NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 137/2011
ze dne 16. února 2011,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v daném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Mravenčan vápenatý (CAS 544-17-2) je hnojivem s druhotnými živinami, které se používá jako listové hnojivo pro pěstování ovoce v jednom členském státě. Látka je neškodná pro životní prostředí a lidské zdraví. Proto by měl být mravenčan vápenatý v zájmu zvýšení jeho dostupnosti pro zemědělce v celé Unii uznán jako typ „hnojiva ES“.
(3)
Měly by být upraveny předpisy týkající se chelátových stopových živin a stopových roztokových hnojiv, aby se umožnilo použití více než jednoho chelatotvorného činidla, zavedly se společné hodnoty pro minimální obsah vodorozpustných stopových živin a zajistilo se, že bude označeno každé chelatotvorné činidlo, které vytváří chelát alespoň z 1 % vodorozpustných stopových živin a které je určeno a kvantifikováno v rámci norem EN. Je nezbytné zajistit dostatečné přechodné období, aby hospodářské subjekty měly možnost vyprodat svoje zásoby hnojiv.
(4)
Práškový oxid zinečnatý (CAS 1314-13-2) je zinkové hnojivo uvedené na seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Oxid zinečnatý ve formě prášku představuje při použití potenciální nebezpečí prášení. Při použití oxidu zinečnatého ve formě stabilní suspenze ve vodě toto nebezpečí nehrozí. Suspenze zinkového hnojiva by proto měla být uznána jako typ „hnojiva ES“, aby se umožnilo bezpečnější používání oxidu zinečnatého. Aby zůstal volný prostor pro formulace, mělo by se v takových suspenzích na bázi vody rovněž povolit používání zinkových solí a jednoho či více typů zinkového chelátu (chelátů).
(5)
Ustanovení čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 obsahují pravidla pro složení a označování hnojících směsí na bázi stopových živin, ale takové směsi nejsou ještě uvedeny na seznamu mezi typy hnojiv v příloze I. Hnojící směsi na bázi stopových živin proto nelze prodávat jako „hnojiva ES“. Do přílohy I by proto mělo být uvedeno označení typu hnojiva na bázi stopových živin pro pevná a kapalná hnojiva.
(6)
Imino-di-butandiová kyselina (dále jen „IDHA“) představuje chelatotvorné činidlo, které je povoleno ve dvou členských státech k použití jako listové hnojivo v půdních aplikacích, při hydroponii a fertigaci. IDHA by měla být v zájmu zvýšení její dostupnosti pro zemědělce v celé Unii doplněna na seznam povolených chelatotvorných činidel v příloze I.
(7)
Ustanovení čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 požadují kontrolu „hnojiv ES“ metodami popsanými v uvedeném nařízení. Některé metody ale dosud nebyly mezinárodně uznány. Evropský výbor pro normalizaci nyní vyvinul normy EN, které by měly uvedené metody nahradit.
(8)
Validované metody zveřejněné jako normy EN obvykle zahrnují kruhový test (mezilaboratorní zkoušku) k ověření reprodukovatelnosti a opakovatelnosti analytických metod mezi různými laboratořemi. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se lépe určily normy EN, které prošly mezilaboratorní zkouškou, a aby byli kontroloři o statistické spolehlivosti norem EN správně informováni.
(9)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění norem v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN, jež mají být zveřejněny Evropským výborem pro normalizaci.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno,
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Přechodná ustanovení
Body a) až e) bodu 2 přílohy I se použijí od 9. října 2012 na hnojiva uváděná na trh před 9. březnem 2011.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 137/2011,
annettu 16 päivänä helmikuuta 2011,
lannoitteita koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 muuttamisesta sen liitteiden I ja IV mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon lannoitteista 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 1 ja 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 3 artiklassa säädetään, että lannoitteesta, joka kuuluu johonkin kyseisen asetuksen liitteessä I lueteltuun lannoitetyyppiin ja joka täyttää asetuksessa säädetyt edellytykset, saadaan käyttää nimitystä ”EY-lannoite”.
(2)
Kalsiumformiaatti (CAS 544-17-2) on sivuravinnelannoite, jota käytetään lehtilannoitteena hedelmänviljelyssä yhdessä jäsenvaltiossa. Aine on vaaraton ympäristölle ja ihmisten terveydelle. Jotta kalsiumformiaatti saataisiin nykyistä helpommin viljelijöiden saataville koko unionin alueella, se olisi hyväksyttävä ”EY-lannoitteeksi”.
(3)
Hivenravinteiden muodostamia kelaatteja ja hivenravinneliuoksia koskevia säännöksiä olisi mukautettava siten, että sallitaan useamman kuin yhden kelaatinmuodostajan käyttö, otetaan vesiliukoisen hivenravinteen vähimmäispitoisuuden osalta käyttöön yhteiset arvot ja varmistetaan, että merkinnässä ilmoitetaan jokainen kelaatinmuodostaja, joka kelatoi vesiliukoisesta hivenravinteesta vähintään yhden prosentin ja joka yksilöidään ja kvantifioidaan EN-standardeissa. Riittävän pitkä siirtymäaika on tarpeen, jotta talouden toimijat voivat myydä lannoitevarastonsa.
(4)
Sinkkioksidijauhe (CAS 1314-13-2) on sinkkilannoite, joka mainitaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevassa luettelossa. Jauhemaisen sinkkioksidin käytössä on mahdollinen pölyvaara. Tämä vaara vältetään käyttämällä sinkkioksidia stabiilina vesisuspensiona. Sen vuoksi sinkkilannoitesuspensio olisi hyväksyttävä ”EY-lannoitteeksi”, jotta sinkkioksidia olisi mahdollista käyttää turvallisesti. Jotta formulointiin saataisiin joustovaraa, tällaisissa vesisuspensioissa olisi voitava käyttää myös sinkkisuoloja ja yhden- tai useammanlaisia sinkkikelaatteja.
(5)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 23 artiklan 2 kohdassa annetaan hivenravinneseoslannoitteiden koostumusta ja merkitsemistä koskevat säännöt, mutta tällaisia seoksia ei vielä sisälly liitteessä I olevaan lannoitetyyppien luetteloon. Sen vuoksi hivenravinneseoslannoitteita ei voi myydä ”EY-lannoitteina”. Liitteeseen I olisi sen vuoksi lisättävä hivenravinnelannoitteen tyyppinimi kiinteitä ja nestemäisiä lannoitteita varten.
(6)
Iminodisukkiinihappo, jäljempänä ’IDHA’, on kelaatinmuodostaja, jonka käyttö on hyväksytty kahdessa jäsenvaltiossa lehtisumutteena, maahan levitettäväksi, vesiviljelyssä ja kastelulannoitteena. IDHA olisi lisättävä liitteessä I olevaan hyväksyttyjen kelaatinmuodostajien luetteloon, jotta sitä olisi helpommin viljelijöiden saatavilla koko unionin alueella.
(7)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 29 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että ”EY-lannoitteita” koskeva valvonta toteutetaan kyseisessä asetuksessa kuvattuja analyysimenetelmiä noudattaen. Joitakin menetelmiä ei ole kuitenkaan hyväksytty kansainvälisesti. Euroopan standardointikomitea on nyt laatinut EN-standardit, joilla kyseiset menetelmät olisi korvattava.
(8)
EN-standardeina julkaistuihin validoituihin menetelmiin sisältyy tavallisesti laboratorioiden välinen vertailutesti (ring-test), jossa tarkastetaan analyysimenetelmien uusittavuus ja toistettavuus eri laboratorioissa. Sen vuoksi olisi erotettava toisistaan validoidut EN-standardit ja validoimattomat menetelmät, jotta voitaisiin helpommin yksilöidä ne EN-standardit, joille on tehty laboratorioiden välinen testi, ja näin antaa valvonnan suorittajille oikeaa tietoa EN-standardien tilastollisesta luotettavuudesta.
(9)
Lainsäädännön yksinkertaistamiseksi ja sen myöhemmän tarkistamisen helpottamiseksi on aiheellista korvata asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä IV olevat standardien tekstit kokonaisuudessaan viittauksilla EN-standardeihin, jotka Euroopan standardointikomitean on määrä julkaista.
(10)
Tämän vuoksi asetusta (EY) N:o 2003/2003 olisi muutettava.
(11)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2003/2003 32 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutokset
1. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.
2. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liite IV tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.
2 artikla
Siirtymäsäännökset
Liitteessä I olevan 2 kohdan a-e alakohtaa sovelletaan 9 päivästä lokakuuta 2012 alkaen lannoitteisiin, jotka on saatettu markkinoille ennen 9 päivää maaliskuuta 2011.
3 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2011.