ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 940/2011/EU
ze dne 14. září 2011
o Evropském roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 147 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má Unie přispívat k dosažení vysoké úrovně zaměstnanosti tím, že podněcuje spolupráci mezi členskými státy a podporuje a případně doplňuje jejich opatření.
(2)
Podle čl. 153 odst. 1 Smlouvy o fungování EU má Unie podporovat a doplňovat činnost členských států v oblastech pracovních podmínek, zapojení osob vyloučených z trhu pracovních příležitostí a boje proti sociálnímu vyloučení.
(3)
Podle čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii Unie mimo jiné bojuje proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a podporuje sociální spravedlnost a ochranu, rovnost žen a mužů a mezigenerační solidaritu.
(4)
Článek 174 Smlouvy o fungování EU uznává, že některé regiony Unie jsou závažně a trvale znevýhodněny demografickými podmínkami, které mohou nepříznivě ovlivnit úroveň jejich rozvoje a které vyžadují zvláštní pozornost v rámci snahy o dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie.
(5)
Podle článku 25 Listiny základních práv Evropské unie Unie uznává a ctí práva starších osob na to, aby vedly důstojný a nezávislý život a podílely se na společenském a kulturním životě.
(6)
Stárnutí je nepochybně výzvou pro celou společnost a všechny generace v Evropě a je také záležitostí mezigenerační solidarity a rodiny.
(7)
Část obyvatelstva Unie, kterou tvoří lidé ve věku nad 55 let, bude narůstat mnohem rychleji, než tomu bylo doposud. To je velmi pozitivní, neboť jde o logický důsledek zlepšení zdraví a kvality života. Nicméně vzhledem k této demografické změně musí Unie čelit řadě výzev.
(8)
Evropská rada uznala na několika svých po sobě následujících zasedáních potřebu řešit dopady stárnutí populace na evropské sociální modely. Hlavní odpověď na tyto rychlé změny ve věkové struktuře spočívá v podpoře vytvoření kultury aktivního stárnutí jako celoživotního procesu a zajištění toho, aby rychle rostoucí skupina obyvatel tvořená lidmi, jimž je v současné době více než 55 let, kteří jsou celkově zdravější a vzdělanější než příslušníci této věkové skupiny v minulosti, měla dobré podmínky pro zaměstnanost a aktivní zapojení do společenského a rodinného života, a to i formou dobrovolné činnosti, celoživotního učení, kulturního a sportovního vyžití.
(9)
Podle Světové zdravotnické organizace je aktivní stárnutí procesem optimalizace možností v oblasti zdraví, zapojení a zabezpečení s cílem zlepšit kvalitu života během stárnutí. Aktivní stárnutí umožňuje lidem plně rozvinout svůj potenciál pro dobrou tělesnou, sociální a duševní pohodu v průběhu celého jejich života a zapojovat se do společnosti, a přitom jim poskytuje odpovídající ochranu, zabezpečení a péči, když to potřebují. Podporování aktivního stárnutí proto vyžaduje mnohostranný přístup a odpovědnost prostřednictvím trvalé podpory napříč všemi generacemi.
(10)
Evropský rok aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) by měl navazovat na odkaz Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) a Evropského roku dobrovolných činností na podporu aktivního občanství (2011), a proto by měla být podporována součinnost těchto evropských roků a Evropského roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) (dále jen „evropský rok“).
(11)
Vzhledem k rostoucímu podílu starších lidí v Evropě a zvýšenému výskytu chronických onemocnění je dnes více než kdy jindy velmi důležité podporovat zdravé stárnutí všech lidí, zejména těch starších, a podporovat jejich vitalitu a důstojnost mimo jiné zajištěním přístupu k patřičné a vysoce kvalitní zdravotní péči, dlouhodobé péči a sociálním službám a vytvářením iniciativ na podporu prevence zdravotních rizik spojených se stárnutím. Zdravé stárnutí může přispět ke zvýšení účasti starších lidí na trhu práce, může jim umožnit být ve společnosti déle aktivní, může zlepšit individuální kvalitu jejich života a omezit tlak na systémy zdravotní a sociální péče a systémy důchodového zabezpečení.
(12)
Komise představila své názory na demografické výzvy, kterým Unie čelí, a na možnosti jejich řešení ve svých sděleních „Demografická budoucnost Evropy - učiňme z problému výhodu“ ze dne 12. října 2006, „Podporovat solidaritu mezi generacemi“ ze dne 10. května 2007 a „Řešení dopadu stárnutí populace v EU (Zpráva o stárnutí populace za rok 2009)“ ze dne 29. dubna 2009.
(13)
Různorodost starší generace v Evropě se bude dále zvyšovat. Je proto třeba aktivně podporovat rovné příležitosti a podněcovat k účasti. Aktivní občané z různých prostředí plní ve společnosti důležitou propojovací funkci, napomáhají integraci a jsou přínosem pro hospodářství.
(14)
Dne 22. února 2007 přijala Rada a zástupci členských států zasedajících v Radě usnesení nazvané, „Příležitosti a výzvy v souvislosti s demografickými změnami v Evropě: přínos starších lidí k hospodářskému a sociálnímu rozvoji“, ve kterém zdůraznila potřebu zvýšit možnosti aktivního zapojení starších lidí, mimo jiné i prostřednictvím dobrovolné práce, a nové hospodářské příležitosti („stříbrná ekonomika“) vzniklé v důsledku rostoucí poptávky ze strany starších lidí po určitých druzích zboží a služeb, jakož i význam pozitivního vnímání starších lidí ze strany veřejnosti.
(15)
Dne 8. června 2009 přijala Rada závěry nazvané „Rovné příležitosti pro ženy a muže: aktivní a důstojné stárnutí“, kde uznala, že se starší ženy i muži v celé Unii setkávají s vážnými problémy, snaží-li se vést aktivní život a důstojně zestárnout, a navrhla členským státům a Komisi přijmout řadu opatření zahrnujících podporu politik aktivního stárnutí, a zohlednit přitom rozdílné situace v jednotlivých členských státech a rozdílné problémy žen a mužů.
(16)
Dne 30. listopadu 2009 přijala Rada závěry nazvané „Zdravé a důstojné stárnutí“, kde mimo jiné vyzvala Komisi, aby „připravila informační akce na podporu aktivního stárnutí, včetně případného vyhlášení roku 2012 Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity“.
(17)
Ve svém sdělení nazvaném „Evropa 2020 - strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ze dne 3. března 2010 Komise zdůraznila, jak je pro sociální soudržnost a vyšší produktivitu důležité, aby Unie udržovala zdravou a aktivní stárnoucí populaci. Dne 23. listopadu 2010 přijala Komise jako součást strategie Evropa 2020 stěžejní iniciativu nazvanou „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“, podle které by členské státy měly především podporovat politiky aktivního stárnutí. Dne 16. prosince 2010 přijala Komise rovněž stěžejní iniciativu nazvanou „Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: evropský rámec pro sociální a územní soudržnost“. Splnění uvedených cílů vyžaduje zapojení vlády na všech úrovních i různých nevládních subjektů; na úrovni Unie lze pak tyto cíle podporovat činnostmi v rámci evropského roku, které se zaměřují na zvyšování povědomí a posílení výměny osvědčených postupů. Vnitrostátní koordinátoři by měli dbát na to, aby vnitrostátní opatření byla koordinovaná a v souladu s cíli evropského roku. Rovněž by se měla naplánovat účast dalších institucí a zúčastněných subjektů.
(18)
Dne 7. června 2010 přijala Rada závěry nazvané „Aktivní stárnutí“, v nichž vyzvala Komisi, aby „pokračovala v přípravě Evropského roku pro aktivní stárnutí v roce 2012, během kterého lze vyzdvihnout výhody aktivního stárnutí a jeho přínosy mezigenerační solidaritě a zveřejnit slibné iniciativy na podporu aktivního stárnutí na všech úrovních“.
(19)
Dne 11. listopadu 2010 přijal Evropský parlament usnesení nazvané „Demografická výzva a solidarita mezi generacemi“, ve kterém vyzývá členské státy, aby v nadcházejících letech učinily z aktivního stárnutí jednu ze svých priorit. Usnesení zároveň zdůraznilo, že evropský rok by měl vyzdvihnout zejména přínos starších lidí pro společnost a poskytnout příležitost k posílení solidarity, spolupráce a porozumění mezi generacemi a umožnit spolupráci mladších a starších lidí.
(20)
Stanoviska, která vypracoval Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, rovněž zdůraznila význam aktivního stárnutí pro Evropu tím, že mimo jiné kladou důraz na důležitost mezigenerační zdravotní péče.
(21)
Rozhodnutí Rady 2010/707/EU ze dne 21. října 2010 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3) vyzývá členské státy v hlavních směrech 7 a 8 ke zvýšení účasti pracovní síly prostřednictvím politik na podporu aktivního stárnutí, ke zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků prostřednictvím podpory inovace v organizaci práce a zvýšení zaměstnatelnosti těchto pracovníků prostřednictvím zvyšování jejich kvalifikace a účasti na systémech celoživotního učení. Hlavní směr 10 zdůrazňuje potřebu posílit systémy sociální ochrany, celoživotní učení a politik aktivního začleňování s cílem vytvořit příležitosti pro lidi v různém stádiu života, poskytnout jim ochranu proti riziku chudoby a sociálního vyloučení a posílit jejich aktivní účast ve společnosti.
(22)
Ve svém sdělení nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“, první stěžejní iniciativě strategie Evropa 2020 přijaté dne 19. května 2010, Komise zdůraznila význam aplikací a služeb v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT) pro důstojné stáří a navrhla především posílení společného programu asistovaného žití v domácím prostředí (Ambient Assisted Living - AAL). V Digitální agendě pro Evropu bylo rovněž doporučeno přijmout společné akce za účelem zvýšení schopnosti práce s digitálními technologiemi všech Evropanů včetně starších lidí - skupiny, která má mezi 150 miliony občanů (přibližně 30 % z celkového počtu obyvatel), kteří internet nikdy nepoužili, výrazné zastoupení. Zjednodušení přístupu k novým technologiím a zaškolování v jejich používání by dále zlepšilo příležitosti pro starší lidi.
(23)
S ohledem na strategii Evropa 2020 navrhla Komise v rámci stěžejní iniciativy „Unie inovací“ zahájit inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí. Cílem této iniciativy je umožnit občanům déle žít nezávisle a v dobrém zdraví a do roku 2020 zvýšit průměrnou délku zdravého života o dva roky.
(24)
Komise provádí Evropskou strategii pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010-2020, která s ohledem na častou souvztažnost mezi zdravotním postižením a stárnutím obsahuje příslušná opatření týkající se starších lidí. V návaznosti na koncepci „designu pro všechny“ jsou důležitá zejména opatření zaměřená na přístupnost. Podstatná jsou rovněž opatření na podporu samostatného bydlení a začlenění do společnosti, mimo jiné ta, která se zaměřují na starší osoby se zdravotním postižením, kteří potřebují vysokou úroveň podpory, mají složitější potřeby a jsou obzvláště zranitelní a náchylní k sociálnímu vyloučení. Kromě toho Unie a všechny členské státy podepsaly Úmluvu Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, která obsahuje mimo jiné ustanovení týkající se starších lidí.
(25)
Evropský den mezigenerační solidarity se každoročně slaví dne 29. dubna. Poskytuje vhodnou příležitost k tomu, aby Unie obnovila svůj závazek posílit solidaritu a spolupráci mezi generacemi s cílem propagovat spravedlivou a udržitelnou společnost.
(26)
Toto rozhodnutí stanoví finanční krytí, které bude pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení. (4)
(27)
Na aktivní stárnutí se zaměřuje také několik fondů, programů a akčních plánů Unie, jako je Evropský sociální fond (5), Evropský fond pro regionální rozvoj (6), program PROGRESS (7), program celoživotního učení (8), a v rámci tohoto programu zejména program Grundtvig, program v oblasti zdraví (9), specifické programy v oblasti informačních a komunikačních technologií a v oblasti sociálně-ekonomických a humanitních věd v Sedmém rámcovém programu pro výzkum a rozvoj (10), akční plán „Důstojné stáří v informační společnosti“, společný program asistovaného žití v domácím prostředí (AAL) (11), rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (12), který zahrnuje pilotní projekty na zavádění informačních a komunikačních technologií pro akční plán Důstojné stáří, přípravná akce CALYPSO pro sociální cestovní ruch a akční plán pro městskou mobilitu.
(28)
S cílem zajistit účast široké škály organizací by se během evropského roku mělo co nejvíce umožňovat pořádání akcí a činností menšího rozsahu.
(29)
Zapojení příslušných sítí na úrovni Unie v rámci evropského roku by mělo být motivováno a podpořeno odpovídajícími zdroji.
(30)
Jelikož cílů evropského roku nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států vzhledem k nutnosti nadnárodní výměny informací a šíření osvědčených postupů v celé Unii, a proto jich může být vzhledem k rozsahu navrhovaných činností lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Rok 2012 se vyhlašuje Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (dále jen „evropský rok“). Měl by podporovat vitalitu a důstojnost všech.
Článek 2
Cíle
Celkovým cílem evropského roku je usnadnit v Evropě vytvoření kultury aktivního stárnutí založené na společnosti pro všechny věkové skupiny. V tomto rámci evropský rok podněcuje a podporuje úsilí členských států, regionálních a místních orgánů, sociálních partnerů, občanské společnosti a podnikatelského sektoru, včetně malých a středních podniků, zaměřené na podporu aktivního stárnutí a větší snahu o mobilizaci potenciálu rychle rostoucího počtu obyvatel ve věku nad 55 let. Přitom posiluje solidaritu a spolupráci mezi generacemi s přihlédnutím k rozmanitosti a rovnosti žen a mužů. Podporování aktivního stárnutí znamená vytvoření lepších příležitostí, aby starší ženy a muži mohli plnit svou úlohu na trhu práce, boj proti chudobě, zejména žen, a sociálnímu vyloučení, posílení dobrovolné činnosti a aktivního zapojení do rodinného života a společnosti a podporu zdravého a důstojného stárnutí. To zahrnuje mimo jiné přizpůsobení pracovních podmínek, boj proti negativním stereotypům spojeným s věkem a proti diskriminaci na základě věku, zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, přizpůsobení systémů celoživotního učení potřebám stárnoucí pracovní síly a zajištění toho, aby systémy sociální ochrany byly odpovídající a poskytovaly vhodné pobídky.
S ohledem na první pododstavec jsou cíle evropského roku:
a)
zvýšit obecné povědomí o významu aktivního stárnutí a jeho různých aspektů a zajistit, aby mu bylo přiznáno významné postavení v politické agendě zúčastněných subjektů na všech úrovních, s cílem vyzdvihnout cenný přínos starších lidí pro společnost a hospodářství a více jej uznávat, podporovat aktivní stárnutí, solidaritu mezi generacemi a vitalitu a důstojnost všech lidí, více se snažit o mobilizaci potenciálu starších lidí bez ohledu na jejich původ a umožnit jim vést nezávislý život;
b)
podněcovat diskuzi, vyměňovat si informace a rozvíjet vzájemnou výměnu zkušeností mezi členskými státy a zúčastněnými subjekty na všech úrovních s cílem podporovat politiku aktivního stárnutí, určit a šířit osvědčené postupy a podporovat spolupráci a součinnost;
c)
nabídnout rámec pro závazky a konkrétní opatření, které umožní Unii, členským státům a zúčastněným subjektům na všech úrovních, při výrazném zapojení občanské společnosti, sociálních partnerů a podniků a se zvláštním důrazem na podporu informačních strategií, aby prostřednictvím konkrétních činností vypracovaly inovativní řešení, politiky a dlouhodobé strategie, včetně komplexních strategií řízení zohledňujících věkovou strukturu v oblasti zaměstnanosti a práce, a sledovaly konkrétní cíle týkající se aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity;
d)
podporovat činnosti, které pomohou bojovat proti diskriminaci na základě věku, překonávat stereotypy související s věkem a odstranit bariéry, zejména pokud jde o zaměstnatelnost.
Článek 3
Obsah opatření
1. Opatření, která je třeba přijmout k dosažení cílů stanovených v článku 2, zahrnují tyto činnosti na úrovni Unie, celostátní, regionální nebo místní úrovni:
a)
konference, akce a iniciativy, s aktivním zapojením všech příslušných zúčastněných subjektů, s cílem podpořit diskuzi, zvyšovat povědomí a podněcovat závazky ke konkrétním cílům přispívajícím k udržitelným a trvalým dopadům;
b)
informační, propagační a vzdělávací kampaně využívající multimédia;
c)
výměnu informací, zkušeností a osvědčených postupů, a to mimo jiné prostřednictvím otevřené metody koordinace a sítí zúčastněných subjektů usilujících o dosažení cílů evropského roku;
d)
výzkum a šetření na úrovni Unie, celostátní nebo regionální úrovni a šíření výsledků s důrazem na hospodářský a sociální dopad podpory aktivního stárnutí a s ním spojených politik.
2. Při uskutečňování činností uvedených v odstavci 1 je věnována pozornost zapojení všech generací do úsilí o dosažení cílů evropského roku, zejména prostřednictvím snahy o vytvoření přístupu umožňujícího začlenění a podpory účasti starších a mladších lidí na společných iniciativách.
3. Komise nebo členské státy mohou označit další činnosti jako přínosné pro cíle evropského roku a mohou umožnit, aby byl název evropského roku použit k propagaci těchto činností za podmínky, že budou přispívat k dosažení cílů stanovených v článku 2.
4. Komise a členské státy zohlední při všech svých činnostech spojených s evropským rokem rovnost žen a mužů.
5. Komise zohlední potenciál přeshraničních činností, které se konají na regionální nebo místní úrovni, pro dosažení cílů stanovených v článku 2.
6. Je vyvíjeno úsilí o zajištění toho, aby všechny činnosti v rámci evropského roku určené širší veřejnosti byly snadno přístupné všem, včetně osob se zdravotním postižením.
Článek 4
Koordinace na úrovni členských států
1. Každý členský stát určí vnitrostátního koordinátora pověřeného organizací účasti daného členského státu na evropském roce a informuje o jeho jmenování Komisi.
2. Vnitrostátní koordinátoři rovněž dbají na to, aby vnitrostátní činnosti v rámci evropského roku byly řádně koordinovány, a mohou v této souvislosti rovněž podporovat a usnadňovat místní a regionální činnosti. Vnitrostátní koordinátoři rovněž prosazují zapojení všech příslušných zúčastněných subjektů, včetně občanské společnosti, do činností v rámci evropského roku.
3. Členské státy se vyzývají, aby do 25. listopadu 2011 informovaly Komisi o svém pracovním programu, který bude obsahovat podrobný popis vnitrostátních činností plánovaných v rámci evropského roku
Článek 5
Zúčastněné země
Evropského roku se mohou zúčastnit:
a)
členské státy;
b)
kandidátské země;
c)
země západního Balkánu a
d)
státy Evropského sdružení volného obchodu, které jsou smluvními stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru.
Článek 6
Koordinace na úrovni Unie
1. Komise provádí evropský rok na úrovni Unie.
2. Komise svolává zasedání vnitrostátních koordinátorů za účelem koordinace činností v rámci evropského roku na úrovni Unie a za účelem výměny informací a znalostí, včetně informací o případných závazcích a jejich provádění v členských státech.
3. Komise usnadňuje a podporuje činnosti v rámci evropského roku na celostátní, regionální a místní úrovni, mimo jiné prostřednictvím případného navrhování nových metod a nástrojů pro dosažení cílů evropského roku a jejich hodnocení.
4. Koordinace činností v rámci evropského roku na úrovni Unie spadá rovněž do působnosti stávajících politických výborů a poradních skupin.
5. Komise rovněž svolává zasedání zástupců evropských organizací nebo subjektů působících v oblasti aktivního stárnutí, aby jí pomáhaly s organizací průběhu evropského roku.
6. Komise v komunikační činnosti svých zastoupení v členských státech a příslušné klíčové sítě na úrovni Unie, které získávají na své provozní náklady podporu ze souhrnného rozpočtu Unie, učiní ve svých pracovních programech z tématu evropského roku prioritu.
7. Evropský parlament, členské státy, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů se připojí k činnostem v rámci evropského roku.
Článek 7
Finanční a nefinanční podpora
1. Činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1 na úrovni Unie mohou být uskutečněny na základě zadání veřejné zakázky či grantů financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie.
2. Tam, kde je to vhodné, mohou programy a politiky v oblastech, které přispívají k podpoře aktivního stárnutí, jako jsou zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, vzdělání a kultura, zdraví, výzkum, informační společnost, regionální politika a dopravní politika, podpořit evropský rok, a to v souladu s platnými pravidly a v rámci jejich stávajících možností pro stanovování priorit.
3. Nefinanční podporu může Unie přiznat pro činnosti, které veřejné a soukromé organizace podnikly v souladu s čl. 3 odst. 3.
Článek 8
Rozpočet
1. Finanční krytí na provádění tohoto rozhodnutí na úrovni Unie, zejména na činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1, na období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2012 činí 5 000 000 EUR.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
Článek 9
Soudržnost
Komise spolu s členskými státy zajišťuje, aby opatření stanovená v tomto rozhodnutí byla v souladu s ostatními unijními, celostátními i regionálními programy a iniciativami, které přispívají k dosažení cílů evropského roku.
Článek 10
Mezinárodní spolupráce
Komise může pro účely evropského roku spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Organizací spojených národů a Radou Evropy, přičemž dbá na zajištění viditelnosti úsilí Unie o podporu aktivního stárnutí.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu obsahující celkové hodnocení iniciativ stanovených v tomto rozhodnutí s podrobnostmi o provádění a výsledcích, která bude sloužit jako základ pro budoucí politiky, opatření a činnosti Unie v této oblasti.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 bude také obsahovat informace o tom, jakým způsobem byla do činností evropského roku začleněna rovnost žen a mužů a jak byl zajištěn přístup k uvedeným činnostem pro osoby se zdravotním postižením.
3. Ve zprávě uvedené v odstavci 1 bude také zdůrazněno, jaké trvalé výsledky evropský rok přinesl pro podporu aktivního stárnutí v celé Unii.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 13
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 14. září 2011.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 940/2011/EU,
annettu 14 päivänä syyskuuta 2011,
aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisesta teemavuodesta (2012)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 153 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ovat kuulleet alueiden komiteaa,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 147 artiklan 1 kohdan mukaan unioni myötävaikuttaa työllisyyden korkeaan tasoon edistämällä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja tukemalla sekä tarvittaessa täydentämällä niiden toimintaa.
(2)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 1 kohdan mukaan unioni tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa työolojen, työmarkkinoilta syrjäytyneiden henkilöiden integroimisen ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan aloilla.
(3)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti unioni muun muassa torjuu sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää sekä edistää yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta ja sosiaalista suojelua, naisten ja miesten tasa-arvoa sekä sukupolvien välistä yhteisvastuuta.
(4)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklassa tunnustetaan, että tietyt unionin alueet kärsivät vakavista ja pysyvistä väestöön liittyvistä haitoista, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti niiden kehitykseen ja jotka vaativat erityistä huomiota, jotta unioni voi saavuttaa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen.
(5)
Euroopan unionin perusoikeuskirjan 25 artiklan mukaan unioni tunnustaa ikääntyneiden henkilöiden oikeuden ihmisarvoiseen ja itsenäiseen elämään sekä oikeuden osallistua yhteiskunnalliseen elämään ja kulttuurielämään, ja se kunnioittaa näitä oikeuksia.
(6)
Ikääntyminen on epäilemättä haaste koko yhteiskunnalle ja kaikille sukupolville Euroopassa, ja se liittyy myös sukupolvien väliseen solidaarisuuteen ja perheeseen.
(7)
Unionissa 60 vuoden ikää lähestyvien ja sitä iäkkäämpien osuus väestöstä kasvaa nopeammin kuin koskaan aiemmin. Tämä kasvu on erittäin myönteistä, koska se on johdonmukainen seuraus terveyden ja elämänlaadun paranemisesta. Väestörakenteen muutoksen takia unioni joutuu kuitenkin kohtaamaan monia haasteita.
(8)
Useissa Eurooppa-neuvoston kokouksissa on tunnustettu, että on tarpeen puuttua väestön ikääntymisen vaikutuksiin Euroopan yhteiskuntamalleihin. Ikärakenteen nopeaan muuttumiseen vastattaessa avainasemassa on aktiivisen ikääntymisen kulttuurin luomisen edistäminen elinikäisenä prosessina ja näin ollen sen varmistaminen, että 60 vuoden ikää lähestyvällä ja sitä iäkkäämmällä nopeasti kasvavalla väestöryhmällä, joka on kokonaisuutena katsoen terveempää ja paremmin koulutettua kuin mikään muu aikaisempi vastaava ikäryhmä ennen sitä, on hyvät mahdollisuudet työskennellä ja osallistua aktiivisesti yhteiskunta- ja perhe-elämään, kuten vapaaehtoistoimintaan, elinikäiseen oppimiseen, kulttuuritoimintaan ja liikuntaan.
(9)
Maailman terveysjärjestön mukaan aktiivinen ikääntyminen on prosessi, jossa optimoidaan mahdollisuudet pysyä terveenä, osallistua ja elää turvattua elämää ja pyritään siten parantamaan elämänlaatua ihmisten ikääntyessä. Aktiivinen ikääntyminen antaa ihmisille mahdollisuuden hyödyntää fyysiseen, sosiaaliseen ja henkiseen hyvinvointiin liittyviä voimavarojaan koko elämänsä ajan ja osallistua yhteiskuntaelämään, ja samalla se tarjoaa heille tarvittaessa riittävää suojaa, turvaa ja hoivaa. Aktiivisen ikääntymisen edistäminen edellyttää näin ollen moniulotteista lähestymistapaa sekä sitoutumista ja kestävää tukea kaikilta sukupolvilta.
(10)
Aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemavuoden (2012) olisi perustuttava Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden (2010) ja aktiivista kansalaisuutta edistävän vapaaehtoistyön Euroopan teemavuoden (2011) kokemuksiin, ja näiden eurooppalaisten teemavuosien ja aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemavuoden (2012), jäljempänä ’eurooppalainen teemavuosi’, välistä synergiaa olisi siksi edistettävä.
(11)
Koska iäkkäiden ihmisten osuus kasvaa Euroopassa ja krooniset terveysongelmat yleistyvät, on entistä tärkeämpää edistää kaikkien kansalaisten ja erityisesti ikääntyneiden henkilöiden elinvoimaa ja arvokkuutta tukevaa tervettä ikääntymistä muun muassa varmistamalla asianmukaisten ja korkealaatuisten terveyspalvelujen, pitkäaikaishoidon ja sosiaalipalvelujen saatavuus sekä esittämällä aloitteita ikääntymiseen liittyvien terveysriskien ehkäisemisen edistämiseksi. Terve ikääntyminen voi auttaa lisäämään ikääntyvien ihmisten osallistumista työelämään, mahdollistaa heidän pysymisensä pidempään aktiivisina yhteiskunnassa, parantaa heidän elämänlaatuaan ja rajoittaa terveydenhuolto-, sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmiin kohdistuvia paineita.
(12)
Komissio esitti kantansa unionin kohtaamista väestörakenteellisista haasteista ja mahdollisuuksista niiden ratkaisemiseen 12 päivänä lokakuuta 2006 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan väestökehitys - haasteista mahdollisuuksiin”, 10 päivänä toukokuuta 2007 antamassaan tiedonannossa ”Sukupolvien välisen solidaarisuuden edistäminen” ja 29 päivänä huhtikuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”EU:n väestön ikääntymisen vaikutusten käsittelystä (väestön ikääntymistä koskeva kertomus 2009)”.
(13)
Vanhempien sukupolvien moninaisuus lisääntyy Euroopassa entisestään. Siksi on aktiivisesti edistettävä yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja kannustettava osallistumaan. Aktiivisilla kansalaisilla, joilla on erilaiset taustat, on yhteiskunnassa tärkeä tehtävä kuilujen kaventajina, ja he edistävät integraatiota ja antavat oman panoksensa talouteen.
(14)
Neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat hyväksyivät 22 päivänä helmikuuta 2007 päätöslauselman ”Euroopan väestörakenteen muutoksen tuomat mahdollisuudet ja haasteet: iäkkäiden ihmisten osallistuminen taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen”, ja kyseisessä päätöslauselmassa korostettiin sekä tarvetta parantaa iäkkäiden ihmisten mahdollisuuksia aktiiviseen osallistumiseen muun muassa vapaaehtoistyön välityksellä että uusia taloudellisia mahdollisuuksia (”senioritalous”), joita syntyy seurauksena siitä, että iäkkäiden ihmisten keskuudessa on yhä enemmän tiettyihin tavaroihin ja palveluihin kohdistuvaa kysyntää, ja iäkkäiden ihmisten myönteisen julkisen kuvan tärkeyttä.
(15)
Neuvosto hyväksyi 8 päivänä kesäkuuta 2009 päätelmät ”Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet: aktiivinen ja arvokas ikääntyminen”, ja kyseisissä päätelmissä tunnustettiin, että aktiivisen elämän jatkaminen ja arvokas ikääntyminen on haasteellista iäkkäille naisille ja miehille kaikkialla unionissa, ja ehdotettiin jäsenvaltioille ja komissiolle useita toimenpiteitä, mukaan lukien aktiivista ikääntymistä koskevien politiikkojen edistäminen siten, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset tilanteet sekä naisten ja miesten kohtaamat erilaiset haasteet.
(16)
Neuvosto hyväksyi 30 päivänä marraskuuta 2009 päätelmät ”Terve ja arvokas ikääntyminen” ja kehotti komissiota muun muassa ”kehittämään aktiivisen ikääntymisen edistämiseksi valistuskampanjoita, kuten mahdollinen Aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalainen vuosi 2012”.
(17)
Komissio korosti 3 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyssä tiedonannossaan ”Eurooppa 2020 - Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” sitä, kuinka tärkeää unionille on tukea väestön ikääntymistä terveenä ja aktiivisena sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja paremman tuottavuuden saavuttamiseksi. Komissio hyväksyi 23 päivänä marraskuuta 2010 osana Eurooppa 2020 -strategiaa lippulaivahankkeen ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma: Eurooppa tähtää täystyöllisyyteen”, jonka yhteydessä jäsenvaltioiden olisi erityisesti edistettävä aktiivisen ikääntymisen politiikkoja. Komissio hyväksyi 16 päivänä joulukuuta 2010 myös lippulaivahankkeen ”Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle”. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää toimia kaikilla julkishallinnon ja hallituksesta riippumattomien sidosryhmien tasoilla; näitä tavoitteita voidaan puolestaan tukea unionin tasolla eurooppalaisen teemavuoden toimilla, joiden tavoitteena on tehdä asiaa tunnetuksi ja edistää hyvien käytänteiden vaihtamista. Kansallisten koordinaattoreiden olisi huolehdittava siitä, että kansalliset toimet koordinoidaan ja että ne ovat yhdenmukaisia eurooppalaisen teemavuoden tavoitteiden kanssa. Myös muiden toimielinten ja sidosryhmien osallistumista olisi suunniteltava.
(18)
Neuvosto hyväksyi 7 päivänä kesäkuuta 2010 päätelmät ”Aktiivisena ikääntyminen” ja pyysi komissiota ”jatkamaan vuonna 2012 järjestettävän aktiivisena ikääntymistä koskevan eurooppalaisen teemavuoden valmisteluja; vuoden aikana voidaan korostaa hyötyjä aktiivisena ikääntymisestä ja sen vaikutuksesta sukupolvien väliseen yhteisvastuuseen ja julkistaa lupaavia aloitteita aktiivisena ikääntymisen tueksi kaikilla tasoilla”.
(19)
Euroopan parlamentti hyväksyi 11 päivänä marraskuuta 2010 päätöslauselman ”Väestörakenteen muutokseen vastaaminen ja sukupolvien välinen solidaarisuus”, jossa se kehotti jäsenvaltioita tekemään aktiivisesta ikääntymisestä yhden tulevien vuosien painopisteistä. Päätöslauselmassa korostettiin myös, että eurooppalaisen teemavuoden yhteydessä olisi erityisesti painotettava ikääntyneiden ihmisten panosta yhteiskunnan toiminnassa ja tarjottava tilaisuuksia sukupolvien välisen solidaarisuuden, yhteistyön ja keskinäisen ymmärryksen edistämiseen sekä saatava nuoret ja ikääntyneet toimimaan yhdessä.
(20)
Myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean laatimissa lausunnoissa on painotettu aktiivisen ikääntymisen merkitystä Euroopalle korostamalla muun muassa kaikille sukupolville suunnatun terveydenhuollon tärkeyttä.
(21)
Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 21 päivänä lokakuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/707/EU (3) suuntaviivoissa 7 ja 8 jäsenvaltioita kehotetaan nostamaan työvoimaosuutta aktiivista ikääntymistä edistävillä politiikoilla, nostamaan iäkkäiden työntekijöiden työllisyysasteita edistämällä innovointia työn organisoinnissa ja parantamaan iäkkäiden työntekijöiden työllistettävyyttä lisäämällä heidän taitojaan ja edistämällä heidän osallistumistaan elinikäisen oppimisen ohjelmiin. Suuntaviivassa 10 korostetaan tarvetta vahvistaa sosiaaliturvajärjestelmiä, elinikäistä oppimista ja aktiivisia yhteenkuuluvuutta koskevia politiikkoja, jotta ihmisille voidaan tarjota mahdollisuuksia eri elämänvaiheissa, suojella heitä köyhyydeltä ja sosiaaliselta syrjäytymiseltä sekä lisätä heidän aktiivista osallistumistaan yhteiskuntaan.
(22)
Ensimmäisestä Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeesta 19 päivänä toukokuuta 2010 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan digitaalistrategia” komissio korosti tieto- ja viestintätekniikan sovellusten ja palvelujen merkitystä hyvässä vanhuudessa ja ehdotti erityisesti tietotekniikka-avusteiseen asumiseen keskittyvän yhteisen ohjelman vahvistamista. Euroopan digitaalistrategiassa suositeltiin myös yhteisiä toimia kaikkien eurooppalaisten digitaitojen parantamiseksi, mukaan lukien iäkkäät ihmiset, joiden osuus niistä 150 miljoonasta kansalaisesta eli noin 30 prosentista kaikista kansalaisista, jotka eivät ole koskaan käyttäneet internetiä, on liian suuri. Helpottamalla uuden teknologian saatavuutta ja tarjoamalla koulutusta sen käyttämiseen voitaisiin parantaa entisestään iäkkäiden ihmisten mahdollisuuksia.
(23)
Komissio on ehdottanut Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä, että osana Innovaatiounioni-lippulaivahanketta käynnistettäisiin aktiivisena ja terveenä ikääntymistä käsittelevä eurooppalainen innovaatiokumppanuus. Tällä innovaatiokumppanuudella pyrittäisiin saamaan kansalaiset elämään itsenäisinä ja terveinä pidempään ja lisäämään keskimääräisten terveiden elinvuosien määrää kahdella vuodella vuoteen 2020 mennessä.
(24)
Komissio panee parhaillaan täytäntöön Euroopan vammaisstrategiaa 2010-2020, johon sisältyy iäkkäitä ihmisiä koskevia asianmukaisia toimia, koska vammaisuuden ja ikääntymisen välillä on usein yhteys. Erityisen merkityksellisiä ovat esteettömyyttä koskevat toimet, jotka noudattavat kaikille sopivan suunnittelun (”Design for All”) lähestymistapaa. Itsenäistä asumista ja yhteiskuntaan osallistumista tukevat toimet ovat myös tärkeitä, mukaan lukien toimet, jotka on suunnattu ikääntyneille vammaisille, jotka tarvitsevat paljon tukea, joilla on monenlaisia tarpeita ja jotka ovat erityisen heikossa asemassa ja vaarassa syrjäytyä. Lisäksi unioni ja kaikki jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, johon sisältyy muun muassa määräyksiä, jotka ovat olennaisia iäkkäiden ihmisten kannalta.
(25)
Sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaista teemapäivää vietetään vuosittain 29 päivänä huhtikuuta. Tämä teemapäivä antaa unionille hyvän mahdollisuuden uudistaa sitoutumisensa sukupolvien välisen solidaarisuuden ja yhteistyön vahvistamiseen oikeudenmukaisen ja kestävän yhteiskunnan edistämiseksi.
(26)
Tässä päätöksessä vahvistetaan rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää ensisijaisena ohjeenaan talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4) 37 kohdan mukaisesti.
(27)
Aktiivinen ikääntyminen on kohteena myös useissa unionin rahastoissa, ohjelmissa ja toimintasuunnitelmissa, kuten Euroopan sosiaalirahastossa (5), Euroopan aluekehitysrahastossa (6), Progress-ohjelmassa (7), elinikäisen oppimisen ohjelmassa (8) ja erityisesti sen Grundtvig-ohjelmassa, terveysohjelmassa (9), seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman tieto- ja viestintätekniikkaan sekä yhteiskunta- ja taloustieteisiin ja humanistisiin tieteisiin liittyvissä erityisohjelmissa (10), hyvää vanhuutta tietoyhteiskunnassa koskevassa toimintasuunnitelmassa, tietotekniikka-avusteista asumista koskevassa yhteisessä ohjelmassa (11), kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa (12), johon liittyy hyvää vanhuutta koskevia tieto- ja viestintätekniikan käyttöönottoon liittyviä pilottihankkeita, sosiaalista matkailua koskevassa Calypso-valmistelutoimessa sekä kaupunkiliikennettä koskevassa toimintasuunnitelmassa.
(28)
Pienimuotoisten tapahtumien ja toiminnan järjestämistä olisi eurooppalaisen teemavuoden aikana mahdollisuuksien mukaan helpotettava erilaisten järjestöjen osallistumisen turvaamiseksi.
(29)
Unionin tasolla toimivien asianomaisten verkostojen osallistumista eurooppalaiseen teemavuoteen olisi kannustettava ja tuettava riittävillä varoilla.
(30)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa eurooppalaisen teemavuoden tavoitteita, koska tarvitaan jäsenvaltioiden välistä tiedonvaihtoa ja unionin laajuista hyvien käytänteiden levittämistä, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kohde
Nimetään vuosi 2012 aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaiseksi teemavuodeksi, jäljempänä ’eurooppalainen teemavuosi’. Teemavuoden tarkoituksena on edistää kaikkien ihmisten elinvoimaa ja arvokkuutta.
2 artikla
Tavoitteet
Eurooppalaisen teemavuoden yleistavoitteena on edistää aktiivisen ikääntymisen kulttuurin luomista Euroopassa siten, että se perustuu kaikkien ikäryhmien yhteiskuntaan. Tältä pohjalta eurooppalaisella teemavuodella kannustetaan ja tuetaan jäsenvaltioiden, niiden alue- ja paikallisviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja liike-elämän, pienet ja keskisuuret yritykset mukaan lukien, pyrkimyksiä edistää aktiivista ikääntymistä ja 60 vuoden ikää lähenevän ja sitä iäkkäämmän, nopeasti kasvavan väestönosan potentiaalin parempaa hyödyntämistä. Näin teemavuodella edistetään sukupolvien välistä solidaarisuutta ja yhteistyötä siten, että otetaan samalla huomioon moninaisuus ja sukupuolten välinen tasa-arvo. Aktiivisen ikääntymisen edistäminen merkitsee parempien mahdollisuuksien luomista, jotta ikääntyvät naiset ja miehet voivat osallistua työmarkkinoille, köyhyyden, erityisesti naisten köyhyyden, sekä sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa, vapaaehtoistoiminnan ja aktiivisen perhe-elämään ja yhteiskuntaan osallistumisen edistämistä sekä terveeseen ja arvokkaaseen ikääntymiseen kannustamista. Tämä edellyttää muun muassa työolojen mukauttamista, ikään liittyvien kielteisten stereotyyppien ja ikäsyrjinnän torjuntaa, työterveyden ja -turvallisuuden parantamista, elinikäisen oppimisen järjestelmien sovittamista ikääntyvän työvoiman tarpeisiin ja sen varmistamista, että sosiaalisen suojelun järjestelmät ovat riittävät ja tarjoavat oikeat kannustimet.
Ensimmäisen kohdan perusteella eurooppalaisen teemavuoden tavoitteena on:
a)
parantaa yleistä tietoisuutta aktiivisen ikääntymisen tärkeydestä ja sen eri ulottuvuuksista sekä varmistaa, että se asetetaan eri sidosryhmien poliittisten asialistojen kärkeen kaikilla tasoilla, jotta voidaan korostaa iäkkäiden ihmisten hyödyllistä panosta yhteiskunnan ja talouden kannalta, opettaa arvostamaan sitä, edistää aktiivista ikääntymistä sekä sukupolvien välistä solidaarisuutta ja kaikkien ihmisten elinvoimaa ja arvokkuutta ja saada iäkkäiden ihmisten potentiaali paremmin käyttöön heidän alkuperästään riippumatta, sekä antaa heille mahdollisuus elää itsenäistä elämää;
b)
herättää keskustelua, vaihtaa tietoja ja kehittää jäsenvaltioiden ja sidosryhmien välistä vastavuoroista oppimista kaikilla tasoilla aktiivisen ikääntymisen politiikkojen edistämiseksi, hyvien käytänteiden määrittämiseksi ja levittämiseksi sekä yhteistyön ja synergian edistämiseksi;
c)
tarjota puitteet sitoutumiselle ja käytännön toimille, jotta unioni, jäsenvaltiot ja sidosryhmät kaikilla tasoilla pystyvät kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten ja yritysten osallistumisen ja erityisesti tiedotusstrategioiden edistämisen avulla erityisillä toimilla kehittämään innovatiivisia ratkaisuja, politiikkoja ja pitkän aikavälin strategioita, työpaikkoihin ja työhön liittyvät kokonaisvaltaiset ikärakenteen hallintaan tarkoitetut strategiat mukaan lukien, ja sitoutumaan erityisiin aktiivista ikääntymistä ja sukupolvien välistä solidaarisuutta koskeviin tavoitteisiin;
d)
edistää toimia ikään perustuvan syrjinnän torjumiseksi, ikään liittyvistä stereotyypeistä eroon pääsemiseksi ja erityisesti työllistettävyyttä koskevien esteiden poistamiseksi.
3 artikla
Toimenpiteiden sisältö
1. Edellä 2 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin kuuluvat seuraavat toimet unionin ja jäsenvaltioiden tasolla sekä alue- ja paikallistasolla:
a)
kaikkien asianomaisten sidosryhmien aktiivisen osallistumisen tuella järjestettävät konferenssit, tapahtumat ja aloitteet keskustelun herättämiseksi, asian tunnetuksi tekemiseksi sekä kestäviä ja pysyviä vaikutuksia tuottavia erityisiä tavoitteita koskevien sitoumusten antamisen edistämiseksi;
b)
multimedian avulla toteutettavat tiedotus-, edistämis- ja valistuskampanjat;
c)
tietojen, kokemusten ja hyvien käytänteiden vaihto käyttämällä muun muassa avointa koordinointimenetelmää ja eurooppalaisen teemavuoden tavoitteita edistävien sidostyhmien verkostoja;
d)
tutkimukset ja kyselyt unionin, jäsenvaltioiden tai alueiden tasolla ja niiden tulosten levittäminen korostamalla aktiivisen ikääntymisen ja aktiivista ikääntymistä edistävien toimien taloudellista ja yhteiskunnallista vaikutusta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja toimia täytäntöön pantaessa huomiota kiinnitetään kaikkien sukupolvien osallistuttamiseen eurooppalaisen teemavuoden tavoitteiden saavuttamiseen erityisesti pyrkimällä kehittämään osallistava lähestymistapa ja edistämällä ikääntyneiden ja nuorten osallistumista yhteisiin aloitteisiin.
3. Komissio tai jäsenvaltiot voivat määritellä muita toimia, jotka edistävät eurooppalaisen teemavuoden tavoitteiden saavuttamista, ja sallia eurooppalaisen teemavuoden nimen käyttämisen näiden toimien järjestämisessä, jos ne edistävät 2 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista.
4. Komissio ja jäsenvaltiot ottavat eurooppalaisen teemavuoden kaikkien toimien toteuttamisessa huomioon sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen.
5. Komissio ottaa huomioon mahdollisuuden saavuttaa 2 artiklassa asetetut tavoitteet alueellisen tai paikallisen tason rajat ylittävällä toiminnalla.
6. Toteutetaan toimia sen varmistamiseksi, että kaikki suurelle yleisölle tarkoitetut eurooppalaiseen teemavuoteen kuuluvat toimet ovat helposti kaikkien, myös vammaisten, saavutettavissa.
4 artikla
Koordinointi jäsenvaltioiden kanssa
1. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kansallinen koordinaattori, joka vastaa jäsenvaltion eurooppalaiseen teemavuoteen osallistumista koskevista järjestelyistä, ja ilmoitettava komissiolle mainitusta nimeämisestä.
2. Kansallisten koordinaattoreiden on myös huolehdittava siitä, että eurooppalaiseen teemavuoteen kuuluvat kansalliset toimet koordinoidaan asianmukaisesti, ja he voivat myös edistää ja helpottaa asiaan liittyviä paikallisia ja alueellisia toimintoja. Kansallisten koordinaattoreiden on myös edistettävä kaikkien asianomaisten sidosryhmien, kansalaisyhteiskunta mukaan lukien, osallistumista eurooppalaiseen teemavuoteen kuuluviin toimiin.
3. Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle viimeistään 25 päivänä marraskuuta 2011 työohjelmansa, jossa esitetään yksityiskohtaiset tiedot eurooppalaisen teemavuoden ajaksi suunnitelluista kansallisista toimista.
5 artikla
Osallistuvat maat
Eurooppalaiseen teemavuoteen voivat osallistua:
a)
jäsenvaltiot;
b)
ehdokasvaltiot;
c)
Länsi-Balkanin maat; ja
d)
Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen sopimuspuoliin kuuluvat Euroopan vapaakauppaliiton valtiot.
6 artikla
Koordinointi unionin tasolla
1. Komissio toteuttaa eurooppalaisen teemavuoden unionin tasolla.
2. Komissio kutsuu kansalliset koordinaattorit koolle eurooppalaiseen teemavuoteen kuuluvien toimien koordinoimiseksi unionin tasolla sekä tietojen ja tietämyksen vaihtamiseksi, mukaan lukien tiedot ja tietämys mahdollisista sitoumuksista ja niiden täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa.
3. Komissio edistää ja tukee eurooppalaiseen teemavuoteen kuuluvia toimia kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla muun muassa ehdottamalla tarvittaessa uusia menetelmiä ja keinoja eurooppalaisen teemavuoden tavoitteiden saavuttamiseksi ja niiden arvioimiseksi.
4. Eurooppalaiseen teemavuoteen kuuluvien toimien koordinoinnista unionin tasolla huolehtivat myös olemassa olevat poliittiset komiteat ja neuvoa-antavat ryhmät.
5. Komissio kutsuu myös aktiivisen ikääntymisen alalla toimivien eurooppalaisten järjestöjen tai elinten edustajia koolle auttamaan eurooppalaisen teemavuoden toteuttamisessa.
6. Eurooppalaisen teemavuoden aiheen asettavat etusijalle komissio sen jäsenvaltioissa toimivien edustustojen tiedotustoimissa ja sellaiset keskeiset unionin tason verkostot työohjelmissaan, joiden käyttökustannuksia tuetaan unionin yleisestä talousarviosta.
7. Euroopan parlamentti, jäsenvaltiot, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea osallistuvat eurooppalaiseen teemavuoteen kuuluviin toimiin.
7 artikla
Rahoitustuki ja muu tuki
1. Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista unionin tason toimista voidaan tehdä hankintasopimus tai niihin voidaan myöntää rahoitusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.
2. Eurooppalaista teemavuotta voidaan tarvittaessa tukea aktiivista ikääntymistä edistävien alojen, kuten työllisyyden, sosiaaliasioiden ja yhtäläisten mahdollisuuksien, koulutuksen ja kulttuurin, terveydenhuollon, tutkimuksen, tietoyhteiskunnan, aluepolitiikan ja liikennepolitiikan, ohjelmista ja toimintapolitiikoista sovellettavien sääntöjen mukaisesti ja niiden painopisteiden asettamisen nykyisten mahdollisuuksien rajoissa.
3. Unioni voi myöntää muuta kuin rahoitustukea julkisten ja yksityisten järjestöjen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti toteuttamille toimille.
8 artikla
Talousarvio
1. Tämän päätöksen täytäntöönpanoa unionin tasolla, erityisesti 3 artiklan 1 kohdassa säädettyjen toimien osalta, koskevat rahoituspuitteet ovat 5 000 000 euroa 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisenä aikana.
2. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen enimmäismäärien puitteissa.
9 artikla
Johdonmukaisuus
Komissio varmistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, että tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat johdonmukaisia muiden sellaisten unionin, kansallisten ja alueellisten toimien ja aloitteiden kanssa, jotka myötävaikuttavat eurooppalaisen teemavuoden tavoitteiden saavuttamiseen.
10 artikla
Kansainvälinen yhteistyö
Komissio voi tehdä eurooppalaiseen teemavuoteen liittyvää yhteistyötä asianomaisten kansainvälisten järjestöjen ja erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan neuvoston kanssa varmistaen tällöin aktiivista ikääntymistä edistävien unionin toimien näkyvyyden.
11 artikla
Arviointi
1. Komissio toimittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen, joka sisältää yleisarvion tässä päätöksessä säädetyistä aloitteista ja yksityiskohtaiset tiedot toteuttamisesta ja tuloksista perustaksi unionin tuleville politiikoille, toimenpiteille ja toimille tällä alalla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa annetaan myös tietoja siitä, miten sukupuolten väliseen tasa-arvoon liittyvät kysymykset on valtavirtaistettu eurooppalaiseen teemavuoteen kuuluvissa toimissa ja miten vammaisten osallistuminen näihin toimiin on varmistettu.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa on myös tähdennettävä, millaisia pysyviä vaikutuksia eurooppalaisella teemavuodella on ollut aktiivisen ikääntymisen edistämiseen unionissa.
12 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
13 artikla
Osoitus
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Strasbourgissa 14 päivänä syyskuuta 2011.