ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o údajné podpoře ve prospěch podniku trèves C 4/10 (ex NN 64/09) poskytnuté Francouzskou republikou
(oznámeno pod číslem K(2011) 2585)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/676/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články (1) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Prostřednictvím různých článků zveřejněných v tisku na jaře roku 2009 byla Komise informována, že podnik Trèves byl příjemcem investice ve výši 55 milionů EUR poskytnuté Fondem pro modernizaci výrobců automobilových dílů (dále jen „FMEA“). Dopisy ze dne 5. května 2009, 11. června 2009, 10. července 2009 a 4. listopadu 2009 Komise požádala francouzské orgány o poskytnutí informací v této věci. Uvedené orgány odpověděly na tyto žádosti dopisy (nebo e-maily) ze dne 5. června 2009, 23. června 2009, 18. srpna 2009, 18. listopadu 2009 a 23. prosince 2009.
(2)
Kromě toho se dne 8. ledna 2010 na žádost francouzských orgánů uskutečnilo jednání v prostorách Komise. V návaznosti na toto jednání poskytly francouzské orgány e-mailem ze dne 15. ledna 2010 doplňující informace.
(3)
Dopisem ze dne 29. ledna 2010 oznámila Komise Francouzské republice své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) ve věci investice fondu FMEA a ve věci splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění (rovněž nazývaného „plán vyrovnání dluhu“), který podniku Trèves poskytly francouzské správní orgány. Francie sdělila své připomínky k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 25. března 2010.
(4)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k předmětným opatřením.
(5)
Komise obdržela připomínky v této věci od následujících zúčastněných stran: Italské republiky, podniku Trèves, skupiny PSA Peugeot Citroën, skupiny Renault, konkurenta podniku Trèves, který si přeje zachovat anonymitu, a fondu FMEA (3). Komise předala tyto připomínky Francii a dala jí příležitost na ně reagovat; připomínky Francie obdržela dopisem ze dne 5. října 2010. Dne 18. listopadu 2010 proběhlo rovněž jednání s francouzskými orgány. Prostřednictvím e-mailů ze dne 21. prosince 2010 a 22. února 2011 byly pak Komisi předány doplňující informace.
II. POPIS ZKOUMANÝCH OPATŘENÍ
(6)
Před vlastním popisem zkoumaných opatření, je třeba uvést informace o Strategickém investičním fondu (dále jen „FSI“), fondu FMEA, CDC Entreprises, správcovské společnosti fondu FMEA (bod II. 1), jakož i o podniku Trèves a o opatřeních, která byla vůči němu přijata (bod II. 2 níže). Dále budou uvedeny důvody, které vedly k zahájení formálního vyšetřovacího řízení ve věci investice fondu FMEA a splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění (bod II. 3 níže).
II.1. FSI, FMEA, CDC Entreprises
(7)
Z důvodu hospodářské krize, která započala v roce 2008, vytvořila Francie na podporu svého hospodářství Strategický investiční fond (dále jen „FSI“). Brzy poté fond FSI vytvořil v partnerství se skupinou PSA Peugeot Citroën (dále jen „PSA“) a skupinou Renault (dále jen „Renault“) fond FMEA. Zatím co cílem fondu FSI je investovat do všech druhů podniků bez ohledu na hospodářské odvětví, fond FMEA investuje pouze do podniků výrobců automobilových dílů.
(8)
Strategický investiční fond, který disponuje finančními prostředky ve výši 20 miliard EUR, byl vytvořen francouzskou vládou v prosinci 2008 za účelem řešení kapitálových potřeb podniků považovaných za nositele růstu a konkurenceschopnosti francouzského hospodářství. Fond FSI podle jeho vedení investuje pouze do podniků, které vykazují dobré vyhlídky na růst a konkurenceschopnost z hlediska francouzského hospodářství.
(9)
Fond FSI je ze 49 % vlastněn francouzskou vládou a z 51 % společností Caisse des Dépôts et Consignation (dále jen „CDC“). CDC „a její dceřiné společnosti tvoří skupinu, která je ve vlastnictví státu a která slouží obecnému zájmu a hospodářskému rozvoji“ Francie (4) a její představitelé jsou jmenováni nařízením.
(10)
Představenstvo fondu FSI, kterému předsedá generální ředitel CDC, je složeno kromě svého předsedy ze šesti členů, z nichž jeden zastupuje CDC, dva zastupují stát (generální ředitel pro státní účast a generální ředitel společností) a tři zastupují zájmy podniků (ředitelé podniků SCOR, Essilor a Artemis).
(11)
Fond FMEA je podílovým fondem rizikového kapitálu, jehož posláním je podporovat rozvoj konkurenceschopných výrobců automobilových dílů, kteří svým zákazníkům mohou nabídnout kapacitu výzkumu a vývoje a posílené mezinárodní monitorování. Fond uskutečňuje investice do maximální výše 60 milionů EUR výhradně ve prospěch svých podílníků, a to buď samostatně, nebo společně s dalšími soukromými investory či jinými fondy.
(12)
Vytvoření fondu FMEA (dne 25. března 2009) bylo součástí plánu na podporu automobilového průmyslu oznámeného prezidentem Francouzské republiky dne 4. prosince 2008. Fond disponuje finančními prostředky ve výši 600 milionů EUR, které pocházejí z fondu FSI (200 milionů EUR), od společnosti PSA (200 milionů EUR) a od společnosti Renault (200 milionů EUR).
(13)
Správu fondu FMEA zajišťuje CDC Entreprises, dceřiná společnost CDC. Investiční rozhodnutí jsou tedy přijímána společností CDC Entreprises.
(14)
Přípravou podkladů pro uskutečnění investic správcovskou společnosti CDC Entreprises je pověřena výběrová komise a investiční výbor fondu FMEA. V obou výborech jsou rovnoměrně zastoupeni všichni tři investoři: PSA, Renault i FSI.
(15)
V souladu s organizačním řádem fondu FMEA musí správcovská společnost konzultovat výběrovou komisi ohledně strategické povahy všech investičních projektů. Její poradní stanoviska nejsou pro správcovskou společnost závazná. Jsou přijímána dvoutřetinovou většinou.
(16)
Investiční výbor musí být konzultován před uskutečněním každé investice nebo odprodeje kapitálu nebo v případě jakéhokoli odchylky od kritérií a pravidel investiční politiky. Při jednání o projektu investice nebo odprodeje kapitálu jsou jeho stanoviska přijímána dvoutřetinovou většinou a rovněž správní společnost nezavazují. Pokud však jeden ze tří investoři hlasuje proti, stanovisko výboru je považováno za záporné. V tomto případě je projekt investice nebo odprodeje kapitálu vrácen výběrové komisi.
(17)
CDC Entreprises je významným subjektem v oblasti soukromého vlastního kapitálu ve Francii. Je povinen dodržovat veškerá pravidla stanovená Úřadem pro finanční trhy (AMF) v oblasti správy investic, a to zejména pravidla týkající se nezávislosti při výběru investic a předcházení střetu zájmů. CDC Entreprises spravuje mezi jinými také investice fondu FSI do malých a středních podniků, které nejsou obchodovány na burze cenných papírů, a investice jménem společnosti CDC a jiných investorů.
(18)
CDC Entreprises je dceřinou společností ve stoprocentním vlastnictví společnosti CDC. Předseda představenstva a generální ředitel CDC Entreprises jsou jmenováni představenstvem společnosti, jehož členové jsou jmenováni společností CDC.
(19)
CDC Entreprises uzavřela s fondem FSI dohodu o podpoře a poradenství, v jejímž rámci spolupracuje specializovaný tým fondu FSI s CDC Entreprises na předběžném výběru investičních projektů (mj. studie proveditelnosti a hodnocení rizik, studie a podpora při provádění těchto investic) a sledování uskutečněných investic.
(20)
Vzhledem k organizaci a fungování výborů fondu FMEA má CDC Entreprises výhradní oprávnění zavazovat fond FMEA. Rozhodnutí výborů nejsou pro správcovskou společnost závazná (s výjimkou odchylek od kritérií a pravidel investiční politiky a řízení střetu zájmů, tedy případů, které nejsou v této věci relevantní). Francouzské orgány uvedly, že společnost CDC Entreprises dosud nikdy nepovažovala za nutné vyjádřit se nesouhlasně ke stanoviskům výborů v oblasti investic.
(21)
V grafu č. 1 níže je uveden přehled vzájemných vazeb mezi francouzským státem a společnostmi CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renault.
Graf č. 1
Vzájemné vazby mezi francouzským státem a společnostmi CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renault
II.2 Podnik Trèves a opatření přijatá vůči tomuto podniku
(22)
Podnik Trèves se specializuje v oboru součástí vnitřního vybavení automobilů. Před zahájením probíhajícího plánu restrukturalizace (plán restrukturalizace se týká 1 300 zaměstnanců) podnik Trèves zaměstnával přibližně 6 500 zaměstnanců. Podnik se zaměřuje na tři oblasti činnosti: zvuková zařízení (5), sedadla a součástky sedadel a textilie. Podnik sestával z 9 továren (dvě jsou nyní uzavřeny) a má pobočky ve 14 zemích (včetně Španělska, Spojeného království, Portugalska, Slovinska a České republiky). Podnik realizuje 40 % svého obratu ve Francii. Jeho hlavními zákazníky jsou Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan a Toyota.
(23)
Krátce před vypuknutím krize v roce 2008 začal podnik Trèves těžit z přínosu prvního plánu restrukturalizace zahájeného v roce 2005, jehož cílem bylo snížení počtu zaměstnanců a racionalizace výrobních kapacit. Po vypuknutí krize se podnik Trèves rozhodl změnit a prohloubit svůj plán restrukturalizace a zahájil jednání se svými věřiteli v rámci dohodovacího řízení (6).
(24)
Protokol o dohodě byl uzavřen dne 25. května 2009 mezi akcionářem podniku Trèves (holdingovou společností „Severt“, která je jediným akcionářem), společnostmi skupiny Trèves, věřiteli (tj. bankami) a fondem FMEA. Tento protokol je založen na provedení plánu restrukturalizace (tento plán je popsán v oddíle V.1.1.).
(25)
Prostředky na financování plánu restrukturalizace byly odhadnuty na [110-140] (7) milionů EUR. Jednotlivé strany přijaly v tomto smyslu závazky, které jsou uvedeny v protokolu ze dne 25. května 2009.
(26)
Výrobci Peugeot a Renault se zavázali přispět na financování […] částkou 33,3 milionu EUR.
(27)
Skupina Trèves se zavázala, že vyvine veškeré úsilí k tomu, aby v průběhu roku 2009 vytvořila částku odpovídající [5-20] potřeb finančních prostředků, tj. [5-30] milionů EUR.
(28)
Banky poskytly nový bankovní úvěr ve výši [10-30] milionů EUR. Banky kromě toho poskytly konsolidační úvěr ve výši [30-60] milionů EUR, který byl určen na splacení stávajících krátkodobých úvěrů ve výši ([0-20] milionů) a dlouhodobých úvěrů ve výši ([30-40] milionů). Nový úvěr i konsolidační úvěr by měly být plně splaceny do […] 2014.
(29)
Fond FMEA poskytl podniku příspěvek ve výši 55 milionů EUR. Z této částky bylo [40-50] milionů EUR vloženo ve formě dluhových cenných papírů umožňujících přístup ke kapitálu (tj. dluhopisů převoditelných na akcie v upravitelném poměru) s pevným výnosem ve výši [ 8] %. Současně bylo [5-15] milionů EUR vloženo formou navýšení kapitálu (úpisem nových kmenových akcií), za něž fond FMEA získal podíl na základním jmění podniku Trèves ve výši [ 50] %.
(30)
Veřejní věřitelé schválili plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR […]. Tento plán spočívá v rozvržení splátek dluhu na daních a sociálním pojištění podniku Trèves, zahrnujících platby sankčních poplatků a úroků z prodlení.
II.3 Důvody, které vedly k zahájení řízení
(31)
Financování plánu restrukturalizace podniku Trèves se opírá o vklad nových finančních prostředků v celkové výši [100-120] milionů EUR (tato částka nezahrnuje konsolidační úvěr). Z této částky bylo 55 milionů EUR vloženo fondem FMEA. K tomu je třeba přičíst plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu. Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyjadřuje pochybnosti, pokud jde o kvalifikaci těchto dvou opatření jako státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(32)
Pokud jde o investici fondu FMEA, Komise konstatuje, že různé skutečnosti, jak se zdá, naznačují, že tato investice pochází ze státních prostředků. Na první pohled se tato investice jeví jako investice poskytnutá ze státních prostředků a přičitatelná státu (8). Pochybnosti Komise vycházejí z informací o fungování fondu FSI, FMEA a CDC Entreprises popsaného výše.
(33)
Komise dále vyjádřila pochybnosti, zda tato investice splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Komise nemohla zejména s jistotou určit - a to jak vzhledem k situaci v automobilovém průmyslu, tak k situaci podniku, který měl určité finanční potíže (9) - zaprvé, zda předpoklady plánu restrukturalizace byly věrohodné, reálné a obezřetné, zadruhé, zda ocenění podniku Trèves před uskutečněním investice bylo obezřetné, a zatřetí, zda předpoklad vnitřního výnosového procenta (dále jen „IRR“) [ 12 %] (10) měl být považován za přiměřený riziku, které fond FMEA podstoupil.
(34)
Pokud jde o plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění, Komise zvažuje, zda je chování francouzských správních orgánů srovnatelné s chováním soukromého věřitele ve stejných podmínkách, který usiluje o navrácení jemu dlužných částek. Komise neměla k dispozici všechny údaje k tomu, aby mohla dospět k závěru, že veřejní věřitelé byli ve smyslu protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009 alespoň ve stejně výhodném postavení jako soukromí věřitelé podniku Trèves (tj. banky), které rovněž přistoupily na rozvržení svých pohledávek na splátky poskytnutím konsolidačního úvěru. Komise má proto pochybnosti, zda plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění odpovídá zásadě soukromého věřitele v tržním hospodářství.
(35)
Pokud by obě výše uvedená opatření měla být kvalifikována jako státní podpora, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvádí, že jejich slučitelnost by mohla být přezkoumána na základě pokynů Komise pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (11) (dále jen „pokyny“). Komise nicméně upozorňuje, že v této fázi nemůže s jistotou určit, zda jsou splněny všechny podmínky požadované těmito pokyny.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Skupina Trèves zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 2. července 2010. Podle jejího názoru pravidla a podmínky investice fondu FMEA do skupiny Trèves a uplatnění splátkového kalendáře jejího dluhu na daních a sociálním pojištění nespadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(37)
Skupina Trèves zaprvé uvádí, že tvrzení o přičitatelnosti podpory státu je neopodstatněné, neboť prostřednictvím fondu FMEA skupina Trèves volila partnerství se dvěma výrobci automobilů mezinárodních rozměrů, kteří představují [ 50] % jejího obratu. Zpochybňuje také názor Komise, že společnost využila státních prostředků, neboť jednak finanční prostředky fondu FMEA pocházejí dle jejího názoru od soukromých subjektů, a jednak účast dalších soukromých investorů (bank) na financování společnosti dokazuje, že společnost byla schopna si zajistit zdroje svého financování na trhu.
(38)
Zadruhé skupina Trèves kategoricky odmítá názor Komise na ekonomickou situaci společnosti Trèves v období let 2005 až 2008. Podle jejího názoru Komise směšuje všeobecnou krizi v automobilovém průmyslu v roce 2008 a jednotlivou situaci společnosti, jejíž obrat nepřetržitě a významně rostl v období od roku 1999 ([500-700] milionů EUR) do roku 2004 ([900-1 100] milionů EUR). Je pravda, že krize, která postihla automobilový průmysl v druhé polovině roku 2008, tento růst zbrzdila. Účelem plánů restrukturalizace z let 2005 a 2009 nebylo řešení finančních problémů, ale racionalizace výrobních kapacit společnosti za účelem oživení podniku v nepříznivém hospodářském prostředí, nikoliv za účelem zajištění jeho přežití, o čemž svědčí růst ukazatele EBITDA (12) podniku Trèves v letech 2005 až 2007 i zlepšení jeho hospodářských výsledků počínaje rokem 2009.
(39)
Kromě toho skupina Trèves zpochybňuje význam, který Komise přikládá prohlášení francouzského ministra průmyslu, že pokud by stát nezasáhl, podnik Trèves by se ocitl v konkurzu. Subjektivní politické prohlášení vyslovené za okolností zvýšeného sociálního napětí není případné pro posouzení skutečné hospodářské a finanční situace podniku.
(40)
Uvážlivý charakter investice fondu FMEA do společnosti Trèves je tedy jak z finančního, tak i průmyslového hlediska nepopiratelný. Společnost připomíná, že fond FMEA nebyl jediným investorem, ale že zájem projevilo několik dalších potenciálních investorů, a společně s fondem FMEA se na investici podíleli i soukromí partneři. Na rozdíl od pravděpodobného mínění Komise není žádný rozpor mezi finanční logikou a průmyslovou logikou investice fondu FMEA. Podle skupiny Trèves je v automobilovém průmyslu běžnou praxí, že výrobce drží podíl ve společnosti jednoho ze svých dodavatelů, aby s ním posílil průmyslové vazby a získal finanční zisk z jeho růstu.
(41)
Zatřetí skupina Trèves zdůrazňuje dodržování zásady uvážlivého investora v tržním hospodářství. Podmínky investice jsou totiž nejen velmi striktní, ale také výhodné pro fond FMEA. Společnost Trèves kromě toho v letech 2008-2009 měla významné konkurenční výhody, které jí byly schopny zajistit rychlý návrat k ziskovosti (zastoupení a růst v rozvíjejících se zemích, diverzifikace zákaznického portfolia výrobců, výrazné zaměření na výzkum a vývoj). S ohledem na tyto konkurenční výhody byl plán průmyslové a finanční restrukturalizace společnosti Trèves vypracován na základě obezřetných a přiměřených odhadů provedených na základě hloubkového auditu situace podniku. Konečně dobré hospodářské výsledky společnosti Trèves v letech 2009-2010 prokazují, že se jednalo o uváženou investici.
(42)
Skupina Trèves má rovněž za to, že pokud by investice fondu FMEA měla spadat do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, tato podpora by byla slučitelná s pokyny, protože návrat k dlouhodobé životaschopnosti společnosti je zajištěn, restrukturalizace společnosti Trèves nijak nenarušuje hospodářskou soutěž a její součástí jsou již částečně prováděná kompenzační opatření ([…], snížení výrobních kapacit, snížení stavu zaměstnanců a konečně údajná účast státu na financování restrukturalizace společnosti Trèves je omezena na nezbytné minimum nákladů na restrukturalizaci).
(43)
Pokud jde o splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění, skupina Trèves především soudí, že odpovídá zásadám soukromého věřitele v tržním hospodářství. A že Komise nemůže předpokládat, že případná kvalifikace opatření jako podpory by prakticky vylučovala možnost uváženého stanovení splátkového kalendáře finančními orgány. Splátkový kalendář však stanoví sankční poplatky a úroky z prodlení, vyšší úrokovou sazbu, než je zákonná úroková sazba, kterou by mohl požadovat soukromý věřitel, prvořadé hypotéky […] a veřejné orgány se na investici podílely současně se soukromými věřiteli.
(44)
Fond FMEA zaslal své připomínky Komisi dopisem ze dne 22. června 2010. Fond FMEA odmítá kvalifikaci své investice do společnosti Trèves jako státní podpory, a to v první řadě vzhledem ke své nezávislosti při výběru investic a vzhledem k postupu, který uplatnil k dosažení svých cílů.
(45)
Fond FMEA zdůrazňuje skutečnost, že své investice plánuje zcela nezávisle. Tato nezávislost vychází nejen z jeho postavení, ale i ze způsobu jeho řízení. Fond FMEA je jako podílový fond rizikového kapitálu řízen správcovskou společností, která se sama řídí pravidly správy investic jménem třetích osob. Nezávislé postavení správcovské společnosti při výběru investic, která jedná v souladu s majetkovými zájmy podílníků, přispívá k zajištění nezávislosti fondu FMEA ve fázi rozhodování o uskutečnění investice. Pokud jde o poradní výbory fondu FMEA, totiž výběrovou komisi a investiční výbor, k jejich stanovisku lze přihlédnout pouze se souhlasem jednoho z obou výrobců. Dosud se však správcovská společnost CDC Entreprises nikdy neodchýlila od stanoviska výborů. Z toho důvodu je vliv soukromých investorů, tedy společností Renault a Peugeot, rozhodující při výběru a vymezení investičních projektů.
(46)
Investice fondu FMEA do společnosti Trèves je mimo jiné příkladem investiční politiky fondu FMEA, která upřednostňuje firmy s vysokou kapacitou inovace a silným potenciálem růstu a ziskovosti v odvětví výrobců automobilových dílů. Společnost Trèves je předním evropským výrobcem automobilových dílů, o kterého měly zájem […] i jiné soukromé fondy. Výrazné zlepšení hospodářských výsledků společnosti od roku 2010 dokazuje, že plán restrukturalizace předložený podnikem Trèves byl reálný a přiměřený. Dočasné problémy společnosti v důsledku hospodářské a finanční krize také umožnily fondu FMEA sjednat investici za podmínek, které mu poskytují vysokou ochranu.
(47)
Fond FMEA se proto domnívá, že jeho investice nemůže být kvalifikována jako státní podpora.
(48)
Skupina Renault zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 6. července 2010. Zpochybňuje především tvrzení Komise, že jeho kapitálová účast ve fondu FMEA je spojena s úvěrem, který mu stát poskytl v dubnu 2009. Společnost připomíná, že při vytvoření fondu dne 20. ledna 2009 (13) neměla žádné informace o možném budoucím státním úvěru poskytnutém výrobcům. Cílem úvěru, který byl podniku poskytnut v dubnu 2009 bylo financování jeho všeobecných potřeb vzhledem k poklesu na finančních trzích v průběhu čtvrtého čtvrtletí 2008 a prvního čtvrtletí roku 2009.
(49)
Kapitálová účast společnosti Renault ve fondu FMEA byla kromě toho odůvodněna ekonomickými, průmyslovými a finančními důvody: ze strategického a finančního hlediska bylo totiž pro společnost Renault nezbytné, aby trvale zabezpečila své zásobení prostřednictvím zdravých a konkurenceschopných dodavatelů a očekávala přitom návratnost své finanční investice. Fond FMEA umožňuje tímto způsobem společnosti Renault investovat do společností, které jsou pro toto průmyslové odvětví nepostradatelné, jako je společnost Trèves, která je stále klíčovým dodavatelem evropského automobilového průmyslu. Investice fondu FMEA proto sledují stejný přístup, jako je přístup společnosti Renault, která je sama uvážlivým investorem v tržním hospodářství.
(50)
Společnost Renault také bezvýhradně souhlasí s připomínkami fondu FMEA uvedenými v odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního řízení Komise, pokud jde o její úlohu v řízení fondu FMEA, způsobu fungování tohoto fondu, jeho nezávislosti a nezávislosti správcovské společnosti na veřejných orgánech.
(51)
Skupina PSA zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 6. července 2010. Podle PSA je investice fondu FMEA do společnosti Trèves nejen výnosná, ale také odpovídá jeho ekonomickým a strategickým zájmům.
(52)
Kapitálová účast PSA ve fondu FMEA je v souladu se společným cílem výrobce i fondu investovat do strategických společností s vysokou kapacitou inovace schopných zajistit bezpečnost zásobování a optimálně upevňovat odvětví výrobců automobilových dílů. PSA je také přesvědčena, že investice fondu FMEA odpovídá jeho nárokům na výnosnost vzhledem k podstoupenému riziku.
(53)
Závěrem PSA zdůrazňuje, že neexistuje žádný podmíněný vztah mezi jejím rozhodnutím k účasti ve fondu FMEA a smlouvou o úvěru ve výši tří miliard EUR uzavřené mezi francouzským státem a výrobcem v březnu 2009.
(54)
Konkurent podniku Trèves, který si přeje zachovat anonymitu, zaslal své připomínky Komisi dopisem ze dne 23. června 2010. Tento konkurent souhlasí s názory Komise popsanými v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. ledna 2010. Domnívá se totiž, že společnost Trèves měla ekonomické problémy ještě před začátkem hospodářské krize a nemůže být proto příjemcem opatření ve smyslu dočasného rámce Společenství. Krom toho bez ohledu na hospodářskou situaci podniku Trèves musí být státní podpory, jichž by mohl využívat, doprovázeny značnými kompenzačními opatřeními vzhledem k citlivým negativním dopadům na hospodářskou soutěž. Podpora, jejímž jediným účelem je uměle udržovat při životě podnik v odvětví, které má dlouhodobě nadbytečnou strukturální kapacitu, totiž není opodstatněná. Je přesvědčen, že společnost Trèves by měla být povinna omezit své zastoupení na trhu prodejem dceřiných společností nebo radikálním snížením své činnosti a na svoji restrukturalizaci přispět více ze svých vlastních prostředků.
(55)
Italské ministerstvo pro hospodářský rozvoj zaslalo své připomínky Komisi dopisem ze dne 15. června 2010. Souhlasí s „argumenty“ (14) Komise ve dvou základních ohledech: investice fondu FMEA představuje nepochybně státní podporu vzhledem k rozhodující účasti veřejných prostředků a tento druh podpory je určen k podpoře podniků, které měly obtíže ve smyslu pokynů ještě před druhým čtvrtletím roku 2008.
IV. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
(56)
Francouzské orgány zaslaly své připomínky Komisi v návaznosti na zahájení formálního vyšetřovacího řízení ze dne 29. ledna 2010 dopisem ze dne 25. března 2010.
(57)
Podle těchto orgánů nespadají pravidla a podmínky investice fondu FMEA do společnosti Trèves do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť investice nebyla uskutečněna ze státních prostředků, ale převážně ze soukromých finančních prostředků, které nejsou přičitatelné státu. Dokonce i kdyby prostředky fondu FMEA byly považovány za státní prostředky či kdyby rozhodnutí o investici bylo přičitatelné státu, francouzské orgány se domnívají, že tato investice má všechny vlastnosti uvážené investice v tržním hospodářství. Kromě toho se rovněž domnívají, že rozvržení dluhu na daních a sociálním pojištění schválené veřejnými věřiteli splňuje kritéria soukromého věřitele, který usiluje o navrácení jemu dlužných částek.
(58)
Francouzské orgány tvrdí, že investice fondu FMEA v žádném případě nezahrnovala převod státních prostředků ve smyslu judikatury „Stardust marine“ (15). Prostředky fondu FMEA pocházejí, pokud jde o podíl výrobců PSA a Renault (2/3), čistě ze soukromých zdrojů, a pokud jde o podíl fondu FSI (1/3), ten sice pochází z veřejných zdrojů, které však nejsou pod stálou kontrolou státu. Fond FSI, který byl vytvořen podle vzoru soukromých investičních fondů, má formu akciové společnosti a soutěží s ostatními soukromými investičními fondy. Uskutečňuje dlouhodobé investice, jejichž cílem je ziskovost.
(59)
Kromě toho správcovská společnost fondu FMEA, CDC Entreprises, vzhledem ke svému postavení a pravidlům fungování nepodléhá veřejným orgánům. Vzhledem ke svému postavení je právně nezávislá na společnosti CDC a investuje výhradně ve prospěch svých podílníků, v konkurenci nebo společně se soukromými investory. CDC Entreprises tedy spravuje finanční prostředky fondu FMEA zcela nezávisle. Pokud jde o investici do podniku Trèves, řídila se doporučeními výběrové komise a investičního výboru fondu FMEA bez jakéhokoli zásahu státu. Francouzské orgány proto dospívají k závěru, že jednak investované prostředky nejsou státními prostředky, neboť nejsou trvale pod veřejnou kontrolou a tedy k dispozici vnitrostátním orgánům, a jednak, že rozhodnutí investovat není přičitatelné státu, protože CDC Entreprises jedná pouze ve výhradním zájmu podílníků fondu FMEA a zcela nezávisle.
(60)
Pokud jde o slučitelnost investice fondu FMEA se zásadou uvážlivého investora v tržním hospodářství, francouzské orgány připomínají, že investiční politika fondu FMEA se přednostně zaměřuje na projekty, které jsou výnosné a strategické pro automobilový průmysl, mají vysoký potenciál růstu a vysokou kapacitu inovace. V případě podniku Trèves byla investice uskutečněna na základě realistického a důkladně propracovaného podnikatelského plánu, který schválilo několik soukromých analytiků. Účast fondu FMEA na základním jmění společnosti Trèves a úpis dluhopisů převoditelných na akcie byl proveden současně s jinými soukromými investory za rovnocenných podmínek (investice „pari passu“). Podle francouzských orgánů tyto skutečnosti dostatečně prokazují, že investice odpovídá tržní praxi.
(61)
Pokud jde o uplatnění zásady soukromého věřitele v tržním hospodářství, francouzské orgány se domnívají, že splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění, který byl podniku Trèves přiznán, odpovídá myšlence, na které je založeno uplatnění tohoto kritéria, a sice že veřejný věřitel podobně jako soukromý věřitel usiluje o navrácení částek, které mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Francouzské orgány v prvé řadě zdůrazňují, že skupině Trèves nebylo přiznáno žádné prominutí dluhu na daních nebo sociálním pojištění. Domnívají se, že oba základní předpoklady, které umožňují posoudit kritérium soukromého věřitele, a sice existence sankčních poplatků a úroků z prodlení i uplatněná úroková sazba, jsou v tomto případě dodrženy. Splátkový kalendář totiž stanoví úroky a sankční poplatky z prodlení, které byly stanoveny před uzavřením dohody o splátkovém kalendáři a zahrnuty do výpočtu měsíčních splátek podniku Trèves. Kromě toho v souladu s článkem 1153 občanského zákoníku, který stanoví, že v případě neexistence smluvního ujednání vede prodlení v platbě částky dlužené soukromému věřiteli k uložení povinnosti úhrady úroků z prodlení v zákonné výši. Výše zákonné úrokové sazby v roce 2009, ve kterém byl stanoven splátkový kalendář, byla 3,79 %. Roční úroková sazba za celkovou dobu trvání splátkového kalendáře je však zhruba [5-10] %. Na podporu tohoto tvrzení francouzské orgány uvádějí, že současně se splátkovým kalendářem daňových a sociálních závazků přistoupily na rozvržení svých vlastních pohledávek i věřitelské banky skupiny Trèves prostřednictvím konsolidačního úvěru. Soukromí věřitelé společnosti Trèves tedy také poskytli společnosti ulehčení platby, aby si zajistily splacení svých pohledávek.
(62)
Francouzské orgány především konstatují, že většina obdržených připomínek potvrzuje, že investice fondu FMEA do společnosti Trèves nemůže být kvalifikována jako státní podpora. Francouzské orgány proto neuvedou žádné další komentáře k těmto připomínkám.
(63)
Pokud však jde o připomínky ze strany italských orgánů a anonymní společnosti, která se představila jako konkurent podniku Trèves, francouzské úřady si přejí sdělit Komisi následující připomínky.
(64)
Francouzské orgány konstatují, že italské orgány se omezují na pouhé tvrzení, že investice fondu FMEA do společnosti Trèves musí být kvalifikována jako státní podpora vzhledem k „rozhodující roli“, kterou sehrály veřejné prostředky. Toto tvrzení není podepřeno žádným důkazem nebo odůvodněním.
(65)
Jak dále uvádějí francouzské orgány, konkurenční společnost podniku Trèves rovněž bez důkazu pro své tvrzení předpokládá existenci státní podpory, která je neslučitelná s pokyny a dočasným rámcem přijatým Komisí v prosinci 2008 v rámci hospodářské a finanční krize. Informace, o které se tato společnost opírá, jsou buď nepřesné nebo vytržené z kontextu, a proto jsou vykládány nesprávně a zaujatě.
V. POPIS ZKOUMANÝCH OPATŘENÍ
(66)
Při posuzování vnitrostátního opatření musí Komise nejprve posoudit, zda toto opatření může být kvalifikováno jako státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Je-li opatření kvalifikováno jako státní podpora, Komise může poté posoudit, do jaké míry může být toto opatření považováno za slučitelné se společným trhem na základě výjimek ze zásady zákazu státních podpor, které připouští Smlouva o fungování EU. Pokud zkoumané opatření nepředstavuje státní podporu, posouzení slučitelnosti podpory je bezpředmětné.
V.1 Posouzení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(67)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(68)
Toto ustanovení stanoví podmínky, za kterých může být vnitrostátní opatření kvalifikováno jako státní podpora. Jak uvedl Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 15. června 2006, těmito podmínkami jsou „financování tohoto opatření státem nebo ze státních prostředků, existence zvýhodnění podniku, selektivita uvedeného opatření, jakož i dopad posledně uvedeného na obchod mezi členskými státy a z toho vyplývající narušení hospodářské soutěže“ (16).
(69)
Tyto podmínky jsou kumulativní a musí tedy být všechny splněny, aby mohlo být státní opatření kvalifikováno jako státní podpora. Proto pokud Komise stanoví, že některá z těchto podmínek není splněna, může s jistotou prohlásit, že zkoumané opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
V.1.1 Investice fondu FMEA ve výši 55 milionů
(70)
Pokud jde o investici fondu FMEA do podniku Trèves ve výši 55 milionů EUR, je třeba nejdříve ověřit, zda je splněna podmínka zvýhodnění.
(71)
Podle ustálené judikatury (17) vklad finančních prostředků do společnosti nepředstavuje státní podporu v případě, že se tento vklad uskuteční za podmínek, které by byly přijatelné soukromého investora jednajícího v normálních tržních podmínkách („kritérium soukromého investora v tržním hospodářství“).
(72)
Pokud například fond FMEA prodá svůj podíl ve společnosti Trèves v průběhu roku 2012, pak bude roční vnitřní výnosové procento („IRR“) vypočtené fondem FMEA pro účely jeho investice [ 12 %]. Toto procento udává výnosnost celkové investice fondu FMEA před zdaněním, tedy jak přímého vkladu [5-15] milionů EUR, tak vkladu v podobě dluhových cenných papírů, které umožňují přístup ke kapitálu (dluhopisy převoditelné v upravitelném poměru na akcie) v celkové částce [40-50] milionů EUR.
(73)
Proto, aby bylo možné posoudit, zda je dodrženo kritérium soukromého investora v tržním hospodářství, Komise se musí vyjádřit k následujícím otázkám:
a)
je plán restrukturalizace společnosti Trèves, na jehož základě se fond FMEA rozhodl k investici, věrohodný a reálný?
b)
byla skupina Trèves před vstupem fondu FMEA do jejího kapitálu ve výši [5-15] milionů EUR oceněna odpovídajícím způsobem?
c)
byly předpoklady plánu restrukturalizace, na kterých je založeno IRR, přiměřené a reálné v době, kdy byla investice fondu FMEA uskutečněna?
d)
je očekávané IRR [ 12 %] dostatečné?
(74)
Komise doplní odpovědi na otázky b) a d) úvahami o struktuře investice fondu FMEA a o rozdělení přidané hodnoty.
(75)
Odpovědi na tyto otázky umožní Komisi určit, zda fond FMEA jednal za obdobných podmínek jako jsou podmínky, které by vyžadoval soukromý investor vzhledem k rizikovosti své investice vyplývající jak ze situace v automobilovém průmyslu v době investice, tak ze situace společnosti řešící určité finanční potíže.
(76)
Jak je uvedeno v bodě 23, krátce před vypuknutím finanční a hospodářské krize v roce 2008, začal podnik Trèves těžit z přínosu prvního plánu restrukturalizace zahájeného v roce 2005, jehož cílem bylo snížení počtu zaměstnanců a racionalizace výrobní kapacity (18). Když nastala krize, podnik Trèves se rozhodl změnit a prohloubit svůj plán restrukturalizace.
(77)
Na konci léta 2008 podnik Trèves tak dal nový podnět svému plánu restrukturalizace a na konci prosince 2008, tedy několik měsíců před uzavřením protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009, bylo již možné konstatovat tyto výsledky:
-
podstatné snížení režijních nákladů: opatření přijatá v tomto rámci umožnila snížit celkový objem skutečných režijních nákladů podniku Trèves v posledním čtvrtletí roku 2008 ve srovnání s výhledovým rozpočtem na rok 2008 o [20-30] %,
-
podstatné snížení zásob: skladové náklady klesly během druhé poloviny roku 2008 o [30-40] % z původní částky [20-80] milionů EUR v červnu na [0-60] milionů EUR v prosinci,
-
omezení hmotných investic: tyto investice byly sníženy o [40-50]% v roce 2008 oproti výhledovému rozpočtu 2008,
-
snížení stavu zaměstnanců: počet zaměstnanců skupiny ve Francii byl snížen o [10-20] % jen v průběhu roku 2008 ([…] zaměstnanců ve Francii v prosinci 2008 oproti […] zaměstnanců v lednu 2008).
(78)
Na začátku roku 2009 podnik Trèves vypracoval novou formálnější verzi plánu restrukturalizace, a to ve spolupráci s nezávislou poradenskou firmou […]. Tato firma potvrdila zejména objem potřeby finančních prostředků považovaný za nezbytný k financování plánu ([110-140] milionů EUR, viz body 25 a následující).
(79)
Zaprvé je třeba zdůraznit, že prognózy budoucích obratů uvedené v plánu restrukturalizace se jeví jako věrohodné a reálné. Tyto prognózy jsou totiž založeny na očekávaní značně sníženého objemu objednávek ze strany výrobců. Například očekávaný objem pro rok 2009 je o [15-25] % nižší než pro rok 2008. Tyto prognózy navíc odpovídají prognózám, které ve stejné době vypracovali analytici odvětví automobilového průmyslu (například společnost JD Power) ohledně očekávaného oživení tohoto odvětví a ohledně jeho uspořádání ve výhledu na rok 2011. Společnost Trèves tedy odhadla svůj budoucí obrat na základě obezřetného a pečlivého odhadu těchto objemů. Plán vychází z obezřetných odhadů, pokud jde o vývoj odvětví, a předpokládá úroveň činnosti v roce 2011 […] ve srovnání s prodejem v roce 2008.
(80)
Plán dále zavádí výrazné snížení nákladů. Tohoto snížení má být dosaženo mimo jiné zvyšováním účinnosti pracovní síly a úsporami provozních nákladů […] (19) […]. Snížení nákladů je také založeno na podstatném snížení stavu zaměstnanců (restrukturalizace se týká celkem 1 300 zaměstnanců).
(81)
Na základě těchto opatření plán restrukturalizace předpokládá:
-
návrat do vyváženého stavu v roce 2010 s hospodářským výsledkem před zdaněním ve výši [0-10] milionů EUR, kladné peněžní toky ve výši [0-10] milionů EUR a EBITDA ve výši [40-70] milionů EUR,
-
hospodářský výsledek před zdaněním ve výši [10-30] milionů EUR od roku 2011 s peněžním tokem ve výši [10-30] milionů EUR a EBITDA ve výši [50-80] milionů EUR.
(82)
Je třeba poznamenat, že fond FMEA předtím, než se rozhodl k investici, sám pověřil firmu […], aby v období od poloviny března do konce dubna 2009 provedla úplný audit situace společnosti Trèves (postupy hloubkové kontroly). Zaměstnanci fondu FMEA sami rovněž přezkoumali a schválili plán restrukturalizace.
(83)
Kromě toho se podnik Trèves v rámci své restrukturalizace zavazuje k prodeji své činnosti „[…]“ při zohlednění průmyslové a sociální rovnováhy související s touto transakcí a s cílem přispět ke konkurenceschopnosti průmyslového nástroje nového celku Trèves.
(84)
S ohledem na výše uvedené došla Komise k závěru, že plán restrukturalizace, na jehož základě provedl fond FMEA investici do společnosti Trèves, lze považovat za věrohodný a reálný.
(85)
Hodnota vlastního kapitálu podniku Trèves před investicí fondu FMEA byla stanovena na [15-40] milionů EUR. Na tomto základě získal fond FMEA [ 50] % kapitálu společnosti Trèves prostřednictvím navýšení kapitálu o [5-15] milionů EUR. Komise musí ověřit, zda tato ocenění bylo odpovídající a obezřetné vzhledem k situaci podniku v té době.
(86)
Existuje několik metod, jak provádět odhad hodnoty vlastního kapitálu podniku (20). Často používanou metodou je metoda násobku ukazatele EBITDA. Umožňuje odhadnout hodnotu vlastního kapitálu společnosti za rok X vynásobením ukazatele EBITDA za tento rok X číslem (násobkem), který je považován za odpovídající pro dané odvětví, přičemž od výsledku je odečten čistý dluh.
(87)
Další metodou je analýza diskontovaných peněžních toků („Discounted Cash Flow Analysis“). Nominální hodnota volných peněžních toků („Free Cash Flows“) podniku v příštích letech je diskontována průměrnými váženými náklady kapitálu („Weighted Average Cost of Capital“ - „WACC“), přičemž od získané hodnoty je odečten čistý dluh.
(88)
Třetí metodou je metoda násobku obratu. Umožňuje posoudit hodnotu vlastního kapitálu společnosti za rok X vynásobením obratu za tento rok X číslem (násobkem), který je považován za odpovídající pro dané odvětví, přičemž od výsledku se odečte čistý dluh.
(89)
Fond FMEA použil k ocenění podniku Trèves před uskutečněním investice metodu analýzy diskontovaných peněžních toků a metodu násobku obratu. Podnik Trèves totiž nevykázal na konci roku 2008 kladný EBITDA, a proto první zmíněnou metodu násobku ukazatele EBITDA nebylo možné použít.
(90)
Bylo však možné použít metodu analýzy diskontovaných peněžních toků, která umožňovala zohlednit výhledy na obnovení ziskovosti a zahrnout tak do ocenění očekávaný přínos zlepšení výkonnosti podniku. Z obezřetnosti a k potvrzení výsledků byla použita rovněž metoda násobku obratu.
(91)
Metodou analýzy diskontovaných peněžních toků podniku byly náklady na kapitál resp. WACC daného odvětví zahrnující riziko specifické pro toto odvětví odhadnuty na 12 %. Fond FMEA poté vypočítal obezřetnější WACC [ 12] %, do kterého zahrnul zvláštní dodatečné rizikové prémie související s velikostí podniku a nelikvidností investice. Nakonec použil WACC v hodnotě [ 12] %, aby tak zohlednil doplňkové riziko spojené s transformací (tj. restrukturalizací) společnosti. Dlouhodobá hodnota společnosti (tzv. konečná hodnota) byla vypočítána z výsledků za rok 2011. Fond FMEA tak stanovil hodnotu vlastního kapitálu skupiny Trèves na [15-40] milionů EUR.
(92)
Pokud jde o metodu násobku obratu, použitý násobek uplatněný na obrat ke konci roku 2008 byl [0-1]. Tento násobek odpovídá násobkům srovnatelných společností, které byly zjištěny na trhu v době transakce. Je třeba zdůraznit, že tyto násobky dosáhly na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 historicky nejnižších úrovní v důsledku finanční a hospodářské krize, která silně poznamenala odvětví výroby automobilů a automobilových dílů (dlouhodobý průměr násobku obratu v odvětví výroby automobilů a automobilových dílů totiž činí 0,51). Při použití násobku [0-1] činí hodnota vlastního kapitálu podniku Trèves [15-40] milionů EUR.
(93)
Přesto, že je tedy násobek [0-1] třeba považovat za historicky nízký, fond FMEA použil hodnotu vycházející z tohoto násobku a nikoli hodnotu vycházející z dlouhodobého průměrného násobku nebo z násobku zprůměrovaného na více let. Fond FMEA stejně tak nepoužil ocenění, které vyplývá z analýzy diskontovaných peněžních toků. Z výše uvedeného vyplývá, že ocenění vlastního kapitálu podniku Trèves, které předcházelo investici fondu bylo přiměřené a obezřetné. Toto ocenění se totiž blíží spodní hranici rozpětí stanoveného metodou analýzy diskontovaných peněžních toků a burzovních násobků. Ocenění provedené za těchto okolností je příznivé pro soukromého investora, neboť potenciálně zlepšuje vyhlídky na přidanou hodnotu vzhledem k perspektivě návratu násobků ocenění na jejich historické průměrné hodnoty.
(94)
Navíc je třeba poznamenat, že investice fondu FMEA není omezena pouze na kapitálový vklad ve výši [5-15] milionů EUR, kterým fond získal [ 50]% podíl ve skupině Trèves. Fond FMEA také vložil [40-50] milionů EUR v podobě dluhových cenných papírů umožňujících přístup ke kapitálu (dluhopisů převoditelných na akcie) a poskytujících úrokový výnos [ 8] % ročně. Tato struktura je komplexní strukturou, kterou by u odvětví, jako je odvětví dodavatelů automobilového průmyslu, požadoval soukromý investor. Poskytnutí značného množství dluhopisů převoditelných na akcie v poměru, který se mění v závislosti na výkonu firmy, je jedním z nejúčinnějších mechanismů kontroly, které existují.
(95)
Mechanismus, který uplatnil fond FMEA, je následující. Dluhopisy převoditelné na akcie mohou být splaceny prostřednictvím nově vydaných akcií společnosti Trèves. Poměr bude určen v roce 2011 v závislosti na dosažení hrubého provozního zisku ve výši […] %. Bude-li této meze dosaženo, fond FMEA obdrží […] % vlastního kapitálu splacením dluhopisů. Pokud této hranice dosaženo nebude, fond FMEA se stane držitelem […] % vlastního kapitálu. V zájmu vedení společnosti Trèves tedy je, aby zajistilo dosažení tohoto hrubého provozního zisku […]. Zájmy finančního investora i manažerů-akcionářů jsou tak těsně spojeny v zájmu co nejvyšší výsledné hodnoty společnosti.
(96)
Přístup, který obvykle volí soukromý investor, spočívá v posouzení vnitřního výnosového procenta, který plánovaný investiční projekt poskytuje. Za účelem výpočtu ročního IRR investice do podniku je nutné stanovit hodnotu vlastního kapitálu tohoto podniku v době, kdy se výnosnost očekává.
(97)
Jak již bylo uvedeno v bodech 85 až 87, existuje několik metod, jak provádět odhad hodnoty podniku. K ocenění hodnoty podniku v roce 2012, tj. v roce, ve kterém by fond FMEA mohl prodat svou kapitálovou účast (21), fond FMEA použil metodu násobku ukazatele EBITDA. Tato metoda je v tomto průmyslovém odvětví často používána ke stanovení podmínek vystoupení investora rizikového kapitálu nebo kvazi-kapitálu. Navíc při výpočtu očekávané výnosnosti na základě ukazatele EBITDA vychází fond FMEA z přiměřeného měřítka zotavení podniku, ke kterému má dojít v době mezi jeho investicí (25. května 2009) a koncem roku 2011. Kromě toho, tím, že vychází z předpokládaného EBITDA pro rok 2011 a nikoliv z vyššího EBITDA pro rok 2012, volí fond FMEA obezřetný přístup, který spočívá v ověření, že oživení podniku proběhne uspokojivě v poměrně krátké době (o něco více než dva roky).
(98)
Proto je v tomto případě procento IRR vypočítané fondem FMEA založeno na třech předpokladech uvedených v plánu restrukturalizace. Zaprvé, skupina Trèves by měla dosáhnout EBITDA na konci roku 2011 ve výši [50-80] milionů EUR. Zadruhé, hodnota podniku Trèves na konci roku 2011 je stanovena na základě násobku EBITDA ve výši [1-6]. Zatřetí, čistý dluh je odhadnut na [50-150] milionů EUR na konci roku 2011. Komise tedy musí stanovit, zda tyto tři předpoklady mohly být v době, kdy byla investice uskutečněna fondem FMEA, považovány za věrohodné a reálné.
(99)
Zaprvé, pokud jde o hodnotu ukazatele EBITDA v roce 2011, je třeba zdůraznit, že tato prognóza je založena na provedení plánu restrukturalizace. Jak je vysvětleno v bodech 76 a následujících, tento plán lze považovat za věrohodný a reálný. Je třeba připomenout, že snížení nákladů má být dosaženo především zvyšováním účinnosti pracovní síly a úsporami provozních nákladů, a to zejména díky […]. Snížení nákladů je také založeno na podstatném snížení stavu zaměstnanců (restrukturalizace se týká na celkem 1 300 zaměstnanců).
(100)
Zadruhé, násobek ukazatele EBITDA ([1-6]) použitý ke stanovení hodnoty společnosti odpovídá dlouhodobému průměrnému násobku odvětví vypočtenému pro období 2000-2009 ([1-6]), který byl z obezřetnosti snížen o typickou odchylku vzhledem k probíhající transformaci společnosti. Tento násobek je mírně vyšší než je násobek v odvětví v době investice (zhruba 4,2). Vycházet z hodnoty [1-6] pro ocenění na konci roku 2011 se však jeví jako dostatečně obezřetné, vzhledem k očekávanému růstu tohoto koeficientu, který se ostatně začal znatelně projevovat již v době investice ([1-6] v prosinci 2008 oproti [1-6] v květnu 2009). Tento násobek se zdá také velmi obezřetný s ohledem na dlouhodobé prognózy v tomto odvětví, které udávají násobky v rozmezí [1-6] až [1-6].
(101)
Zatřetí, prognózy vypracované v dubnu 2009 udávají zlepšení čistého dluhu, který měl být snížen z [100-200] milionů EUR na konci roku 2008 na [100-200] milionů EUR na konci roku 2010 (v předchozím období se zvýšil z [100-200] milionů EUR na konci roku 2005 na [100-200] milionů EUR na konci roku 2008). Vzhledem k výši předpokládaného agregovaného ukazatele EBITDA za období 2009-2011, absenci podstatných dodatečných nákladů spojených s hmotnými a nehmotnými investicemi a absenci dodatečných rezerv na náklady související s restrukturalizací se prognóza poklesu snížení o [0-30] milionů EUR zdá být obezřetná.
(102)
S ohledem na výše uvedené lze konstatovat závěr, že výpočet ukazatele IRR v době investice je založen na přiměřených předpokladech.
(103)
Pokud jde o otázku, zda je cílové IRR [ 12 %] přijatelné s ohledem na riziko, které investice představuje, jsou připomínky Komise následující.
(104)
Nejprve je třeba připomenout, že výpočet provedený na základě údajů popsaných v bodech odůvodnění 97 až 100 ve skutečnosti vede k IRR [ 15 %]. Z bezpečnostních důvodů a z obezřetnosti nicméně fond FMEA uplatnil na očekávaný zisk EBITDA v roce 2011 srážku ve výši […] %. V důsledku toho IRR [ 12 %] použité pro účely této analýzy je IRR, které vyplývá z pesimistického scénáře vývoje společnosti. Jak již bylo uvedeno, ze základního scénáře vyplývá IRR ve výši [ 15 %], zatímco z optimistického scénáře (překročení ukazatele EBITDA o […] %) vyplývá IRR ve výši okolo [ 20 %].
(105)
Nyní je třeba poznamenat, že vzhledem k nelikvidní povaze transakce není pro posouzení přiměřenosti předpokládaného IRR možné odkazovat na burzovní ceny srovnatelných transakcí (např. podřízených úvěrů) v době, kdy byla investice fondu FMEA uskutečněna. Některé skutečnosti popsané níže však umožňují posoudit „minimální“ IRR [ 12 %], které použil fond FMEA v květnu 2009.
(106)
Je třeba si v prvé řadě povšimnout toho, že výnosnost investic v odvětví dodavatelů automobilového průmyslu je často nízká. V průběhu pěti let, které předcházely krizi druhé poloviny roku 2008, činilo průměrné IRR 8,5 % (22). Profesionální investoři však často investovali do tohoto odvětví, neboť si byli vědomi potenciálního zisku spojeného s nízkým oceněním podniků v tomto odvětví (ve srovnání s ostatními odvětvími). V roce 2006 tak investoři, kteří investovali v době propadu trhu v roce 2003, zaznamenali výjimečné hodnoty IRR (více než 20 % ročně po dobu tří let).
(107)
K překonání konstatovaných průměrných výnosů musí mít tedy profesionální investor důkladnou znalost trhu, což je případ fondu FMEA, a zvolit takovou strukturu kapitálové účasti, která mu umožní optimalizovat výnosnost jeho investice, což je také případ investice fondu FMEA (viz úvahy o struktuře investice v bodech 94 a 95, jakož i o rozdělení přidané hodnoty v bodech 110 a 111).
(108)
Francouzské orgány se dále odvolávají na studii Francouzského sdružení kapitálových investorů (Association Francaise des Investisseurs en Capital, dále jen „AFIC“), které sleduje výkonnost odvětví soukromého vlastního kapitálu ve Francii. Tato studie vychází z údajů poskytnutých více než 120 subjekty spravujícími více než 500 investičních fondů. Práce sdružení AFIC uvádějí čistou výkonnost „růstového kapitálu“ mezi 14,1 % z konce roku 2007 a 10,8 % z konce roku 2008 (nejbližší datum od investice fondu FMEA). Růstový kapitál je podoblast odvětví soukromého vlastního kapitálu, která odpovídá investiční politice fondu FMEA (menšinová kapitálová účast a poskytnutí nových finančních prostředků). Při zohlednění nákladů na odměny správcovské společnosti, které jsou odhadnuty na nejvýše […], se cílové IRR, kterého je třeba dosáhnout, aby byla vykázána „tržní“ výkonnost, pohybuje v rozmezí od 12 do 15 %.
(109)
Měřítka, která byla dostupná v době investice, dále umožňují určit vážený průměr nákladů na kapitál („WACC“) stanovený podle modelu CAPM (23) a přizpůsobený odvětví francouzského automobilového průmyslu při zahrnutí zvláštních doplňkových rizikových prémií spojených s velikostí podniku Trèves a nelikvidnosti investice. S ohledem na tyto doplňující faktory související s rizikovou prémií lze odpovídající WACC odhadnout na [ 12] % v době investice, přičemž fond FMEA jej zvýšil na [ 12] % (viz bod 91). Je však třeba připomenout, že WACC je minimální procento výnosnosti požadované investory, kteří podniku poskytují finanční prostředky (akcionáři a věřitelé) na financování investičních projektů. WACC vypočtený pro podnik Trèves je proto významným ukazatelem, pokud jde o přijatelnost „minimálního“ IRR [ 12 %] (24).
(110)
Dále je třeba zdůraznit, že přidaná hodnota podniku Trèves nebude rozdělena mezi fond FMEA a původního akcionáře poměrně k jejich podílu na základním jmění podniku Trèves. Dohoda mezi akcionáři totiž stanoví, že v případě vystoupení investora v roce […] bude prvních […] milionů EUR hodnoty podniku přiděleno v plné výši fondu FMEA (první tranše). Dále pak výnos z prodeje v rozmezí částky […] milionů EUR a částky rovnající se výši investice FMEA kapitálově zhodnocené […] % za rok bude rozdělen mezi fond FMEA ([…] %) a původní akcionáře ([…] %) (druhá tranše). Z výnosu z prodeje, který přesáhne tuto hranici, obdrží fond FMEA […] % a původní akcionáři […] %.
(111)
Tato dohoda o rozdělení přidané hodnoty ochraňuje fond FMEA. Fond FMEA tak totiž získává významnou záruku, že IRR [ 12 %] jeho investice bude rychle dosaženo (toto procento odpovídá výše uvedenému WACC podniku Trèves). Tato dohoda výrazně podněcuje původní akcionáře a vedení společnosti k dosažení resp. překonání cílů plánu restrukturalizace, který by měl zajistit fondu FMEA IRR ve výši [ 12 %], [ 15 %] nebo [ 20 %] v závislosti na scénáři.
(112)
Z výše uvedeného tedy vyplývá, že předpokládané IRR [ 12 %] bylo přiměřené v době investice a přijatelné vzhledem k riziku, které tato investice představuje.
(113)
Na základě analýzy plánu restrukturalizace podniku Trèves, jeho ocenění před uskutečněním investice fondu FMEA, struktury této investice, předpokladů, na kterých je založeno IRR [ 12 %], přiměřenosti hodnoty tohoto IRR, a to zejména s ohledem na dohodu mezi akcionáři o rozdělení přidané hodnoty, je třeba konstatovat, že fond FMEA jednal za obdobných podmínek jako jsou podmínky, které by vyžadoval soukromý investor vzhledem k rizikovosti své investice vyplývající jak ze situace v automobilovém průmyslu v době investice, tak ze situace společnosti řešící určité finanční potíže. Jinými slovy, investice fondu FMEA ve výši 55 milionů EUR splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Investice tedy nezvýhodňuje podnik Trèves.
V.1.2 Splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění
(114)
Společnosti Trèves byl francouzskými správními orgány přiznán splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění v celkové výši 18,4 milionu EUR. S ohledem na toto opatření Komise nejprve přezkoumá kritérium zvýhodnění.
(115)
V souladu s rozhodovací praxí Komise a judikaturou nepředstavuje stanovení splátkového kalendáře dluhu veřejným věřitelem státní podporu, pokud je jeho chování srovnatelné s chováním soukromého věřitele, který „usiluje o navrácení jemu dlužných částek a který za tímto účelem uzavírá s dlužníkem dohody, podle kterých je pro nahromaděné dluhy stanoven splátkový kalendář nebo jsou jejich platby rozvrženy za účelem usnadnění jejich splácení“ (25).
(116)
Stanovení splátkového kalendáře dluhu představuje pro veřejné věřitele společnosti Trèves lepší řešení než nucené vymáhání. V případě nuceného vymáhání by totiž veřejní věřitelé získali vzhledem k celkovému zadlužení podniku pouze část svých nepřednostních pohledávek. Naopak stanovením splátkového kalendáře byly vytvořeny prvořadé hypotéky […] (článek […] protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009) za účelem zajištění těchto dluhů na daních a sociálním pojištění. Tato aktiva jsou uvedena v příloze č. 7 protokolu. Ke dni 31. prosince 2008 činila jejich čistá účetní hodnota [25-35] milionů EUR. Částka zajištění poskytnutých ve prospěch veřejných věřitelů tedy pokrývá více než 140 % výše jejich pohledávky, která je složena z jistiny (18,4 milionu EUR), sankčních poplatků a úroků z prodlení (viz bod 117).
(117)
Veřejným věřitelům podniku Trèves jsou také vypláceny úroky. Částka 18,4 milionu EUR byla totiž navýšena o sankční poplatky z prodlení ve výši [1-2] milionů EUR a o úroky z prodlení ve výši [1-2] milionů EUR, přičemž vše má být splaceno v období od […] do […] v měsíčních splátkách ve výši […] EUR. Součet sankčních poplatků a úroků z prodlení činí [2-4] milionů EUR, tj. [10-20] % z jistiny, což představuje při váženém průměru doby trvání splátkového kalendáře roční úrok ve výši [0-10] %. Tato sazba byla od počátku vyšší než sazby přiznané finančními institucemi u úvěrů poskytnutých podniku Trèves v rámci protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009, a to jak u nového úvěru, tak u konsolidačního úvěru (26).
(118)
K tomu je třeba poznamenat, že k závazku veřejných věřitelů došlo současně s významným závazkem bank (konsolidační úvěr [30-60] milionů a nový úvěr [10-30] milionů EUR). Kromě toho protokol o dohodě výslovně uvádí, že zajištění poskytnutá bankám jsou nepřednostní […], což znamená, že tito věřitelé nemohou uplatňovat žádné zajištění, dokud nebudou plně uspokojeni přednostní veřejní věřitelé.
(119)
Skupině Trèves nebylo navíc přiznáno žádné prominutí dluhu na daních nebo na sociálním pojištění.
(120)
Francouzské orgány dále potvrdily, že současný splátkový kalendář nepředstavoval žádné prodloužení nebo změnu předchozího splátkového kalendáře.
(121)
Z výše uvedeného proto vyplývá, že splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění byl podniku Trèves poskytnut francouzskými správními orgány na základě předpokladů považovaných za věrohodné, z nichž vychází plán restrukturalizace (viz oddíl V) a za podmínek přijatelných pro soukromého věřitele v tržním hospodářství jednajícího za stejných podmínek.
V.2 Závěr ohledně posouzení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(122)
Ze skutečností uvedených v oddíle V.1. vyplývá, že investice fondu FMEA ve výši 55 milionů EUR ani splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR skupinu Trèves nezvýhodňuje. Tato opatření tudíž nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
VI. OBECNÝ ZÁVĚR
(123)
Po důkladném přezkumu těchto opatření Komise konstatuje, že tato opatření nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek I
Obě opatření přijatá vůči podniku Trèves, která spočívají v investici Fondu pro modernizaci výrobců automobilových dílů (FMEA) ve výši 55 milionů EUR a v poskytnutí splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR Francouzskou republikou, nepředstavují podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 20 päivänä huhtikuuta 2011,
Ranskan tasavallan toteuttamasta oletetusta tuesta Trèves-yritykselle C 4/10 (ex NN 64/09)
(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 2585)
(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2011/676/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I. MENETTELY
(1)
Komissio sai tietää keväällä 2009 ilmestyneiden lehtiartikkeleiden perusteella, että Trèves-yritys oli saanut Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles -rahastolta, jäljempänä ’FMEA’, 55 miljoonan euron sijoituksen. Komissio pyysi Ranskan viranomaisilta asiasta tietoja 5 päivänä toukokuuta 2009, 11 päivänä kesäkuuta 2009, 10 päivänä heinäkuuta 2009 ja 4 päivänä marraskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. Viranomaiset vastasivat kirjeillä (tai sähköpostiviesteillä), jotka oli päivätty 5 päivänä kesäkuuta 2009, 23 päivänä kesäkuuta 2009, 18 päivänä elokuuta 2009, 18 päivänä marraskuuta 2009 ja 23 päivänä joulukuuta 2009.
(2)
Lisäksi 8 päivänä tammikuuta 2010 pidettiin Ranskan viranomaisten pyynnöstä kokous komission tiloissa. Kokouksen jälkeen Ranskan viranomaiset toimittivat lisätietoja sähköpostitse 15 päivänä tammikuuta 2010.
(3)
Komissio ilmoitti 29 päivänä tammikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Ranskalle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely FMEA:n sijoituksesta sekä Ranskan viranomaisten Trèvesille myöntämästä sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelystä, jäljempänä ’velkajärjestely’. Ranska toimitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevat huomautuksensa 25 päivänä maaliskuuta 2010.
(4)
Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä.
(5)
Komissio on saanut asiasta huomautuksia seuraavilta asianomaisilta: Italian tasavalta, Trèves-yritys, PSA Peugeot Citroën -konserni, Renault-konserni, Trèves-yrityksen kilpailija, joka haluaa pysyä nimettömänä, sekä FMEA (3). Komissio toimitti nämä huomautukset Ranskalle lausuntoa varten ja sai sen lausunnon 5 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Ranskan viranomaisten kanssa myös pidettiin kokous 18 päivänä marraskuuta 2010. Komissiolle toimitettiin myös lisätietoja sähköpostitse 21 päivänä joulukuuta 2010 ja 22 päivänä helmikuuta 2011.
II. KUVAUS TARKASTELTAVANA OLEVISTA TOIMENPITEISTÄ
(6)
Ennen tarkasteltavana olevien toimenpiteiden kuvaamista esitellään Fonds Stratégique d’Investissement, jäljempänä ’FSI’, FMEA, FMEA:n hallintayhtiö CDC Entreprises (ks. II.1 kohta) ja Trèves-yritys sekä siihen liittyvät toimenpiteet (ks. II.2 kohta). Samoin esitellään syyt, jotka johtivat FMEA:n sijoitusta ja sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyä koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen (II.3 kohta).
II.1 FSI, FMEA ja CDC Entreprises
(7)
FSI perustettiin vuonna 2008 alkaneen kriisin vuoksi Ranskan talouden tukemista varten. Hieman tämän jälkeen FSI perusti yhdessä PSA Peugeot Citroën -konsernin, jäljempänä ’PSA’, ja Renault-konsernin, jäljempänä ’Renault’, kanssa FMEA:n. FSI tukee kaikentyyppisiä yrityksiä talouden alasta riippumatta, mutta FMEA toimii ainoastaan autoteollisuuden alihankkijoiden hyväksi.
(8)
Ranskan hallitus perusti FSI:n, 20 miljardin euron rahaston, joulukuussa 2008 vastaamaan sellaisten yritysten oman pääoman tarpeista, joiden katsottiin edistävän Ranskan talouden kasvua ja kilpailukykyä. FSI:n johdon mukaan se investoi ainoastaan yrityksiin, joiden kasvu- ja kilpailukykynäkymät ovat Ranskan talouden kannalta suotuisat.
(9)
FIS:stä 49 prosenttia on Ranskan valtion ja 51 prosenttia Caisse des Dépôts et Consignation -rahoituslaitoksen, jäljempänä ’CDC’, omistuksessa. CDC ja sen tytäryritykset muodostavat Ranskan yleistä etua ja taloudellista kehitystä edistävän valtion omistaman konsernin (4), jonka johtajat nimitetään asetuksella.
(10)
FSI:n hallintoneuvostoa johtaa CDC:n pääjohtaja, ja siihen kuuluu puheenjohtajan lisäksi kuusi jäsentä, joista yksi edustaa CDC:tä, kaksi Ranskan valtiota (Ranskan valtion osakkuuksia hoitavan viraston pääjohtaja ja yritysasioita johtavan viraston pääjohtaja) ja kolme yritysten etuja (yritysten SCOR, Essilor ja Artémis johtajat).
(11)
FMEA on riskipääomarahasto, jolla edistetään autoteollisuuden kilpailukykyisten alihankkijoiden markkinoilletuloa. Erityisesti alihankkijoiden olisi pystyttävä tarjoamaan asiakkailleen tutkimus- ja kehittämiskapasiteettia sekä vahvaa kansainvälistä yhteistyötä. FMEA tekee enintään 60 miljoonan euron sijoituksia yksinomaan siihen osallistuvien tahojen eduksi yksin tai yhdessä muiden yksityisten sijoittajien tai rahastojen kanssa.
(12)
FMEA perustettiin 25 päivänä maaliskuuta 2009 osana Ranskan tasavallan presidentin 4 päivänä joulukuuta 2008 ilmoittamaa autoteollisuuden tukisuunnitelmaa. Sen pääoma on 600 miljoonaa euroa, ja sen rahoittajia ovat FSI (200 miljoonaa euroa), PSA (200 miljoonaa euroa) ja Renault (200 miljoonaa euroa).
(13)
Hallinnosta vastaa CDC:n tytäryritys CDC Entreprises. Sijoituspäätökset tekee siis CDC Entreprises.
(14)
FMEA:lla on valintakomitea ja sijoituskomitea, jotka vastaavat sijoitusten valmistelusta, ennen kuin hallintayhtiö CDC Entreprises toteuttaa ne käytännössä. Kaikki kolme sijoittajaa, PSA, Renault ja FSI, toimivat komiteoissa samanarvoisina.
(15)
FMEA:n täytäntöönpanomääräysten mukaan hallintayhtiön on kuultava valintakomiteaa sijoitushankkeiden strategisesta luonteesta. Nämä lausunnot eivät sido hallintayhtiötä. Ne hyväksytään kahden kolmasosan enemmistöllä.
(16)
Sijoituskomiteaa on kuultava ennen jokaista investointia tai disinvestointia tai jokaista kertaa, kun sijoituspolitiikan kriteereistä ja säännöistä poiketaan. Myös komitean lausunnot investointi- tai disinvestointihankkeista hyväksytään kahden kolmasosan enemmistöllä eivätkä ne sido hallintayhtiötä. Jos yksi kolmesta sijoittajasta antaa kielteisen äänen, annettua lausuntoa pidetään kuitenkin kielteisenä. Tällöin investointi- tai disinvestointihanke lähetetään takaisin valintakomiteaan.
(17)
CDC Entreprises on merkittävä toimija Ranskan pääomasijoitusalalla. Sen on noudatettava kaikkia Ranskan rahoitusmarkkinaviranomaisen asettamia sääntöjä, jotka koskevat varainhoitoa kolmansien osapuolten puolesta. Erityisesti näitä ovat sijoitusten valinnan riippumattomuutta ja eturistiriitojen estämistä koskevat säännöt. CDC Entreprises hallinnoi muun muassa FSI:n sijoituksia pörssissä noteeraamattomiin pk-yrityksiin sekä CDC:n ja muiden sijoittajien puolesta tehtyjä sijoituksia.
(18)
CDC omistaa CDC Entreprisesin kokonaan. CDC Entreprisesin hallintoneuvosto nimeää CDC Entreprisesin puheenjohtajan ja pääjohtajan. Tämän hallintoneuvoston jäsenet nimeää CDC.
(19)
CDC Entreprises on tehnyt FSI:n kanssa avustus- ja neuvontasopimuksen, jonka mukaan FSI:n erityisesti nimeämä ryhmä avustaa CDC Entreprisesiä sijoitushankkeiden ennakkovalinnassa (mm. toteutettavuustutkimukset ja riskinarviointi sekä niiden täytäntöönpanoon liittyvät tutkimukset ja apu) ja jo toteutettujen sijoitusten seurannassa.
(20)
FMEA:n komiteoiden organisaatio ja toiminta ovat sellaiset, että ainoastaan CDC Entreprises voi päättää FMEA:n sitoumuksista. Komiteoiden päätökset eivät sido hallintayhtiötä (lukuun ottamatta poikkeuksia sijoituspolitiikkaa ja eturistiriitojen hallintaa koskeviin kriteereihin ja sääntöihin, jotka eivät ole kyseisen asian kannalta merkityksellisiä). Ranskan viranomaiset ovat tarkentaneet, ettei CDC Entreprises ole koskaan katsonut tarpeelliseksi vastustaa sijoituksista annettua komiteoiden lausuntoa.
(21)
Kaaviossa 1 esitetään yhteydet Ranskan valtion, CDC:n, CDC Entreprisesin, FSI:n, FMEA:n, PSA:n ja Renault’n välillä.
Kaavio 1
Yhteydet Ranskan valtion, CDC:n, CDC Entreprisesin, FSI:n, FMEA:n, PSA:n ja Renault’n välillä
II.2 Trèves-yritys ja sitä koskevat toimenpiteet
(22)
Trèves on moottoriajoneuvojen sisätiloissa käytettäviin osiin erikoistunut yritys. Ennen parhaillaan toteutettavan rakenneuudistussuunnitelman (joka koskee 1 300:aa henkilöä) täytäntöönpanoa sen henkilöstömäärä oli noin 6 500. Sen toiminta jakautuu kolmeen osaan: akustiikkaan liittyvät osat (5), istuimet ja niiden osat sekä tekstiiliosat. Yrityksellä oli 9 tehdasta (joista 2 on jo suljettu), ja se toimii 14 maassa (esimerkiksi Espanjassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Portugalissa, Sloveniassa ja Tšekissä). Sen liikevaihdosta 40 prosenttia toteutuu Ranskassa. Yrityksen suurimmat asiakkaat ovat Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan ja Toyota.
(23)
Vähän ennen kuin vuoden 2008 kriisi alkoi, Trèves alkoi hyötyä ensimmäisestä, vuonna 2005 aloitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta, jonka tavoitteena oli vähentää henkilöstöä ja järkeistää tuotantokapasiteettia. Kriisin alkaessa Trèves päätti muuttaa ja laajentaa rakenneuudistussuunnitelmaansa ja toivoi voivansa keskustella lainanantajiensa kanssa sovittelumenettelyssä (6).
(24)
Trèvesin osakkeenomistaja (ainoa osakkeenomistaja, holdingyhtiö Severt), Trèves-konsernin yhtiöt, lainanantajat (eli pankit) ja FMEA tekivät tämän jälkeen 25 päivänä toukokuuta 2009 sovittelupöytäkirjan. Pöytäkirjan perustana on rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano (suunnitelma esitellään V.1.1 kohdassa).
(25)
Rakenneuudistussuunnitelman rahoitustarpeeksi arvioitiin [110-140] (7) miljoonaa euroa. Eri osapuolet tekivät tätä varten 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyssä pöytäkirjassa kuvatut sitoumukset.
(26)
Autonvalmistajat Peugeot ja Renault sitoutuivat osallistumaan rahoitukseen 33,3 miljoonalla eurolla […].
(27)
Trèves-konserni sitoutui pyrkimään kaikin keinoin tuottamaan vuoden 2009 aikana voiton, joka kattaa [5-20] prosenttia käteistarpeista eli [5-30] miljoonaa euroa.
(28)
Pankit myönsivät uuden [10-30] miljoonan euron lainan. Lisäksi pankit sopivat [30-60] miljoonan euron vakautuslainasta, jolla on tarkoitus korvata voimassa olevat lyhytaikaiset lainat ([0-20] miljoonaa euroa) sekä keskipitkän ajan lainat ([30-40] miljoonaa euroa). Uusi laina ja vakautuslaina on maksettava takaisin kokonaisuudessaan […] 2014 mennessä.
(29)
FMEA:n tuki yritykselle on noin 55 miljoonaa euroa. Tästä [40-50] miljoonaa euroa on pääomalainoja (nk. ORAPA-lainoja, obligation remboursables en action à parité ajustable eli vaihtovelkakirjalaina, jossa on liukuva pariteetti), arvopapereina, joissa on [ 8] prosentin kiinteä korko. Samaan aikaan myönnettiin [5-15] miljoonan euron pääomankorotus (uusien kantaosakkeiden merkintä), jolloin FMEA:n osuudeksi Trèvesin pääomasta tuli [ 50] prosenttia.
(30)
Julkiset velkojat hyväksyivät 18,4 miljoonan euron sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyn […]. Siihen sisältyy Trèvesin sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen takaisinmaksun järjestäminen uudelleen sekä sakkomaksujen ja viivästyskorkojen maksu.
II.3 Menettelyn aloittamisen syyt
(31)
Trèvesin rakenneuudistussuunnitelman rahoittamiseen tarvitaan uusia varoja yhteensä [100-120] miljoonaa euroa (vakautuslaina ei sisälly määrään). Tästä määrästä FMEA:n osuus on 55 miljoonaa euroa. Sen lisäksi sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyyn käytettiin 18,4 miljoonaa euroa. Komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilynsä siitä, ovatko kaksi viimeksi mainittua toimenpidettä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(32)
Komissio totesi, että useiden tekijöiden perusteella FMEA:n sijoitus vaikuttaisi olevan valtiolta peräisin oleva investointi. Ensivaikutelma on, että investointi on tehty valtion varoista ja johtuu valtiosta (8). Komission epäilyt perustuvat erityisesti FSI:n, FMEA:n ja CDC Entreprisesin edellä kuvattuun toimintaan.
(33)
Komissio epäilee myös, noudatetaanko kyseisessä investoinnissa markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. Komissio ei kyennyt erityisesti sekä autoteollisuuden että taloudellisissa vaikeuksissa (9) olleen yrityksen tilanteen vuoksi toteamaan varmuudella ensinnäkään, olivatko rakenneuudistussuunnitelman hypoteesit uskottavia, realistisia ja varovaisia. Toiseksi se ei voinut vahvistaa, että Trèvesin arvonmääritys ennen sijoitusta oli varovainen, eikä kolmanneksi, että arvio [ 12] prosentin sisäisestä tuottoasteesta (10) oli riittävä FMEA:n ottamaan riskiin nähden.
(34)
Komissio pohtii myös, voidaanko Ranskan viranomaisten toimintaa sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyn yhteydessä verrata samoissa olosuhteissa toimivaan yksityiseen velkojaan, joka pyrkii perimään takaisin saatavansa. Komissiolla ei ollut käytössään kaikkia tietoja, joiden perusteella se olisi voinut todeta, että julkiset velkojat olivat 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn sovittelupöytäkirjan mukaan ainakin yhtä suotuisassa tilanteessa kuin Trèvesin yksityiset velkojat (eli pankit), jotka myös suostuivat järjestämään saamisensa uudelleen vakautuslainan avulla. Komissio esittää näin ollen epäilynsä siitä, noudatetaanko sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyssä markkinataloudessa toimivaa yksityistä velkojaa koskevaa periaatetta.
(35)
Komissio mainitsee menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että jos edellä mainitut kaksi toimenpidettä katsottaisiin valtiontueksi, niiden soveltuvuutta voitaisiin tarkastella valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen komission suuntaviivojen (11), jäljempänä ’suuntaviivat’, perusteella. Komissio kuitenkin toteaa, ettei se tässä vaiheessa voi vahvistaa varmuudella, että kaikki mainituissa suuntaviivoissa vaaditut edellytykset täyttyisivät.
III. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(36)
Trèves-konserni toimitti huomautuksensa komissiolle 2 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyssä kirjeessä. Sen mukaan säännöt ja edellytykset, joiden mukaan FMEA teki sijoituksensa Trèves-konserniin, sekä sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestely eivät kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.
(37)
Trèves-konsernin mukaan käsitys, että tuki johtuisi valtiosta, on perusteeton, sillä Trèves valitsi FMEA:n kautta sitoumuksen kahden kansainvälisesti toimivan autonvalmistajan kanssa, joiden osuus on [ 50] prosenttia sen liikevaihdosta. Se kiistää myös komission näkemyksen, jonka mukaan yhtiön piti vedota valtion varoihin. FMEA:n varat tulevat sen mukaan yksityisiltä toimijoilta, ja muiden yksityisten sijoittajien (pankkien) osallistuminen yhtiön rahoitukseen osoittaa, että se kykeni huolehtimaan rahoituksestaan markkinaolosuhteissa.
(38)
Lisäksi Trèves-konserni torjuu täysin komission analyysin Trèves-yrityksen taloudellisesta tilanteesta vuosina 2005-2008. Sen mukaan komissio sekoittaa autoteollisuuden yleisen kriisin vuonna 2008 sellaisen yksittäisen yrityksen tilanteeseen, jonka liikevaihto on kasvanut keskeytyksettä ja merkittävästi vuosien 1999 ([500-700] miljoonaa euroa) ja 2004 ([900-1 100] miljoonaa euroa) välillä. Autoteollisuuden kriisi vuoden 2008 jälkipuoliskolla hankaloitti kasvua. Vuosina 2005 ja 2009 laadittujen rakenneuudistussuunnitelmien tavoitteena ei ollut poistaa käteisongelmia. Sen sijaan niillä pyrittiin järkeistämään yrityksen tuotantokapasiteettia vaikeassa suhdannetilanteessa, ei pelastamaan yritystä, kuten Trèvesin EBITDA:n (12) edistyminen vuosina 2005-2007 sekä tuloksen kohentuminen vuodesta 2009 osoittaa.
(39)
Trèves-konserni myös vastustaa sitä, että komissio antaa painoarvoa Ranskan teollisuusministerin ilmoitukselle, jonka mukaan ilman valtion väliintuloa Trèves olisi jättänyt konkurssihakemuksen. Kiristyneessä yhteiskunnallisessa ilmapiirissä annettua subjektiivista poliittista lausuntoa ei voida käyttää yrityksen todellisen taloudellisen tilanteen ja rahoitustilanteen arviointiin.
(40)
Tämän vuoksi FMEA:n sijoitus Trèves-yritykseen on kiistatta järkevä niin taloudellisesti kuin toimialankin kannalta. Yritys muistuttaa, ettei FMEA ollut ainoa sijoittaja, vaan esiin tuli muitakin mahdollisia sijoittajia, ja FMEA:lla oli yksityisiä kumppaneita. Toisin kuin komissio vaikuttaa olettavan, FMEA:n tekemän sijoituksen taloudelliset ja toimialaan liittyvät perustelut eivät ole ristiriidassa keskenään. Trèves-konsernin mukaan se, että valmistaja omistaa osan alihankkijastaan toimialaan liittyvien yhteyksien vahvistamisen ja kasvusta koituvan edun hyödyntämisen vuoksi, on autoteollisuudessa vakiintunut tapa.
(41)
Trèves-konserni on myös sitä mieltä, että markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan periaatetta on noudatettu. Sijoituksen ehdot ovat hyvin tiukat sekä FMEA:n kannalta edulliset. Trèves-yrityksellä oli vuosina 2008-2009 käytettävissään keskeiset voimavarat, joilla varmistettiin nopea paluu kannattavuustilanteeseen (toiminnan aloittaminen ja kasvu kasvavan talouden maissa, autonvalmistaja-asiakaskunnan monipuolistuminen, merkittävä panos tutkimus- ja kehittämistyöhön). Trèvesin toimialaan ja rahoitukseen liittyvä rakenneuudistussuunnitelma laadittiin varovaisten ja kohtuullisten ennusteiden perusteella sen jälkeen, kun yrityksen tilanteesta oli tehty kattava selvitys. Trèves-yrityksen hyvä tulos vuosina 2009 ja 2010 osoittaa, että sijoitus oli järkevä.
(42)
Trèves-konserni katsoo myös, että jos FMEA:n tekemä sijoitus kuuluisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, tuki olisi suuntaviivojen mukaista, sillä yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus on palannut, Trèvesin rakenneuudistus ei vääristä kilpailua ja korvaavia toimenpiteitä on osittain jo pantu täytäntöön ([…], tuotantokapasiteetin vähentäminen, henkilöstömäärän pienentäminen ja se, että Trèvesin rakenneuudistuksessa väitetyn valtiolta peräisin olevan rahoituksen osuus on tiukasti rajattu rakenneuudistuksen kustannusten vähimmäismäärään).
(43)
Trèves-konserni arvioi, että sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestely noudattaa markkinataloudessa toimivaa yksityistä velkojaa koskevaa periaatetta. Komissio ei voi Trèvesin mukaan olettaa, että vaikka rahoitus katsottaisiin valtiontueksi, uudelleenjärjestely ei voisi olla rahoitusalan viranomaisten kannalta järkevä. Siihen sisältyy sakko- ja myöhästymismaksuja, korkeampi korko kuin se, johon yksityisellä velkojalla olisi lain mukaan oikeus, sekä ensisijaisia kiinnityksiä […], ja valtion viranomaisten rinnalla tukea ovat antaneet yksityiset velkojat.
(44)
FMEA toimitti huomautuksensa komissiolle 22 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. FMEA torjuu käsityksen, että sijoitus Trèves-yritykseen olisi valtiontukea, koska se voi valita sijoituskohteensa sekä toimintatapansa itsenäisesti.
(45)
FMEA painottaa, että se päättää sijoituksistaan riippumattomasti. Tämä riippumattomuus on tulosta sen yhtiöjärjestyksestä sekä hallintotavasta. FMEA on riskipääomarahasto ja sillä on hallintayhtiö, johon sovelletaan kolmansien osapuolten puolesta hallinnoivien tahojen sääntöjä. Koska hallintayhtiö on sääntömääräisesti riippumaton ja voi valita sijoituksensa ja koska se suojaa osakkaidensa varallisuuden etuja, FMEA:n itsenäisyys sijoituspäätöksen tekovaiheessa säilyy. FMEA:n neuvoa-antavien komiteoiden, valinta- ja sijoituskomitean, lausunto voidaan antaa ainoastaan jommankumman autonvalmistajan hyväksynnällä. Tähän mennessä hallintayhtiö CDC Entreprises ei ole koskaan poikennut komiteoiden antamista lausunnoista. Tämän seurauksena yksityisten sijoittajien eli Renault’n ja Peugeot’n vaikutus on määräävä valittaessa ja määritettäessä sijoitushankkeita.
(46)
FMEA:n sijoitus Trèves-yritykseen on osoitus FMEA:n sijoituspolitiikasta, jossa suositaan innovointikapasiteetiltaan ja kasvu- ja tuottomahdollisuuksiltaan vahvoja autoteollisuuden alihankkijoita. Trèves-yritys on kuitenkin Euroopassa suurimpia alihankkijoita, joka kiinnosti myös […] muuta yksityistä rahastoa. Yrityksen tuloksen selvä parantuminen vuodesta 2010 osoittaa, että sen esittämä rakenneuudistussuunnitelma on todellinen ja soveltuva. Yrityksen ohimenevät, talous- ja rahoituskriisistä johtuvat vaikeudet ovat antaneet FMEA:lle mahdollisuuden neuvotella sijoitukselle erittäin suotuisat ehdot.
(47)
FMEA katsoo näin ollen, ettei sen sijoitusta voida pitää valtiontukena.
(48)
Renault toimitti huomautuksensa komissiolle 6 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Se torjuu komission väitteet, joiden mukaan sen osakkuus FMEA:ssa olisi liittynyt valtion sille huhtikuussa 2009 myöntämään lainaan. Yritys muistuttaa, ettei sillä ollut rahaston perustamisen aikaan 20 päivänä tammikuuta 2009 (13) tietoja mahdollisesta tulevasta lainasta, jonka valtio myöntäisi autonvalmistajille. Sille huhtikuussa 2009 myönnetyn lainan tavoitteena oli yrityksen yleisten tarpeiden rahoittaminen, koska rahoitusmarkkinat olivat supistuneet vuoden 2008 neljännellä ja vuoden 2009 ensimmäisellä vuosineljänneksellä.
(49)
Renault’n osallistuminen FMEA:an oli myös perusteltua taloudellisista, toimialaan liittyvistä ja rahoituksellisista syistä. Renault’n on strategisesti ja rahoituksellisesti välttämätöntä vahvistaa monen vuoden hankintatilannettaan, tukeutua tässä terveisiin ja kilpailukykyisiin toimittajiin ja odottaa investoinnille vastinetta. FMEA:n ansiosta Renault voi investoida alan parhaisiin yrityksiin, kuten Trèves-yritykseen, joka on edelleen Euroopan autoteollisuuden kannalta keskeisen tärkeä toimija. FMEA:n tuki noudattaa tämän vuoksi samaa lähestymistapaa kuin Renault’n, joka on itse markkinataloudessa järkevästi toimiva sijoittaja.
(50)
Renault-yritys on FMEA:n kanssa varauksetta samaa mieltä huomautuksista, jotka tämä esitti tämän vastauksena komission muodollisen menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen ja jotka koskivat sen roolia FMEA:n hallinnossa, tämän toimintamuotoa, riippumattomuutta ja hallintayhtiön riippumattomuutta viranomaisista.
(51)
PSA toimitti huomautuksensa komissiolle 6 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Sen mukaan FMEA:n sijoitus Trèves-yritykseen on paitsi kannattava, myös vastaa sen taloudellisia ja strategisia etuja.
(52)
PSA:n osakkuus FMEA:ssa johtuu siitä, että autonvalmistajalla ja rahastolla on yhteinen halu investoida strategisiin, innovointikapasiteetiltaan vahvoihin yrityksiin, jotka pystyvät takaamaan toimitusvarmuuden ja vahvistamaan mahdollisimman hyvin autoalan alihankkijoiden tilannetta. PSA arvioi lisäksi, että FMEA:n sijoitus vastaa sen tuottovaatimuksia suhteessa otettuun riskiin.
(53)
PSA korostaa, ettei sen päätös osallistua FMEA:an liittynyt maaliskuussa 2009 tehtyyn 3 miljardin euron suuruiseen, Ranskan valtion ja PSA:n välillä tehtyyn lainasopimukseen.
(54)
Eräs Trèvesin kilpailija, joka haluaa pysytellä nimettömänä, toimitti huomautuksensa komissiolle 23 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Se yhtyy komission 29 päivänä tammikuuta 2010 antamassa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tekemään analyysiin. Sen mukaan Trèves-yrityksellä oli taloudellisia vaikeuksia jo ennen talouskriisin alkamista eikä se tämän vuoksi voi hyötyä unionin tilapäisten puitteiden piiriin kuuluvista toimenpiteistä. Lisäksi Trèvesin taloudellisesta tilanteesta riippumatta sen mahdollisesti saamiin valtiontukiin olisi liityttävä merkittävät korvaavat toimenpiteet kilpailulle aiheutuvien hyvin merkittävien kielteisten vaikutusten vuoksi. Jos tuen ainoa tarkoitus on pitää keinotekoisesti yritystä toiminnassa alalla, jolla on pitkäaikaista rakenteellista ylikapasiteettia, se ei ole perusteltu. Kilpailija arvioi, että Trèves-yritys olisi pakotettava rajoittamaan toimintaansa markkinoilla myymällä tytäryrityksiä tai supistamalla toimintaa rajusti ja käyttämällä enemmän omia varojaan rakenneuudistukseensa.
(55)
Italian talouskehitysministeriö toimitti huomautuksensa komissiolle 15 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Se on komission kanssa samaa mieltä (14) kahdesta keskeisestä kysymyksestä: FMEA:n sijoitus on selvästi valtiontukea, koska siihen on käytetty julkisia varoja, ja tämäntyyppisellä tuella on tarkoitus tukea yrityksiä, jotka olivat ennen vuoden 2008 toista vuosineljännestä suuntaviivoissa tarkoitetuissa taloudellisissa vaikeuksissa.
IV. RANSKAN HUOMAUTUKSET
(56)
Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle huomautuksensa 29 päivänä tammikuuta 2010 aloitetusta muodollisesta tutkintamenettelystä 25 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyssä kirjeessä.
(57)
Ranskan viranomaisten mukaan FMEA:n Trèves-yritykseen tekemän sijoituksen yksityiskohdat ja edellytykset eivät kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska sijoitusta ei tehty valtion varoista, vaan pääosin yksityisistä varoista, jotka eivät johdu valtiosta. Ranskan viranomaiset katsovat, että vaikka FMEA:n varoja pidettäisiin valtion varoina ja sijoituspäätös johtuisi valtiosta, sijoitus täyttää kaikki markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan tekemän sijoituksen tunnusmerkit. Viranomaisten mukaan myös julkisten velkojien kanssa sovittu sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestely vastaa tilannetta, jossa markkinataloudessa toimiva yksityinen velkoja pyrkii perimään saatavansa.
(58)
Ranskan viranomaiset ovat sitä mieltä, ettei FMEA:n sijoitus tarkoittanut valtion varojen siirtoa asiaa Stardust Marine (15) koskevassa oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla. FMEA:n varat ovat autonvalmistajien PSA ja Renault (2/3) osalta täysin yksityisiä, ja vaikka ne ovat FSI:n (1/3) osalta peräisin julkisista varoista, ne eivät ole valtion jatkuvassa valvonnassa. FSI perustettiin yksityisen sijoitusrahaston mallin mukaisesti osakeyhtiöksi, ja se kilpailee muiden yksityisten sijoitusrahastojen kanssa. Se tekee pitkäaikaisia sijoituksia, joiden tavoite on kannattavuus.
(59)
FMEA:n hallintayhtiö CDC Entreprises ei myöskään toimi yhtiöjärjestyksensä ja toimintamallinsa perusteella viranomaisten alaisuudessa. Se on yhtiöjärjestyksensä vuoksi oikeudellisesti riippumaton CDC:stä ja tekee sijoituksensa ainoastaan osakkaidensa eduksi ja kilpailee yksityisten sijoittajien kanssa tai toimii niiden kanssa yhteistyössä. CDC Entreprises siis hallinnoi FMEA:n varoja täysin itsenäisesti. Se teki sijoituksen Trèvesiin FMEA:n valinta- ja sijoituskomiteoiden suositusten mukaisesti, eikä valtio puuttunut tähän mitenkään. Tämän vuoksi Ranskan viranomaiset toteavat, että toisaalta sijoitetut varat eivät ole valtion varoja, sillä ne eivät ole valtion jatkuvassa valvonnassa eivätkä siis viranomaisten hallussa, ja toisaalta sijoituspäätös ei johdu valtiosta, sillä CDC Entreprisesin toimintaa ohjaa ainoastaan FMEA:n osakkaiden yksinomainen etu ja se toimii täysin riippumattomasti.
(60)
Ranskan viranomaiset toteavat, että FMEA:n sijoitus noudattaa markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan periaatetta, koska FMEA:n sijoituspolitiikassa suositaan autoalalla sellaisia kannattavia ja strategisia hankkeita, jotka ovat voimakkaassa kasvussa ja joihin liittyy innovointikapasiteettia. Sijoitus Trèvesiin tehtiin realistisen ja tarkan, useiden yksityisten analyytikkojen tarkastaman liiketoimintasuunnitelman pohjalta. FMEA:n osallistuminen Trèvesin pääomaan ja ORAPA-laina toteutettiin samaan aikaan ja samoin ehdoin muiden yksityisten sijoittajien kanssa. Ranskan viranomaisten mukaan nämä tiedot riittävät osoittamaan, että sijoitus on tehty markkinakäytänteiden mukaisesti.
(61)
Ranskan viranomaiset arvioivat, että Trèvesin sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyssä noudatetaan markkinataloudessa toimivaa yksityistä velkojaa koskevan periaatteen perimmäistä ajatusta eli julkisen velkojan, aivan kuin yksityisenkin velkojan, on pyrittävä perimään saatavansa velalliselta, jolla on rahoitusvaikeuksia. Viranomaisten mukaan ensinnäkään Trèves-konsernille ei ole annettu anteeksi vero- tai sosiaaliturvamaksuvelkoja. Niiden mukaan kahden seikan perusteella voidaan päätellä, että asiassa on noudatettu yksityisen velkojan periaatetta: siinä sovelletaan sakkomaksuja ja viivästyskorkoja. Uudelleenjärjestelyyn sisältyy myöhästymiskorkoja ja -maksuja, jotka on määritelty edeltä uudelleenjärjestelyä koskevassa sopimuksessa ja otettu huomioon Trèvesin kuukausimaksuja koskevassa laskelmassa. Ranskan siviililain 1153 §:ssä säädetään, että ilman sopimusmääräystä yksityiselle velkojalle maksettavan maksun suorittamisen myöhästyminen johtaa lakimääräisen viivästyskoron määräämiseen. Kyseinen korko oli 3,79 prosenttia vuonna 2009, jonka aikana uudelleenjärjestely laadittiin. Koko uudelleenjärjestelyn ajalta vuosikorko on noin [5-10] prosenttia. Lisäksi Ranskan viranomaiset muistuttavat, että Trèves-konsernille lainaa myöntäneet pankit sopivat sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyn yhteydessä omien saataviensa uudelleenjärjestelystä vakautuslainan kautta. Myös Trèvesin yksityiset velkojat myönsivät maksuhelpotuksia varmistaakseen omien saataviensa suorittamisen.
(62)
Ranskan viranomaiset toteavat suurimman osan saaduista huomautuksista vahvistavan, ettei FMEA:n sijoitusta Trèves-yritykseen voida katsoa valtiontueksi. Tämän vuoksi Ranskan viranomaiset eivät kommentoi kyseisiä huomautuksia enempää.
(63)
Sen sijaan Ranskan viranomaiset haluavat esittää seuraavassa esitettävät huomiot Italian viranomaisten ja Trèvesin kilpailijaksi esittäytyneen, nimettömänä pysyttelevän yrityksen huomautuksista.
(64)
Ranskan viranomaisten mukaan Italian viranomaiset tyytyvät toteamaan FMEA:n sijoituksen Trèvesiin olevan valtiontukea, koska julkisilla varoilla on siinä ”ratkaiseva osuus”. Tämän toteamuksen tukena ei ole todisteita tai perusteluja.
(65)
Ranskan viranomaisten mukaan Trèvesin kilpailija olettaa myös perusteetta, että mahdollinen valtiontuki olisi ristiriidassa suuntaviivojen sekä komission joulukuussa 2008 talous- ja finanssikriisin yhteydessä hyväksymien tilapäisten puitteiden kanssa. Yrityksen esittämät tiedot ovat joko epätäydellisiä tai ne on irrotettu kontekstistaan ja näin ollen tulkittu virheellisesti tai vain osittain.
V. TARKASTELTAVANA OLEVIEN TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI
(66)
Kun komissio arvioi jäsenvaltion toimenpidettä, sen on ensin tarkasteltava, voidaanko toimenpidettä pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Kun näin on tehty, komissio voi arvioida, missä määrin kyseistä toimenpidettä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana niiden poikkeusten perusteella, joita SEUT-sopimuksessa sallitaan valtiontukien kieltämisen periaatteeseen. Jos kyseinen toimenpide ei ole valtiontukea, tuen soveltuvuutta ei voida tarkastella.
V.1 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolon arviointi
(67)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”
(68)
Kyseisessä määräyksessä mainitaan perusteet, joiden mukaan voidaan määritellä, onko jäsenvaltion toimenpide valtiontukea. Kuten yhteisöjen tuomioistuin toteaa 15 päivänä kesäkuuta 2006 antamassaan tuomiossa, perustelut ovat seuraavat: ”valtio rahoittaa tällaisen toimenpiteen tai se on myönnetty valtion varoista, yrityksellä on olemassa etu, mainittu toimenpide on valikoiva ja toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua” (16).
(69)
Perusteet ovat kumulatiivisia ja kaikkien niistä on siis täytyttävä, ennen kuin toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi. Jos komissio vahvistaa, ettei jokin perusteista ole täyttynyt, se voi todeta varmuudella, ettei tarkasteltavana oleva toimenpide ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
V.1.1 FMEA:n tekemä 55 miljoonan euron sijoitus
(70)
Ensin on tarkasteltava, täyttääkö FMEA:n Trèvesiin tekemä 55 miljoonan euron sijoitus etua koskevan perusteen.
(71)
Vakiintuneen oikeuskäytännön (17) mukaan yritykselle annettu pääomankorotus ei ole valtiontukea, jos tämä korotus toteutetaan olosuhteissa, jotka tavanomaisten markkinatalouden periaatteiden mukaan toimiva yksityinen sijoittaja hyväksyisi (nk. markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaate).
(72)
Jos oletetaan, että FMEA myy osuutensa Trèvesiin vuoden 2012 aikana, sen suhteessa sijoitukseensa laskema sisäinen tuottoaste on [ 12 %] vuodessa. Tämä luku osoittaa kannattavuutta ennen veroja koko FMEA:n sijoitukselle eli sekä suoran pääoman osuudelle, joka on [5-15] miljoonaa euroa, että pääomalainan eli ORAPA-lainan osuudelle, joka on [40-50] miljoonaa euroa.
(73)
Komission on näin ollen tarkasteltava seuraavia kysymyksiä arvioidakseen, onko markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta noudatettu:
a)
Onko Trèvesin rakenneuudistussuunnitelma, jonka perusteella FMEA on tehnyt sitoumuksensa, uskottava ja realistinen?
b)
Onko Trèves-konsernin arvo määritetty oikein ennen kun FMEA lisäsi sen pääomaa [5-15] miljoonaa euroa?
c)
Olivatko sisäisen tuottoasteen taustalla olleet rakenneuudistussuunnitelmaa koskevat olettamat järkeviä ja realistisia FMEA:n sijoituksen tekohetkellä?
d)
Onko odotettu [ 12 prosentin] sisäinen tuottoaste riittävä?
(74)
Komissio esittää b kohtaa koskevassa vastauksessa huomioita FMEA:n sijoituksen rakenteesta ja d kohtaa koskevassa vastauksessa huomioita pääomavoiton jakamisesta.
(75)
Näihin kysymyksiin annettujen vastausten avulla komissio pystyy toteamaan, onko FMEA toiminut samoin edellytyksin kuin sellainen yksityinen sijoittaja, jonka investointiin liittyy riski sekä sijoitusajankohtana vallinneen autoteollisuuden tilanteen vuoksi että taloudellisissa vaikeuksissa olevan yrityksen tilanteen vuoksi.
(76)
Kuten jo edellä johdanto-osan 23 kappaleessa todetaan, vähän ennen kuin vuoden 2008 finanssi- ja talouskriisi alkoi, Trèves alkoi saada hyötyä ensimmäisestä, vuonna 2005 aloitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta, jonka tarkoituksena oli vähentää henkilöstöä ja järkeistää tuotantokapasiteettia (18). Kriisin alkaessa Trèves päätti muuttaa ja laajentaa rakenneuudistussuunnitelmaansa.
(77)
Tämän vuoksi Trèves vauhditti kesän 2008 lopusta alkaen rakenneuudistussuunnitelmansa toteuttamista, ja joulukuun 2008 lopussa eli useita kuukausia ennen sovittelupöytäkirjan tekemistä (25 päivänä toukokuuta 2009) voitiin jo havaita seuraavat tulokset:
-
yleiskustannukset pienenivät voimakkaasti; tätä varten toteutettujen toimenpiteiden ansiosta Trèvesin yhteenlasketut yleiskustannukset vähenivät vuoden 2008 viimeisellä vuosikolmanneksella [20-30] prosenttia vuoden 2008 alustavaan talousarvioon verrattuna,
-
varastot pienenivät huomattavasti; varastokustannukset vähenivät [30-40] prosenttia vuoden 2008 jälkipuoliskolla, kesäkuun [20-80] miljoonasta eurosta joulukuun [0-60] miljoonaan euroon,
-
käyttöomaisuuteen tehtävien investointien hallinta parani; nämä vähenivät [40-50] prosenttia vuonna 2008 kyseistä vuotta koskevaan alustavaan talousarvioon verrattuna,
-
henkilöstövähennykset; konsernin henkilöstöä Ranskassa vähennettiin [10-20] prosenttia pelkästään vuonna 2008 (henkilöstömäärä Ranskassa oli vuoden 2008 joulukuussa […], kun tammikuussa 2008 se oli ollut […]).
(78)
Trèves laati riippumattoman konsulttitoimiston […] avulla vuoden 2009 alussa virallisemman uuden version rakenneuudistussuunnitelmasta. Konsultti vahvisti erityisesti suunnitelman rahoitusta varten välttämättömäksi katsotun käteistarpeen ([110-140] miljoonaa euroa, ks. johdanto-osan 25 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
(79)
Ensinnäkin on todettava, että rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät liikevaihtoennusteet vaikuttavat uskottavilta ja realistisilta. Ennusteiden perustana on oletus, että autonvalmistajien tilausmäärä alenee selvästi. Esimerkiksi vuoden 2009 ennakoidut määrät ovat [15-25] prosenttia vuoden 2008 tasoa alhaisemmat. Toisaalta ennusteet ovat johdonmukaisia autoteollisuuden analyytikkojen (esimerkiksi JD Power) samana ajankohtana laatimien, vuoteen 2011 ulottuvien alan odotettua kasvua ja kehitystä koskevien ennusteiden kanssa. Trèvesin tekemän tulevaa liikevaihtoa koskevan ennusteen perustana on siis ollut varovainen ja vakavasti otettava arvio. Suunnitelma on varovainen alan kehityksen suhteen ja perustuu oletukseen, että toimintataso vuonna 2011 on […] suhteessa vuonna 2008 toteutuneeseen myyntiin.
(80)
Suunnitelman mukaan kustannukset vähenevät merkittävästi. Väheneminen johtuu muun muassa työvoiman tehokkuuden parantamisesta ja säästöistä toimintakustannuksissa […] (19) […]. Kustannusten väheneminen riippuu myös merkittävistä henkilöstövähennyksistä (rakenneuudistuksen piirissä on yhteensä 1 300 henkilöä).
(81)
Rakenneuudistussuunnitelman myötä näiden toimenpiteiden ansiosta odotetaan, että saavutetaan seuraava tilanne:
-
tasapaino saavutetaan vuonna 2010 siten, että tulos ennen veroja on [0-10] miljoonaa euroa, positiivinen kassavirta [0-10] miljoonaa euroa ja EBITDA [40-70] miljoonaa euroa,
-
vuodesta 2011 alkaen tulos ennen veroja on [10-30] miljoonaa euroa, kassavirta [10-30] miljoonaa euroa ja EBITDA [50-80] miljoonaa euroa.
(82)
On huomattava, että FMEA antoi itse ennen sitoumuksensa tekemistä […] toimistolle tehtäväksi laatia maaliskuun puolestavälistä huhtikuun 2009 loppuun Trèvesin tilanteesta kattava tarkastus (nk. due diligence). Myös FMEA:n omat yksiköt analysoivat ja vahvistivat rakenneuudistussuunnitelman.
(83)
Lisäksi Trèves sitoutuu lopettamaan osana rakenneuudistusta […] toimintonsa ja ottaa huomioon tähän liittyvän toimialaa ja yhteiskuntaa koskevan tasapainon ja uuden Trèves-kokonaisuuden teollisuuslaitosten kilpailukyvyn.
(84)
Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että rakenneuudistussuunnitelmaa, jonka perusteella FMEA on tehnyt sijoituksensa Trèvesiin, voidaan pitää uskottavana ja realistisena.
(85)
Trèvesin oman pääoman arvo ennen FMEA:n sijoitusta oli vahvistettu [15-40] miljoonaksi euroksi. Tämän perusteella FMEA sai [ 50] prosenttia Trèvesin pääomasta, kun se teki [5-15] miljoonan euron pääomankorotuksen. Komission on tarkistettava, että arvonmääritys on yrityksen tuolloisen tilanteen perusteella asianmukainen ja varovainen.
(86)
Yrityksen oman pääoman (20) arvon määrittämiseksi on olemassa useita menetelmiä. Usein käytetään nk. EBITDA-kerrointa. Sen avulla voidaan arvioida yrityksen oman pääoman arvo vuonna X kertomalla kyseisen vuoden EBITDA luvulla (kertoimella), jota pidetään alalle sopivana. Näin saadusta luvusta vähennetään nettovelka.
(87)
Toinen menetelmä on diskontattujen kassavirtojen analysointi. Yrityksen vapaat kassavirrat tulevina vuosina tarkistetaan keskimääräisen pääomakustannuksen (Weighted Average Cost of Capital, WACC) mukaisesti ja saadusta arvosta vähennetään nettovelka.
(88)
Kolmas menetelmä on liikevaihtokertoimen käyttö. Sen avulla voidaan arvioida yrityksen oman pääoman arvo vuonna X kertomalla kyseisen vuoden liikevaihto luvulla (kertoimella), jota pidetään alalle sopivana. Näin saadusta tuloksesta vähennetään nettovelka.
(89)
FMEA käytti ennen sijoitustaan tekemänsä Trèvesin arvonmäärityksen menetelminä diskontattujen kassavirtojen analysointia ja liikevaihtokerrointa. Koska Trèvesin EBITDA vuoden 2008 lopussa ei ollut positiivinen, ensin mainittua EBITDA-kertoimen menetelmää ei siis voitu käyttää.
(90)
Sen sijaan diskontattujen kassavirtojen analysointi oli mahdollinen ja sen avulla voitiin ottaa huomioon kannattavuuden saavuttamisen näkymät. Näin arvonmääritykseen voitiin sisällyttää odotetut yrityksen tuloksen paranemisnäkymät. Varmuuden vuoksi käytettiin myös liikevaihtokertoimen menetelmää vahvistamaan saatua tulosta.
(91)
Diskontattujen kassavirtojen analysoinnissa yrityksen pääomakustannukset tai alakohtainen WACC, jossa otettiin huomioon alan erityisriskit, arvioitiin 12 prosentiksi. FMEA laski myös varovaisemman WACC-arvon [ 12] prosenttia ottamalla huomioon yrityksen kokoon ja sijoituksen epälikvidiyteen liittyvän riskipreemion. Se otti lopulta huomioon [ 12] prosentin WACC-arvon huomioidakseen yrityksen laskusuhdanteeseen (eli rakenneuudistukseen) liittyvät lisäriskit. Yrityksen pitkän aikavälin arvo (terminaaliarvo) lasketaan vuoden 2011 tuloksesta. FMEA määritti näin ollen Trèves-konsernin oman pääoman arvoksi [15-40] miljoonaa euroa.
(92)
Liikevaihtokertoimen menetelmässä loppuvuoden 2008 liikevaihtoon sovellettu kerroin oli [0-1]. Tämä vastaa markkinoilla toimiviin vastaaviin yrityksiin liiketoimen aikaan sovellettuja kertoimia. On syytä huomauttaa, että nämä kertoimet olivat loppuvuodesta 2008 ja alkuvuodesta 2009 historiallisen alhaisia autoteollisuuteen ja alihankkijoihin voimakkaasti vaikuttaneen finanssi- ja talouskriisin vuoksi (autoteollisuuden alihankkijoiden liikevaihtokertoimen pitkän ajan keskiarvo on 0,51). Kertoimen [0-1] perusteella Trèvesin oman pääoman arvo on [15-40] miljoonaa euroa.
(93)
Vaikka kerrointa [0-1] onkin pidettävä historiallisen heikkona, FMEA otti huomioon sen eikä pitkän ajan keskimääräistä liikevaihtokerrointa tai usealle vuodelle jakautuvaa kerrointa. FMEA ei myöskään käyttänyt arvonmäärityksessä diskontattujen kassavirtojen analysoinnin perusteella saatua arvoa. Edellä esitetyn perusteella Trèvesin oman pääoman arvonmääritys ennen FMEA:n sijoitusta on asianmukainen ja varovainen. Se sijaitsee alapäässä asteikkoa, joka voidaan muodostaa eri menetelmien, diskontattujen kassavirtojen analysoinnin ja listattujen yritysten kertoimien, perusteella. Näin tehty arvonmääritys on yksityiselle sijoittajalle edullinen, koska se vahvistaa pääomavoiton näkymiä odotettaessa kertoimien palautumista keskimääräiselle tasolle.
(94)
Lisäksi on muistettava, ettei FMEA:n sijoitus rajoitu [5-15] miljoonan euron pääomankorotukseen, jonka myötä se sai [ 50] prosenttia Trèves-konsernin osakkeista. FMEA antoi myös [40-50] miljoonaa euroa vaihtovelkakirjalainaa (ORAPA) [ 8] prosentin vuosikorolla. Tämä on pitkälle kehitetty järjestely, jota yksityinen sijoittaja olisi vaatinut autoteollisuuden alihankinnan kaltaisella alalla. Merkittävä määrä ORAPA-lainaa, jossa nimellisarvo vaihtelee yrityksen tuloksen mukaan, on yksi kannustavimmista valvontamekanismeista.
(95)
FMEA:n käyttöön ottama mekanismi selvitetään seuraavassa. ORAPA-lainat voidaan korvata laskemalla liikkeeseen uusia Trèves-yrityksen osakkeita. Nimellisarvo määräytyy vuonna 2011, kun saavutetaan […] prosentin bruttotoimintaylijäämä. Jos tämä raja saavutetaan, FMEA saa […] prosenttia yrityksen omasta pääomasta sitoumusten takaisinmaksun kautta. Jos rajaa ei saavuteta, FMEA saa pitää […] prosenttia omasta pääomasta. Trèvesin johdon edun mukaista on siis varmistaa, että bruttotoimintaylijäämän raja-arvo […] saavutetaan. Sijoittajan ja osakkeita omistavan johtajiston intressit ovat voimakkaasti yhteydessä toisiinsa, jotta yrityksen arvo hankkeesta vetäydyttäessä saadaan maksimoitua.
(96)
Yksityinen sijoittaja arvioi yleensä suunnitellun sijoitushankkeen vuotuisen sisäisen tuottoasteen. Sitä laskettaessa on määritettävä kyseisen yrityksen oman pääoman arvo tuottoa arvioitaessa.
(97)
Kuten jo johdanto-osan 85-87 kappaleessa on todettu, arvonmääritykseen on useita menetelmiä. FMEA käytti EBITDA-kerrointa määrittääkseen yrityksen arvon vuonna 2012, jolloin FMEA saattaa luopua osuudestaan (21). Tätä menetelmää käytetään usein teollisuudessa, kun määritellään, miten omaa pääomaa tai oman pääoman ehtoista pääomaa sijoittanut investoija voi vetäytyä hankkeesta. Lisäksi FMEA otti tuottoarviota EBITDA:n perusteella laskiessaan pohjaksi yrityksen asianmukaisen korjaustoimenpiteen, joka on toteutettava sijoituksen (25 päivä toukokuuta 2009) ja vuoden 2011 lopun välillä. Kun FMEA valitsi vuoden 2011 arvioidun EBITDA-arvon eikä vuotta 2012 koskevaa suurempaa arviota, se toimi varovaisesti ja halusi varmistaa, että yrityksen tilanne kohentuu tyydyttävästi varsin lyhyessä ajassa (hieman yli kahdessa ja puolessa vuodessa).
(98)
FMEA:n laskema sisäinen tuottoaste perustuu kolmeen olettamukseen, jotka mainitaan rakenneuudistussuunnitelmassa. Ensinnäkin Trèves-konsernin EBITDA vuoden 2011 lopussa lienee [50-80] miljoonaa euroa. Toiseksi Trèvesin arvo vuoden 2011 lopussa määräytyy EBITDA-kertoimen [1-6] perusteella. Kolmanneksi nettovelka vuoden 2011 lopussa on arviolta [50-150] miljoonaa euroa. Komission on näin ollen arvioitava, voitiinko näitä kolmea olettamaa pitää uskottavina ja realistisina ajankohtana, jolloin FMEA teki sijoituksensa.
(99)
On syytä todeta, että vuoden 2011 EBITDA-arvon ennuste riippuu rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanosta. Kuten johdanto-osan 76 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on todettu, tätä suunnitelmaa voidaan pitää uskottavana ja realistisena. On muistettava, että kustannusten väheneminen toteutuu pääosin työvoiman tehokkuuden parantamisen ja toimintakustannusten säästöjen ansiosta erityisesti […]. Kustannusten väheneminen riippuu myös merkittävistä henkilöstövähennyksistä (rakenneuudistuksen piirissä on yhteensä 1 300 henkilöä).
(100)
Toiseksi yrityksen arvon määrittämisessä käytetty EBITDA-kerroin ([1-6]) vastaa alalle vuosina 2000-2009 laskettua keskimääräistä kerrointa ([1-6]), josta on vähennetty standardipoikkeama yrityksen laskusuhdanteeseen liittyvistä varovaisuussyistä. Tämä kerroin on hieman suurempi kuin alan kerroin sijoitushetkellä (noin 4,2). Varovaisuuden kannalta riittää kuitenkin, että perustana pidetään lukua [1-6] vuoden 2011 loppua koskevaa arvoa määritettäessä, kun otetaan huomioon suhdeluvun ennakoitavissa oleva elpyminen, joka alkoi selkeästi jo sijoitusaikana (joulukuussa 2008 ([1-6] ja toukokuussa 2009 [1-6]). Kerroin vaikuttaa erityisen varovaiselta myös, kun otetaan huomioon alan pitkän ajan ennusteet, joiden mukaan kerroin on [1-6]-[1-6].
(101)
Kolmanneksi huhtikuussa 2009 vahvistetut ennusteet osoittivat nettovelan olevan vähenemässä: vuoden 2008 lopussa sitä oli [100-200] miljoonaa euroa ja vuoden 2010 lopussa [100-200] miljoonaa euroa (tätä ennen se kasvoi vuoden 2005 lopun [100-200] miljoonasta eurosta vuoden 2008 lopun [100-200] miljoonaan euroon). Kun huomioidaan vuosien 2009-2011 alustava EBITDA:n aggregoitu taso ja se, ettei aineellisiin tai aineettomiin sijoituksiin liity merkittäviä lisäkustannuksia eikä rakenneuudistuksen kustannuksiin liity lisäkuluja, arvioitu [0-30] miljoonan euron vähennys vaikuttaa varovaiselta.
(102)
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että sijoitusajankohdan sisäinen tuottoaste perustuu järkeviin oletuksiin.
(103)
Komissio tarkasteli, onko [ 12 prosentin] sisäinen tuottoaste hyväksyttävä suhteessa sijoituksen riskiin, ja teki seuraavassa esitettävät huomiot.
(104)
Ensinnäkin on muistettava, että johdanto-osan 97-100 kappaleessa esitettyjen tietojen perusteella sisäinen tuottoaste on todellisuudessa [ 15 prosenttia]. FMEA kuitenkin sovelsi varotoimenpiteenä […] prosentin aliarvostusta vuodeksi 2011 ennustettuun EBITDA-arvoon. Tämän seurauksena tässä analyysissä on käytetty pessimistiseen yrityksen kehityksen skenaarioon perustuvaa [ 12 prosentin] sisäistä tuottoastetta. Kuten jo on todettu, perusskenaariossa sisäinen tuottoaste on [ 15 prosenttia], kun taas optimistisessa skenaariossa (EBITDA yli […] prosenttia) se olisi jopa [ 20 prosenttia].
(105)
Kun otetaan huomioon, että sijoitus on epälikvidi, alustavan sisäisen tuottoasteen tason asianmukaisuutta arvioitaessa viitearvona ei voida käyttää vastaavia hintanoteerauksia (esimerkiksi pääomalainoille) FMEA:n sijoituksen tekoajankohtana. Sen sijaan useiden seuraavassa esitettävien tietojen perusteella voidaan arvioida pienintä mahdollista [ 12 prosentin] sisäistä tuottoastetta, jota FMEA käytti toukokuussa 2009.
(106)
Ensinnäkin sijoitusten tuotto autoteollisuuden alihankinta-alalla on usein vähäinen. Viiden vuoden ajan ennen vuoden 2008 jälkipuoliskolla alkanutta kriisiä sisäinen tuottoaste oli keskimäärin 8,5 prosenttia (22). Sijoitusalan asiantuntijat ovat kuitenkin usein investoineet tähän alaan, koska ne ovat olleet tietoisia tuottomahdollisuuksista, jotka liittyvät alan yritysten [muihin aloihin verrattuna] alhaiseksi määritettyyn arvoon. Tämän vuoksi sijoittajat, jotka olivat sijoittaneet alaan markkinoiden laskusuhdanteen aikana vuonna 2003, kokivat vuonna 2006 poikkeuksellisia sisäisiä tuottoasteita (yli 20 prosenttia vuodessa kolmen vuoden ajalta).
(107)
Tämän vuoksi ammattisijoittajan on havaitun keskituoton ylittääkseen luotettava markkinatuntemukseensa, kuten FMEA tekikin, ja luotava osakkuusrakenne, jonka avulla on mahdollista optimoida tuotto, kuten FMEA:n sijoituksen kohdalla tehtiin (ks. johdanto-osan kappaleet, joissa käsitellään osakkuusrakenteita (johdanto-osan 93 ja 94 kappale) sekä pääomavoiton jakamista (johdanto-osan 110 ja 111 kappale).
(108)
Ranskan viranomaiset myös tuovat esiin ranskalaisten pääomasijoittajien yhdistyksen AFIC:n tutkimuksen, jossa seurataan pääomasijoitusalan tulosten kehitystä Ranskassa. Tutkimukseen tietoja ovat toimittaneet yli 120 tahoa, jotka hallinnoivat yli 500:aa investointirahastoa. AFIC:n tiedot osoittavat, että kehityspääoman osalta nettomääräinen tulos oli vuoden 2007 lopussa 14,1 prosenttia ja vuoden 2008 lopussa (joka on FMEA:n sijoitusta lähinnä oleva ajankohta) 10,8 prosenttia. Kehityspääoma on FMEA:n sijoituspolitiikan kannalta keskeinen pääomasijoitusten muoto (vähemmistöosuuden hankkiminen ja uusien varojen sijoittaminen). Kun on otettu huomioon hallintayhtiön palkkion kustannukset, jotka ovat arviolta enintään […], olisi saavutettava 12-15 prosentin sisäinen tuottoaste, jotta tulos olisi ”markkinakelpoinen”.
(109)
Sijoitusajankohtana saatavilla olevien muuttujien avulla voidaan määritellä CAPM-malliin (23) perustuvat keskimääräiset pääomakustannukset (WACC), joita on mukautettu Ranskan autoteollisuusalaan siten, että huomioon otetaan Trèves-yrityksen kokoon ja sijoituksen epälikvidiyteen liittyvä riskipreemio. Kun nämä riskipreemioon sisältyvät lisätekijät otetaan huomioon, vastaavaksi WACC-arvoksi sijoitusajankohtana arvioidaan [ 12] prosenttia. FMEA on korottanut luvun [ 12] prosentiksi (ks. johdanto-osan 91 kappale). On muistettava, että WACC on vähimmäistuottoaste, jota yrityksen rahoittajat (osakkeenomistajat ja luotonantajat) edellyttävät sijoitushankkeita rahoittaakseen. Trèvesille laskettu WACC on merkittävä osoitus siitä, että pienin mahdollinen sisäinen tuottoaste [ 12 prosenttia] on hyväksyttävissä. (24)
(110)
On korostettava, ettei Trèves-yrityksen pääomavoittoa jaeta FMEA:n ja perinteisen osakkeenomistajan kesken sen mukaan, mikä osuus niillä on Trèvesin pääomasta. Jos FMEA vetäytyy hankkeesta vuonna […], osakkeenomistajien sopimuksen mukaan yrityksen arvosta ensimmäiset […] miljoonaa euroa osoitetaan kokonaisuudessaan FMEA:lle (ensimmäinen osuus). Tämän jälkeen luovutuksesta saatavat tulot, jotka ovat […] miljoonaa euroa, ja kapitalisoitua FMEA:n sijoitusta vastaava määrä eli […] prosenttia vuodessa jaetaan FMEA:n ([…] prosenttia) ja perinteisten osakkeenomistajien ([…] prosenttia) kesken (toinen osuus). FMEA saa […] prosenttia ja perinteiset osakkeenomistajat […] prosenttia niistä luovutuksesta saatavista tuloista, jotka ylittävät kyseisen määrän.
(111)
Tämä pääomavoiton jakoa koskeva sopimus suojaa FMEA:aa. Se saa merkittävän takeen siitä, että sen sijoituksella saavutetaan nopeasti sisäinen tuottoaste [ 12 prosenttia] (luku vastaa edellä esitettyä Trèvesin WACC-arvoa). Tämä sopimus kannustaa voimakkaasti perinteistä osakkeenomistajaa ja yrityksen johtoa toteuttamaan rakenneuudistussuunnitelman tavoitteet ja jopa ylittämään ne; suunnitelmassa käytetty FMEA:n sisäinen tuottoaste on eri skenaarioiden mukaan [ 12 prosenttia], [ 15 prosenttia] tai [ 20 prosenttia].
(112)
Edellä esitetyn perusteella alustava sisäinen tuottoaste [ 12 prosenttia] oli sijoitusajankohtana kohtuullinen ja hyväksyttävissä suhteessa siihen liittyvään riskiin.
(113)
Kun on tarkasteltu Trèvesin rakenneuudistussuunnitelmaa, sen arvonmääritystä ennen FMEA:n sijoitusta, kyseisen sijoituksen rakennetta, [ 12 prosentin] sisäisen tuottoasteen taustalla olevia oletuksia ja sisäisen tuottoasteen tason soveltuvuutta erityisesti pääoman jakautumista koskevan osakkeenomistajien sopimuksen suhteen, voidaan todeta, että FMEA on toiminut samoin edellytyksin kuin sellainen yksityinen sijoittaja, jonka investointiin liittyy riski sekä sijoitusajankohtana vallinneen autoteollisuuden tilanteen vuoksi että taloudellisissa vaikeuksissa olevan yrityksen tilanteen vuoksi. Toisin sanoen FMEA:n tekemä 55 miljoonan euron sijoitus noudattaa markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. Siitä ei siis aiheudu Trèves-yritykselle etua.
V.1.2 Sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestely
(114)
Ranskan valtio myönsi Trèvesille sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyn, jonka määrä oli 18,4 miljoonaa euroa. Komissio tarkastelee siitä ensin etua koskevaa perustetta.
(115)
Komission päätösten ja vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan julkisen velkojan myöntämä velkajärjestelysopimus ei ole valtiontukea, jos velkojan toimintaa voidaan verrata yksityiseen velkojaan, joka pyrkii ”vastaavassa tilanteessa perimään takaisin saatavansa ja tekee tämän vuoksi velallisen kanssa sopimuksia, joiden mukaan kertyneiden velkojen osalta myönnetään maksunlykkäystä ja velat jaetaan maksueriin, jotta niiden takaisinmaksua helpotettaisiin” (25).
(116)
Velkojen uudelleenjärjestely on Trèvesin julkisille velkojille pakkoperintää parempi ratkaisu. Pakkoperinnässä julkiset velkojat voisivat periä yrityksen koko velkatilanteen vuoksi ainoastaan osan muista kuin etuoikeutetuista saatavistaan. Uudelleenjärjestelystä sovittaessa sosiaaliturvamaksu- ja verovelat kuitenkin taattiin tekemällä ensisijaisia kiinnityksiä […] (25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn sovittelupöytäkirjan […] §). Nämä esitetään pöytäkirjan liitteessä 7. Niiden nettoarvo 31 päivänä joulukuuta 2008 oli [25-35] miljoonaa euroa. Julkisen velkojien hyväksi asetettujen vakuuksien määrä kattaa siis näiden saatavien määrän yli 140-prosenttisesti. Saataviin sisältyy velkapääoma (18,4 miljoonaa euroa), sakkomaksuja ja viivästyskorkoja (ks. johdanto-osan 117 kappale).
(117)
Lisäksi Trèvesin julkisille velkojille maksetaan korkoa. Yhteensä 18,4 miljoonan euron määrään on lisätty sakkomaksuja [1-2] miljoonaa euroa ja viivästyskorkoa [1-2] miljoonaa euroa, ja nämä on maksettava kokonaisuudessaan […] ja […] välisenä aikana […] euron kuukausierissä. Sakkomaksuja ja viivästyskorkoa lisätään yhteensä [2-4] miljoonaa euroa eli [10-20] prosenttia velkapääomasta, mikä tarkoittaa, että uudelleenjärjestelyn keskimääräisen painotetun keston aikana vuosikorko on noin [0-10] prosenttia. Tämä korko oli alusta lähtien korkeampi kuin rahoituslaitosten Trèvesille 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn sovittelupöytäkirjan yhteydessä myöntämien uuden lainan ja vakautuslainan korko. (26)
(118)
On muistettava myös, että julkiset velkojat tekivät sitoumuksensa samaan aikaan kun myös pankit tekivät merkittävän sitoumuksen (vakautuslaina, [30-60] miljoonaa euroa, ja uusi laina, [10-30] miljoonaa euroa). Sovittelupöytäkirjassa todetaan yksiselitteisesti, että pankeille annetut vakuudet ovat toissijaisia […], eli nämä velkojat eivät voi saada vakuuttaan ennen kuin ensisijaisessa asemassa olevat julkiset velkojat ovat saaneet korvauksensa kokonaan.
(119)
Trèves-konsernille ei myöskään ole annettu anteeksi vero- tai sosiaaliturvamaksuvelkoja.
(120)
Ranskan viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei voimassa olevalla uudelleenjärjestelyllä jatketa tai muuteta edeltävää järjestelyä.
(121)
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että Ranskan viranomaiset ovat myöntäneet Trèvesille sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestelyn rakenneuudistussuunnitelman taustalla olleiden, uskottaviksi katsottavien oletusten perusteella (ks. V luku) ja siihen sovelletaan edellytyksiä, jotka markkinataloudessa toimiva yksityinen velkoja voisi hyväksyä samoissa olosuhteissa.
V.2 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolon arviointia koskeva päätelmä
(122)
Kun otetaan huomioon V.1 kohdassa esitetyt tiedot, vaikuttaa siltä, ettei FMEA:n tekemä 55 miljoonan euron sijoitus eikä 18,4 miljoonan euron suuruinen sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestely aiheuta etua Trèves-konsernille. Tämän vuoksi kyseiset toimenpiteet eivät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
VI. YLEISET PÄÄTELMÄT
(123)
Komissio toteaa asianomaisten toimenpiteiden perusteellisen tarkastelun jälkeen, etteivät toimenpiteet ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Ranskan tasavallan Trèves-yritystä koskevat kaksi toimenpidettä, Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles -rahaston (FMEA) tekemä 55 miljoonan euron sijoitus ja 18,4 miljoonan euron suuruinen sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen uudelleenjärjestely, eivät ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.
Tehty Brysselissä 20 päivänä huhtikuuta 2011.