Hankejoukkolainojen riskinjakovälineen muotona on luottoriskiä vähentävä järjestely yhteisen edun mukaisissa hankkeissa, se pienentää hankkeen velanhoitoriskiä ja joukkovelkakirjojen haltijoiden luottoriskiä ja sitä käytetään vain hankkeisiin, joiden taloudellinen elinkelpoisuus perustuu hankkeesta saataviin tuloihin;
15)
’luottoriskiä vähentävillä järjestelyillä’ hankelainan luottokelpoisuuden parantamista etuoikeudettomalla järjestelyllä, joka muodostuu EIP:n velkainstrumentista tai EIP:n vakuudesta tai molemmista, jota tuetaan unionin talousarviosta maksettavalla rahoitusosuudella.”
2)
Lisätään 4 artiklan ensimmäiseen kohtaan virke seuraavasti:
”Hakemukset, jotka koskevat riskien kattamista hankejoukkolainojen riskinjakovälineen kautta 6 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti, osoitetaan EIP:lle sen tavanomaisen hakumenettelyn mukaisesti.”
3)
Muutetaan 6 artiklan 1 kohta seuraavasti:
a)
Lisätään d alakohtaan virke seuraavasti:
”Vuosina 2012 ja 2013 voidaan kohdentaa uudelleen enintään 200 miljoonaa euroa liikennealan hankejoukkolainojen riskinjakovälineen pilottivaiheeseen.”
b)
Lisätään alakohta seuraavasti:
”g)
vuosina 2012 ja 2013 toteutettavan pilottivaiheen aikana EIP:lle myönnettävä rahoitustuki EIP:n omista varoistaan Euroopan laajuisen liikenneverkon ja Euroopan laajuisen energiaverkon alojen hankejoukkolainojen riskinjakovälineen kautta myöntämiä velkainstrumentteja tai vakuuksia koskeviin varauksiin ja kohdennettaviin pääomiin. Hankejoukkolainojen riskinjakovälineeseen liittyvä unionin taloudellinen riski, hallinnolliset maksut ja muut tukikelpoiset kustannukset mukaan lukien, ei missään tapauksessa saa ylittää unionin osuutta hankejoukkolainojen riskinjakovälineen rahoituksesta eikä jatkua välineeseen liittyvien luottoriskiä vähentävien järjestelyjen eräännyttyä. Unionin yleiseen talousarvioon ei voi kohdistua muita vastuuvaateita. Hankejoukkolainoihin liittyvien toimien muut riskit jäävät aina EIP:n vastuulle.
Hankejoukkolainojen riskinjakovälineen keskeisistä ehdoista ja menettelyistä säädetään liitteessä I a. Hankejoukkolainojen riskinjakovälineen yksityiskohtaiset täytäntöönpanoehdot, myös sen riskinjako, palkkio sekä seurantaa ja valvontaa koskevat ehdot, vahvistetaan komission ja EIP:n välisessä yhteistyösopimuksessa. Komissio ja EIP hyväksyvät yhteistyösopimuksen kukin omia menettelyjään noudattaen.
Vuosina 2012 ja 2013 voidaan kohdentaa uudelleen enintään 210 miljoonaa euroa hankejoukkolainojen riskinjakovälineeseen noudattaen 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä; tästä summasta enintään 200 miljoonaa euroa kohdennetaan uudelleen liikennehankkeisiin liitteessä I tarkoitettujen Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeiden lainavakuusvälineen budjettikohdasta ja enintään 10 miljoonaa euroa energiahankkeisiin Euroopan laajuisen energiaverkon budjettikohdasta.
Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 49 kohdassa asetettujen raportointivaatimusten lisäksi ja rajoittamatta muita sääntelyyn perustuvia raportointivaatimuksia komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle pilottivaiheen aikana joka kuudes kuukausi kertomuksen hankejoukkolainojen riskinjakovälineellä saavutetuista tuloksista, mukaan lukien tiedot mahdollisten liikkeeseen laskettujen hankejoukkolainojen ehdoista ja myynnistä.
Koska pilottivaiheen kesto on rajoitettu, hankejoukkolainojen riskinjakovälineen ennen 31 päivää joulukuuta 2013 tuottamat korko- ja muut tulot voidaan käyttää uudelleen uusiin velkainstrumentteihin ja vakuuksiin saman riskinjakojärjestelyn puitteissa ja samat kelpoisuusperusteet täyttäville hankkeille, jotta voidaan maksimoida tuettujen investointien määrä. Jos hankejoukkolainojen riskinjakovälineen soveltamista ei jatketa seuraavan rahoituskehyksen voimassaoloaikana, jäljellä olevat varat palautetaan unionin yleisen talousarvion tulopuolelle.”
4)
Lisätään 16 artiklaan kohta seuraavasti:
”2 a. Rajoittamatta 1 ja 2 kohdan soveltamista komissio ja EIP antavat 6 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetun hankejoukkolainojen riskinjakovälineen kautta toteutettavista hankkeista Euroopan parlamentille ja neuvostolle välikertomuksen vuoden 2013 toisella puoliskolla. Täysimittainen riippumaton arviointi toteutetaan vuonna 2015.
Komissio määrittää kyseisen arvioinnin pohjalta, onko Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskeva aloite aiheellinen ja voidaanko sillä tehokkaasti lisätä investointeja ensisijaisiin hankkeisiin ja parantaa unionin varainkäytön tehokkuutta. Päätelmiensä perusteella ja kaikki vaihtoehdot huomioon ottaen komissio harkitsee aiheellisten muutosten esittämistä sääntelyyn, myös lainsäädäntöön, etenkin jos markkinoille pääsy ei vastaa odotuksia tai jos saataville tulee riittävästi vaihtoehtoisia pitkän aikavälin vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen lähteitä.”
5)
Lisätään 17 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:
”Edellä 16 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettuun välikertomukseen sisällytetään myös luettelo hankkeista, joille on myönnetty tukea 6 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetun hankejoukkolainojen riskinjakovälineen kautta, sekä tiedot liikkeeseen laskettujen joukkolainojen ehdoista ja nykyisten ja potentiaalisten sijoittajien tyypeistä.”
6)
Numeroidaan liite uudelleen liitteeksi I ja korvataan 6 artiklan 1 kohdan d alakohdassa oleva ilmaisu ”liitteessä” ilmaisulla ”liitteessä I”.
7)
Lisätään liite seuraavasti:
”LIITE I a
6 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitettua hankejoukkolainojen riskinjakovälinettä koskevat keskeiset ehdot ja menettelyt
EIP on riskinjakokumppani ja hallinnoi unionin puolesta unionin rahoitusosuutta hankejoukkolainojen riskinjakovälineeseen. Välineen yksityiskohtaisemmat täytäntöönpanoehdot, myös sen seurantaa ja valvontaa koskevat ehdot, vahvistetaan komission ja EIP:n välisessä yhteistyösopimuksessa ottaen huomioon tässä liitteessä olevat säännökset.
a) EIP:n rahoitusmekanismi
1.
Hankejoukkolainan liikkeeseen laskemisen helpottamiseksi hankejoukkolainojen riskinjakoväline laaditaan kutakin tukikelpoista hanketta varten etuoikeudettomaksi järjestelyksi, joka muodostuu velkainstrumentista tai ehdollisesta järjestelystä (takaus) tai molemmista.
2.
Jos EIP on tai jos siitä tulee hankkeen velkoja, EIP:n hankejoukkolainojen riskinjakovälineen mukaiset oikeudet ovat alisteisia etuoikeutetun saatavan velanhoidolle mutta etuoikeutettuja pääomarahoitukseen ja pääomarahoitukseen liittyvään rahoitukseen nähden.
3.
Järjestely saa olla enintään 20 prosenttia etuoikeutetun saatavan kokonaismäärästä.
b) Määrärahat
Euroopan laajuinen liikenneverkko:
-
2012: Enintään 100 miljoonaa euroa
-
2013: Enintään 200 miljoonan euron kumulatiivinen määrä
kohdennetaan uudelleen liitteessä I tarkoitettujen Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeiden lainavakuusvälineeseen osoitetuista Euroopan laajuisen liikenneverkon talousarvion käyttämättä jääneistä määrärahoista.
Euroopan laajuinen energiaverkko:
2013: Enintään 10 miljoonaa euroa.
Vuoden 2012 määrärahojen siirtopyyntö on esitettävä ilman aiheettomia viivytyksiä yhteistyösopimuksen allekirjoittamisen jälkeen.
Siirtopyynnöt seuraavien vuosien maksuja varten on esitettävä edellisen vuoden joulukuun 31 päivään mennessä.
Kaikissa tapauksissa siirtopyynnön tueksi on esitettävä ennuste sovitun unionin rahoitusosuuden tarpeesta.
Ennusteen pohjalta voidaan tarvittaessa toteuttaa määrärahojen kysyntäperusteinen vähentäminen, josta päätetään 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
c) Varainhoitotili
1.
EIP avaa kaksi varainhoitotiliä (yhden Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeita ja toisen Euroopan laajuisen energiaverkon hankkeita varten), joilla unionin rahoitusosuuksia ja niistä saatavia tuloja pidetään. Euroopan laajuisen liikenneverkon varainhoitotili voidaan yhdistää varainhoitotiliin, joka on avattu liitteessä I tarkoitettujen Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeiden lainavakuusvälinettä varten, edellyttäen, ettei tällainen toimenpide heikennä j alakohdan mukaisen kertomusten antamisen ja k alakohdan mukaisen seurannan laatua.
2.
Koska pilottivaiheen kesto on rajoitettu, varainhoitotileistä saatavat korot ja unionin rahoitusosuudesta saatavat muut tulot, kuten EIP:n maksamista määristä saadut vakuuspalkkiot, korot ja riskimarginaalit, lisätään varainhoitotilin varoihin. Komissio voi kuitenkin päättää 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, että ne on palautettava Euroopan laajuisen liikenneverkon ja Euroopan laajuisen energiaverkon budjettikohtiin.
d) Unionin rahoitusosuuden käyttö
EIP käyttää unionin rahoitusosuutta seuraaviin tarkoituksiin:
1.
tukikelpoisen hankesalkun sisältämiin etuoikeudettomiin järjestelyihin liittyvien riskien varalta tehtäviin suuririskisimpään osaan perustuviin varauksiin, joissa noudatetaan soveltuvia EIP:n sääntöjä sekä riskinarviointia, jonka EIP toteuttaa toimintatapojensa mukaisesti,
2.
kattamaan muut kuin hankkeeseen liittyvät tukikelpoiset kustannukset, joita aiheutuu hankejoukkolainojen riskinjakovälineen perustamisesta ja hallinnosta, sen arviointi mukaan lukien.
e) Riskin ja tulojen jako
Edellä olevan d kohdan mukaista riskinjakomallia sovelletaan siten, että riskikorvaus, jonka EIP veloittaa vastapuolelta kunkin salkun sisältämän instrumentin osalta, jaetaan asianmukaisesti unionin ja EIP:n kesken.
Sen estämättä, mitä liitteessä I tarkoitettujen Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeiden lainavakuusvälineen riskinjakoon sovellettavissa säännöksissä säädetään, hankejoukkolainojen riskinjakomallia sovelletaan myös kyseiseen välineeseen, sen olemassa olevan salkun toimet mukaan lukien.
f) Hinnoittelu
Hankejoukkolainajärjestelyiden hinnoittelu perustuu riskikorvaukseen EIP:n asiaan liittyvien tavanomaisten sääntöjen ja perusteiden mukaisesti.
g) Hakumenettely
Hakemukset, jotka koskevat riskien kattamista hankejoukkolainojen riskinjakovälineen kautta, osoitetaan EIP:lle sen tavanomaisen hakumenettelyn mukaisesti.
h) Hyväksymismenettely
EIP suorittaa taloudelliset, tekniset, oikeudelliset ja riskiä koskevat due diligence -tarkastukset ja päättää hankejoukkolainojen riskinjakovälineen käytöstä sekä valitsee asianmukaisen etuoikeudettoman järjestelyn lajin noudattaen tavanomaisia sääntöjään ja perusteitaan, erityisesti EIP:n luottoriskien arvioinnin ja hallinnon suuntaviivoja sekä sosiaali-, ympäristö- ja ilmastoalalla sovellettavia valintaperusteita.
i) Kesto
1.
Hankejoukkolainojen riskinjakovälineeseen osoitettavan unionin rahoitusosuuden viimeinen erä on sidottava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013. EIP:n hallintoneuvoston on varsinaisesti hyväksyttävä hankejoukkolainajärjestelyt viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014.
2.
Jos hankejoukkolainojen riskinjakoväline lakkautetaan nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloaikana, varainhoitotileillä olevat mahdolliset varat, joita ei ole sidottu tai joita ei tarvita muiden tukikelpoisten kustannusten ja menojen kattamiseen, on palautettava Euroopan laajuisen liikenneverkon ja Euroopan laajuisen energiaverkon budjettikohtiin.
3.
Hankejoukkolainojen riskinjakovälineeseen osoitetut varat maksetaan takaisin asianomaiselle varainhoitotilille, kun järjestelyt erääntyvät tai ne maksetaan takaisin, edellyttäen, että riskit on edelleen katettu riittävästi.
j) Kertomukset
Komissio ja EIP sopivat hankejoukkolainojen riskinjakovälineen täytäntöönpanoa koskevien vuosikertomusten laatimismenettelystä.
Lisäksi komissio esittää EIP:n tuella Euroopan parlamentille ja neuvostolle täytäntöönpanokertomuksen kuuden kuukauden välein ja ensimmäistä kertaa kuuden kuukauden kuluttua 6 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetun yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta.
k) Seuranta, valvonta ja arviointi
Komissio seuraa välineen täytäntöönpanoa ja tekee myös tarvittaessa tarkastuksia paikan päällä; se toteuttaa tarkastukset ja valvonnan asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 mukaisesti.
EIP hallinnoi etuoikeudettomia järjestelyitä noudattaen omia sääntöjään ja menettelyjään, joihin sisältyvät asianmukaiset tarkastus-, valvonta- ja seurantamenettelyt. Lisäksi EIP:n hallintoneuvosto, jossa komissio ja jäsenvaltiot ovat edustettuina, hyväksyy kunkin etuoikeudettoman järjestelyn ja seuraa, että EIP:tä johdetaan sen perussäännön ja valtuuston antamien yleisten ohjeiden mukaisesti.
Komissio ja EIP esittävät Euroopan parlamentille ja neuvostolle välikertomuksen hankejoukkolainojen riskinjakovälineen pilottivaiheen toiminnasta vuoden 2013 toisella puoliskolla, jotta välineen rakenne saadaan optimoitua.
Täysimittainen riippumaton arviointi toteutetaan vuonna 2015, kun lopulliset hankejoukkolainoihin liittyvät toimet on hyväksytty. Siinä on tarkasteltava muun muassa lisäarvoa, täydentävyyttä suhteessa muihin unionin tai jäsenvaltioiden välineisiin sekä muihin pitkän aikavälin vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen muotoihin, saavutettua kerrannaisvaikutusta, asiaan liittyviä riskejä sekä mahdollisten vääristävien vaikutusten syntymistä tai korjaamista. Arvioinnissa on käsiteltävä myös vaikutusta hankkeiden taloudelliseen elinkelpoisuuteen, joukkolainojen liikkeeseenlaskun määrää, ehtoja ja kustannuksia, vaikutusta laajempiin joukkolainamarkkinoihin sekä määräävässä asemassa olevaan velkojaan ja julkisiin hankintoihin liittyviä näkökohtia. Siinä on mahdollisuuksien mukaan esitettävä kustannusvertailu vaihtoehtoisten hankerahoitustapojen, muun muassa pankkilainojen, kanssa. Pilottivaiheen aikana jokainen valittu hanke on arvioitava.”
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2012.