NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 744/2010
ze dne 18. srpna 2010,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1005/2009 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, s ohledem na kritická použití halonů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1005/2009 ze dne 16. září 2009 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (1), a zejména na čl. 13 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Halon 1301, halon 1211 a halon 2402 (dále jen „halony“) jsou látky poškozující ozonovou vrstvu, které jsou uvedeny jako regulované látky ve skupině III v příloze I nařízení ES č. 1005/2009. Jejich výroba je ve členských státech od roku 1994 v souladu s požadavky Montrealského protokolu zakázána. Jejich použití je však i nadále povoleno pro určitá kritická použití, jak je stanoveno v příloze VI nařízení (ES) č. 1005/2009.
(2)
Jak vyžaduje čl. 4 odst. 4 písm. iv) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2009 ze dne 29. června 2000 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (2), přezkoumala Komise přílohu VII uvedeného nařízení. V této souvislosti Komise vyhodnotila stávající použití halonů a dostupnost a používání technicky a ekonomicky dostupných náhradních látek nebo technologií, které jsou přijatelné z hlediska životního prostředí a zdraví (dále jen „náhradní látky a technologie“). Nařízení (ES) č. 2037/2000 bylo mezitím nahrazeno nařízením (ES) č. 1005/2009 a příloha VII nařízení (ES) č. 2037/2000 se změnila na přílohu VI nařízení (ES) č. 1005/2009, aniž by došlo ke změnám.
(3)
Z přezkumu vyplynuly některé nesrovnalosti mezi členskými státy ohledně výkladu skutečnosti, která použití halonů představují kritická použití podle přílohy VI nařízení (ES) č. 1005/2009. Každé použití halonů by tedy mělo být podrobněji popsáno a mělo by uvádět kategorii vybavení či zařízení, účel použití, druh halonového hasicího přístroje a typ halonu.
(4)
Z přezkumu rovněž vyplynulo, že až na několik výjimek již halony nejsou potřeba k tomu, aby byly splněny potřeby požární ochrany u nových konstrukčních návrhů vybavení a nových zařízení, a že se nyní běžně používají náhradní látky a technologie. Halonové hasicí přístroje a systémy požární ochrany jsou však i nadále potřeba v některém vybavení, které je vyráběno či bude vyrobeno podle stávajících konstrukčních návrhů.
(5)
Z přezkumu je dále zřejmé, že u většiny použití v oblasti protipožární ochrany, ať už u stávajícího vybavení a ve stávajících zařízeních, nebo u vybavení, které je vyráběno podle stávajících konstrukčních návrhů, jsou halony nahrazovány nebo by s postupem doby mohly být za přiměřené náklady nahrazeny náhradními látkami a technologiemi.
(6)
S ohledem na zvýšenou dostupnost a používání náhradních látek a technologií je proto vhodné stanovit pro každé použití termíny pro ukončení používání, po jejichž uplynutí nebude používání halonů v novém vybavení a nových zařízeních považováno za kritické, a instalace halonových hasicích přístrojů či systémů požární ochrany tudíž nebude povolena. Při definování pojmů „nové vybavení“ a „nová zařízení“ je třeba řádně zohlednit fázi v životním cyklu vybavení a zařízení, ve které je účinně stanoven konstrukční návrh prostoru, v němž je zapotřebí protipožární ochrany.
(7)
Rovněž je vhodné stanovit pro každé použití konečná data, po jejichž uplynutí by používání halonů u hasicích přístrojů či systémů požární ochrany ve veškerém vybavení a veškerých zařízeních, ať již ve stávajícím vybavení či stávajících zařízeních, nebo ve vybavení, které je vyráběno či bude vyrobeno podle stávajících konstrukčních návrhů, přestalo být považováno za kritické. Používání halonů by tudíž nebylo povoleno a všechny halonové hasicí přístroje a systémy požární ochrany by do uvedeného data měly být nahrazeny, upraveny či vyřazeny z používání v souladu s čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1005/2009.
(8)
Termíny pro ukončení používání by měly zohlednit dostupnost náhradních látek a technologií u nového vybavení a nových zařízení a překážky pro jejich používání. Rovněž by měly v případě potřeby poskytnout dostatek času pro vývoj náhradních látek a technologií a zároveň k takovému vývoji motivovat. Pokud se týká letadel, vzhledem k tomu, že civilní letectví je právně upraveno na mezinárodní úrovni, je třeba řádně přihlédnout k iniciativám Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) týkajícím se instalace a používání halonů v hasicích přístrojích v letadlech.
(9)
Konečná data by kromě toho měla poskytnout dostatek času na to, aby nahrazení či úprava halonů byly dokončeny jako součást běžné či plánované údržby vybavení nebo zařízení či součást programů jejich aktualizace, aniž by byl nadměrně ovlivněn provoz vybavení či zařízení a aniž by vznikly nadměrné náklady. U konečných dat by se rovněž mělo přihlédnout k době potřebné pro získání osvědčení, povolení či schválení nezbytného pro instalaci náhradních látek a technologií v dotčeném vybavení či dotčených zařízeních.
(10)
Pro většinu použití v novém vybavení a nových zařízeních, ve kterých již halonových hasicích přístrojů a systémů požární ochrany není potřeba nebo se již neinstalují, je vhodné stanovit jako termín pro ukončení používání rok 2010. Je však vhodné stanovit rok 2011 jako termín pro ukončení používání v případě některých použití u pozemních vojenských vozidel a letadel, u nichž se má za to, že jsou pro ně nyní k dispozici náhradní látky a technologie, které však nebyly provedeny během vývojových programů, jež jsou nyní téměř dokončeny, a v jejichž případě by změny již nemusely být technicky či ekonomicky proveditelné. Je vhodné stanovit rok 2014 jako termín pro ukončení používání v případě použití u přenosných hasicích přístrojů umístěných v prostorech leteckého motoru a kabině letadla, což by odpovídalo harmonogramu pro předpokládané provedení odpovídajících omezení organizací ICAO. Je vhodné stanovit rok 2018 jako termín pro ukončení používání v případě použití v nákladním prostoru letadel, kdy zatím nebyly identifikovány náhradní látky a technologie, kdy však lze důvodně předpokládat, že náhradní látky a technologie budou v návaznosti na další výzkum a vývoj k dispozici do data stanoveného pro instalaci v nových letadlech, u kterých je podána žádost pro osvědčení typu.
(11)
Pro mnohá použití je vhodné stanovit konečné datum v období 2013 až 2025 v závislosti na míře technické a ekonomické obtížnosti vyplývající z nahrazení či úpravy halonů. Uvedená konečná data by měla poskytnout dostatečnou dobu na nahrazení halonů během programů běžné údržby u většiny vybavení a zařízení, v jejichž případě jsou nyní k dispozici náhradní látky a technologie. Je vhodné stanovit rok 2030 nebo 2035 jako konečné datum pro některá použití u vojenských pozemních vozidel a vojenských lodí, u nichž je nahrazení halonu technicky a ekonomicky dostupné pouze jako součást programů plánované aktualizace či rekonstrukce a v jejichž případě bude v některých členských státech zapotřebí provést dodatečný výzkum a vývoj k ověření vhodnosti náhradních látek a technologií.
(12)
U některých použití u stávajících vojenských vozidel, stávajících vojenských lodí, stávajících vojenských ponorek a stávajících vojenských letadel a u těch vozidel, lodí, ponorek a letadel, které jsou vyráběny nebo budou vyrobeny podle stávajících konstrukčních návrhů, nebyly technicky a ekonomicky dostupné náhradní látky a technologie dosud identifikovány. Lze však důvodně očekávat, že do roku 2040 bude většina dotčeného vybavení na konci své životnosti nebo že do té doby budou v důsledku dalšího výzkumu a vývoje k dispozici náhradní látky a technologie. Je tudíž vhodné stanovit rok 2040 jako přiměřené datum pro tato použití.
(13)
Rovněž v případě systémů požární ochrany v nákladových prostorech, prostorech motoru a pomocných pohonných jednotkách u stávajících civilních letadel či letadel, která jsou vyráběna v souladu se stávajícím osvědčením typu, nebyly náhradní látky a technologie zatím identifikovány. Vedle toho bude v blízké budoucnosti u uvedených použití značný počet civilních letadel i nadále vyráběn za použití halonů a výroba těchto letadel bude na halonech závislá. Ačkoliv panuje obecná shoda, že existují významná technická, ekonomická a regulační omezení ovlivňující nahrazení halonů v těchto použitích, je s ohledem na nejistotu dlouhodobé dostupnosti recyklovaných halonů a s ohledem na potřebu dalšího výzkumu a vývoje pro účely identifikace a vývoje vhodných náhradních látek a technologií rovněž vhodné stanovit rok 2040 jako přiměřené konečné datum.
(14)
Příloha VI, včetně harmonogramů pro postupné vyřazení kritických použití, bude i nadále přezkoumávána s cílem zohlednit pokračující výzkum a vývoj náhradních látek a technologií a nové informace o jejich dostupnosti. Ve zvláštních případech, v nichž je prokázáno, že neexistují žádné jiné náhradní látky a technologie, lze kromě toho udělit odchylky z konečných dat a termínů pro ukončení používání.
(15)
Nařízení (ES) č. 1005/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(16)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 25 odst. 1 nařízení (ES) č. 1005/2009,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha VI nařízení (ES) č. 1005/2009 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. srpna 2010.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 744/2010,
annettu 18 päivänä elokuuta 2010,
otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2009 muuttamisesta halonien kriittisten käyttötarkoitusten osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta annetun sopimuksen,
ottaa huomioon otsonikerrosta heikentävistä aineista 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2009 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Haloni 1301, haloni 1211 ja haloni 2402, jäljempänä ’halonit’, ovat otsonikerrosta heikentäviä aineita, jotka on mainittu valvottavien aineiden luettelossa asetuksen EY N:o 1005/2009 liitteessä I olevassa III ryhmässä. Niiden valmistaminen on ollut jäsenvaltioissa kielletty Montrealin pöytäkirjan mukaisesti vuodesta 1994. Niiden käyttö on kuitenkin sallittua tietyissä kriittisissä käyttötarkoituksissa, jotka on vahvistettu asetuksen (EY) N:o 1005/2009 liitteessä VI.
(2)
Komissio on otsonikerrosta heikentävistä aineista 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 (2) 4 artiklan 4 kohdan iv alakohdassa säädetyn mukaisesti tarkastellut uudelleen kyseisen asetuksen liitettä VII. Se on arvioinut halonien nykyiset käyttötarkoitukset sekä sellaisten teknisesti ja taloudellisesti käyttökelpoisten vaihtoehtojen ja teknologioiden saatavuuden ja käyttöönoton, jotka ovat ympäristön ja terveyden kannalta hyväksyttävissä, jäljempänä ’vaihtoehdot’. Tällä välin asetus (EY) N:o 2037/2000 on korvattu asetuksella (EY) N:o 1005/2009, ja tässä yhteydessä asetuksen (EY) N:o 2037/2000 liite VII on otettu sellaisenaan asetuksen (EY) N:o 1005/2009 liitteeksi VI.
(3)
Uudelleentarkastelussa kävi ilmi, että jäsenvaltiot tulkitsevat eri tavoin sitä, mitkä ovat asetuksen (EY) N:o 1005/2009 liitteessä VI kuvattuja halonien kriittisiä käyttötarkoituksia. Kukin halonisovellus olisi näin ollen kuvattava yksityiskohtaisemmin täsmentäen laitteiston tai toiminnon luokka, sovelluksen tarkoitus, halonisammuttimen tyyppi ja halonityyppi.
(4)
Uudelleentarkastelussa kävi ilmi myös, että harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta halonit eivät ole enää välttämättömiä uusissa palontorjuntalaitteistoissa ja uusissa laitoksissa ja vaihtoehtoja asennetaan jo rutiininomaisesti. Halonisammuttimia ja -sammutusjärjestelmiä tarvitaan kuitenkin edelleen joissakin laitteistoissa, jotka valmistetaan vanhojen mallien mukaisesti.
(5)
Tarkastelu osoitti myös, että haloneja jo korvataan tai voitaisiin korvata muilla vaihtoehdoilla ajan mittaan ja kohtuullisin kustannuksin suurimmassa osassa sammutusjärjestelmäsovelluksia sisällyttämällä niitä sekä nykyisiin laitteistoihin ja toimintoihin että vanhojen mallien mukaisesti valmistettaviin laitteistoihin ja toimintoihin.
(6)
Vaihtoehtojen saatavuuden ja käyttöönoton parannuttua on näin ollen tarkoituksenmukaista asettaa kullekin sovellukselle käytön lopettamisen määräaika, jonka jälkeen halonien käyttö uusissa laitteistoissa ja toiminnoissa ei enää olisi kriittisen käyttötarkoituksen mukaista ja halonisammuttimien tai -sammutusjärjestelmien asentaminen olisi kielletty. ”Uusia laitteistoja” ja ”uusia toimintoja” määriteltäessä olisi otettava asianmukaisesti huomioon se vaihe laitteiston tai toiminnon elinkaaressa, jolloin sammutusjärjestelmää tarvitsevan tilan suunnittelusta päätetään.
(7)
On myös tarpeen asettaa kullekin sovellukselle sallitun käytön takaraja, jonka jälkeen halonien käyttö kaikkiin, sekä nykyisiin että vanhojen mallien mukaisesti valmistettaviin, laitteistoihin ja toimintoihin kuuluvissa sammuttimissa ja sammutusjärjestelmissä lakkaa olemasta kriittisen käyttötarkoituksen mukaista. Halonien käyttö olisi näin ollen kiellettävä ja kaikki halonisammuttimet ja -sammutusjärjestelmät olisi korvattava, muunnettava tai poistettava käytöstä asetuksen (EY) N:o 1005/2009 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin määräaikoihin mennessä.
(8)
Käytön lopettamisen määräajoissa olisi otettava huomioon vaihtoehtojen saatavuus uusiin laitteistoihin ja toimintoihin sekä tällaisten vaihtoehtojen käyttöönoton esteet. Niiden olisi tarvittaessa mahdollistettava riittävä aika kehittää vaihtoehtoja kuitenkin siten, että samalla kannustetaan ryhtymään tällaiseen kehitystyöhön. Siviili-ilmailun kansainvälisen sääntelyn vuoksi ilma-alusten osalta olisi otettava huomioon Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ICAOn aloitteet, jotka koskevat halonisammuttimien asentamista ja käyttöä ilma-aluksissa.
(9)
Sallitun käytön takarajojen olisi lisäksi mahdollistettava riittävä aika halonien korvaamiseen tai muuntotoimien loppuunsaattamiseen rutiininomaisten tai suunniteltujen laitteisto- tai toimintohuoltojen tai parannustoimien yhteydessä siten, ettei tarpeettomasti vaikuteta laitteistojen tai toimintojen käyttöön eikä aiheuteta liiallisia kustannuksia. Niissä olisi myös otettava huomioon vaihtoehtojen asentamisesta kyseisiin laitteistoihin tai toimintoihin mahdollisesti aiheutuvien sertifiointi-, lupa- tai hyväksyntämenettelyjen vaatima aika.
(10)
Suurimmalle osalle uusien laitteistojen ja uusien toimintojen sovelluksia, joissa halonisammuttimia ja -sammutusjärjestelmiä ei enää tarvita tai joihin niitä ei enää asenneta, voidaan asettaa käytön lopettamisen määräajaksi vuosi 2010. On kuitenkin tarpeen asettaa käytön lopettamisen määräajaksi vuosi 2011 joillekin armeijan maakulkuneuvo- ja ilma-alussovelluksille, joille katsotaan jo olevan vaihtoehtoja olemassa mutta ei kuitenkaan pian päätökseen saatavien kehittämisohjelmien aikana käyttöön otettuina ja joiden muuttaminen ei enää ole teknisesti tai taloudellisesti toteutettavissa. Ilma-alusten moottorikotelojen ja matkustamoissa olevien kannettavien sammutinten sovelluksille käytön lopettamisen määräajaksi on tarkoituksenmukaista asettaa vuosi 2014, mikä olisi linjassa ICAOssa vastaavan rajoituksen täytäntöönpanolle suunnitellun aikataulun kanssa. On tarkoituksenmukaista asettaa käytön lopettamisen määräajaksi vuosi 2018 lentorahtikoneiden rahtitilan sovelluksille, joille ei vielä ole löydetty vaihtoehtoja mutta joille voidaan kohtuudella olettaa jatkotutkimuksen ja kehittämisen tuloksena mainittuun ajankohtaan mennessä löytyvän vaihtoehtoja asennettaviksi uusiin ilma-aluksiin, joille haetaan tyyppihyväksyntää.
(11)
Monille sovelluksille on tarkoituksenmukaista asettaa sallitun käytön takarajat vuosille 2013-2025 riippuen niistä teknisistä ja taloudellisista haasteista, joita tulee vastaan halonien korvaamisessa tai muuttamisessa. Tällaisten sallitun käytön takarajojen olisi mahdollistettava riittävä aika halonien korvaamiseen rutiininomaisissa huolto-ohjelmissa useimpien sellaisten laitteistojen ja toimintojen osalta, joille vaihtoehtoja on saatavilla. On tarkoituksenmukaista asettaa sallitun käytön takarajat vuosille 2030 tai 2035 sellaisille armeijan maakulkuneuvo- tai merialussovelluksille, joissa halonien korvaaminen on todennäköisesti teknisesti tai taloudellisesti toteutettavissa ainoastaan suunniteltujen laitteistoparannus- tai muokkausohjelmien mukaisesti ja joita varten joissakin jäsenvaltioissa on vielä suoritettava lisätutkimusta ja kehitystyötä vaihtoehtojen soveltuvuuden todentamiseksi.
(12)
Joillekin armeijan nykyisille kulkuneuvo-, merialus-, sukellusvene-, ilma-alussovelluksille sekä sovelluksille, jotka valmistetaan tai tullaan valmistamaan nykyisten mallien mukaisesti, ei vielä ole löydetty vaihtoehtoja. On kuitenkin kohtuullista olettaa, että vuoteen 2040 mennessä suuri osa kyseisestä laitteistosta on tullut käyttöikänsä päähän tai vaihtoehtoja on jatkotutkimuksen ja kehittämisen tuloksena tullut saataville. Näin ollen on tarkoituksenmukaista ja kohtuullista asettaa tällaisille sovelluksille sallitun käytön takarajaksi vuosi 2040.
(13)
Rahtitilojen, moottorikotelojen ja lisävoimanlähteiden sammutusjärjestelmiin nykyisissä tai nykyisen tyyppihyväksynnän mukaisesti rakennettavissa ilma-aluksissa ei vielä ole löydetty vaihtoehtoja. Lisäksi merkittävä määrä siviili-ilmailussa käytettävistä ilma-aluksista rakennetaan edelleen haloneja kyseisissä sovelluksissa käyttäen ja haloneihin tukeudutaan ennustettavissa olevassa jatkossakin. Vaikka hyväksytään se tosiasia, että halonien korvaamiselle tällaisissa sovelluksissa on merkittäviä teknisiä, taloudellisia ja sääntelyrajoitteita, on kuitenkin kierrätettyjen halonien pitkän aikavälin saatavuuteen liittyvän epävarmuuden ja soveltuvien vaihtoehtojen yksilöimiseen ja kehittämiseen tarvittavan lisätutkimuksen ja kehitystyön tarpeen vuoksi tarkoituksenmukaista asettaa sallitun käytön kohtuulliseksi takarajaksi vuosi 2040.
(14)
Liitettä VI, jossa muun muassa vahvistetaan kriittisten käyttötarkoitusten poistamisen aikataulu, tarkastellaan säännöllisesti uudelleen, jotta voitaisiin ottaa huomioon vaihtoehtojen jatkuva tutkimus- ja kehitystyö ja uusi tieto niiden saatavuudesta. Sallitun käytön takarajoista ja käytön lopettamisen määräajoista voidaan myöntää poikkeuksia erityistapauksissa, jos osoitetaan, ettei vaihtoehtoja ole olemassa.
(15)
Asetus (EY) N:o 1005/2009 olisi näin ollen muutettava vastaavasti.
(16)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1005/2009 25 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Korvataan asetuksen (EY) N:o 1005/2009 liite VI tämän asetuksen liitteellä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 18 päivänä elokuuta 2010.