ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 24. ledna 2012,
kterým se stanoví, zda Maďarsko přijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009
(2012/139/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 8 této Smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 126 odst. 1 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k tvorbě pracovních míst. Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1), které bylo přijato za účelem urychleného odstranění nadměrných schodků veřejných financí.
(3)
Rozhodnutím 2004/918/ES (2) ze dne 5. července 2004 Rada na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že v Maďarsku existuje nadměrný schodek (3).
(4)
Rada dne 5. července 2004 na základě doporučení Komise v souladu čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES doporučila, aby maďarské orgány přijaly opatření ve střednědobém horizontu s cílem snížit schodek pod 3 % HDP do roku 2008. Rozhodnutím 2005/348/ES (4) ze dne 18. ledna 2005 Rada v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o ES stanovila, že Maďarsko nepřijalo v reakci na doporučení Rady účinná opatření.
(5)
Rada dne 8. března 2005 na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES přijala druhé doporučení, jímž potvrdila rok 2008 jako lhůtu pro nápravu nadměrného schodku. Po podstatném zhoršení rozpočtového výhledu v Maďarsku Rada rozhodnutím 2005/843/ES (5) ze dne 8. listopadu 2005 v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o ES stanovila, že Maďarsko již podruhé nepřijalo v reakci na doporučení Rady účinná opatření.
(6)
Rada proto dne 10. října 2006 přijala v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES třetí doporučení Maďarsku, v němž posunula lhůtu pro odstranění nadměrného schodku na rok 2009. Dne 7. července 2009 došla Rada ve svém doporučení přijatém v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES k závěru, že je možné konstatovat, že maďarské orgány přijaly účinná opatření v reakci na doporučení z října 2006. Na pozadí prudkého propadu v souvislosti s hospodářskou a finanční krizí Rada v témže doporučení vydala revidované znění třetího doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES.
(7)
V doporučení ze dne 7. července 2009 Rada vyzvala maďarské orgány, aby odstranily nadměrný schodek nejpozději do roku 2011. Mimo jiné bylo Maďarsku doporučeno i) omezit zhoršování fiskální situace v roce 2009 zajištěním důsledného provádění schválených a oznámených nápravných opatření s cílem dodržet cílovou hodnotu 3,9 % HDP; ii) od roku 2010 důsledně provádět nezbytná konsolidační opatření vedoucí k dalšímu snižování strukturálního schodku a k zahájení snižování celkového schodku a více při tom využívat strukturální opatření, s cílem zaručit trvalé zlepšování veřejných financí; iii) formulovat a včas přijmout konsolidační opatření nezbytná pro dosažení nápravy nadměrného schodku do roku 2011; iv) v letech 2010 a 2011 zajistit souhrnné fiskální úsilí ve výši alespoň 0,5 % HDP; v) zajistit, že poměr hrubého veřejného dluhu k HDP začne přesvědčivě klesat.
(8)
Dne 27. ledna 2010 přijala Komise sdělení určené Radě (6), ve kterém dospěla k závěru, že na základě dostupných informací přijalo Maďarsko účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009. Komise dospěla ke svému závěru zejména s přihlédnutím ke konsolidačním opatřením ve výši 1,5 % HDP, jejichž cílem je dosáhnout v roce 2009 stanovené hodnoty schodku 3,9 % HDP, ke strukturálním reformám důchodového systému a systému sociálních dávek na podporu dosažení cílové hodnoty schodku 3,8 % HDP v roce 2010 a k pokroku v provádění nového fiskálního rámce, zároveň však Komise upozornila na značná rizika.
(9)
Dne 15. prosince 2011 předložilo Maďarsko Komisi a Radě svou Zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy, prosinec 2011 (dále jen „zpráva o pokroku z prosince 2011“). Rovněž na základě této zprávy o pokroku vede aktualizované posouzení opatření učiněných Maďarskem k nápravě nadměrného schodku do roku 2011 v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 k následujícím závěrům:
a)
v roce 2010 překročil skutečný rozpočtový schodek cílovou hodnotu o 0,4 % HDP, zatímco hospodářský růst byl v roce 2010 silnější, než se předpokládalo v prognóze útvarů Komise z jara 2009, která byla základem pro doporučení Rady ze dne 7. července 2009. V roce 2011 se očekává (ve vládních projekcích i v prognóze útvarů Komise z podzimu 2011), že saldo veřejných financí dosáhne přebytku, ale pouze díky jednorázovým příjmům v hodnotě 9,75 % HDP spojeným s převodem penzijních aktiv ze soukromých důchodových systémů do státního pilíře a příjmům v hodnotě 0,9 % HDP z odvětvových odvodů (z telekomunikací, energetiky, maloobchodu a finančního odvětví). Bez těchto jednorázových opatření by schodek dosáhl zhruba 6 % HDP a výrazně by překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou v článku 1 Protokolu (č. 12) o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě. V oznámení o postupu při nadměrném schodku z podzimu 2011 maďarské orgány předpokládaly přebytek ve výši 3,9 % HDP. V prognóze z podzimu 2011 se očekával o něco nižší přebytek (3,6 % HDP), zejména protože zde bylo zahrnuto převzetí části dluhu společností veřejné dopravy (0,2 % HDP). Na základě nejnovějších informací o jednorázových opatřeních obdržených po datu uzávěrky prognózy z podzimu 2011 může být přebytek dokonce ještě nižší. Strukturální schodek se zhoršil o 1,5 % v roce 2010 a o 1,25 % v roce 2011, v souhrnu tedy o 2,75 % HDP, což je v rozporu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009, aby bylo v průběhu těchto dvou let zajištěno souhrnné fiskální úsilí alespoň ve výši 0,5 % HDP nezbytné k nápravě schodku udržitelným způsobem ve lhůtě stanovené na rok 2011. Toto zhoršení strukturálního salda je odrazem skutečnosti, že daňové škrty v hodnotě více než 2 % HDP nebyly dostatečně kompenzovány strukturálními opatřeními;
b)
v roce 2012 návrh rozpočtu počítá se schodkem 2,5 % HDP v souladu s aktualizovaným konvergenčním programem z roku 2011. Za účelem dosažení tohoto cíle obsahuje dle vyjádření orgánů návrh rozpočtu několik opatření, celkově ve výši přibližně 4 % HDP, a zároveň vyčleňuje 0,7 % HDP jako mimořádnou rezervu. Naopak prognóza z podzimu 2011 předpokládá, že v roce 2012 dosáhne schodek veřejných financí 2,8 % HDP a strukturální schodek se zlepší o 2,4 % HDP. Ve srovnání s návrhem rozpočtu tyto vyšší hodnoty schodku odráží kromě dalších faktorů též o 1 procentní bod nižší projekce hospodářského růstu pro rok 2012, jakož i obezřetnější hodnocení vývoje příjmů a výdajů. Zároveň se v návrhu rozpočtu v souladu s příslušnými právními předpisy předpokládá, že mimořádná rezerva nebude využita. Nicméně hranice schodku 3 % HDP je dodržena pouze s pomocí jednorázových příjmů v hodnotě téměř 0,9 % HDP plynoucích z výše uvedených mimořádných odvětvových odvodů;
c)
podle prognózy z podzimu 2011 a na základě obvyklého předpokladu, že nedojde ke změně politik, se očekává, že v roce 2013 se schodek rozpočtu opět zhorší na 3,7 %. To je především způsobeno skutečností, že postupné ukončování mimořádných odvodů v hodnotě přibližně 0,9 % HDP pravděpodobně nebude vyváženo dalšími úsporami plynoucími z programu strukturálních reforem na daný rok;
d)
na základě rozpočtového vývoje od zveřejnění prognózy z podzimu 2011 se projekce schodku veřejných financí v roce 2012 ve výši 2,8 % HDP stále zdá být realistická (nebereme-li v úvahu nedávné zhoršení makroekonomického prostředí). Je to vysvětleno skutečností, že dopad nového konsolidačního balíčku snižujícího schodek o 0,4 % HDP přijatého vládou dne 15. prosince 2011 je obecně vyvážen přijatými změnami návrhu rozpočtu, které schodek zvyšují, jakož i čistými rozpočtovými náklady dohody s bankovním odvětvím uzavřené dne 15. prosince 2011, které dosud nejsou řádně kompenzovány doplňkovými konsolidačními opatřeními;
e)
co se týče roku 2013, pokud se zohlední některá další upřesnění programu strukturálních reforem (související rozhodnutí vlády a parlamentu jsou podrobně popsána v maďarské zprávě o pokroku z prosince 2011), pozitivní výchozí situace z roku 2012 a čisté náklady vyplývající z dohody s bankovním sektorem, mohly by být projekce schodku na rok 2013 obsažené v prognóze z podzimu 2011 sníženy z 3,7 % HDP na 3,25 % HDP, což však stále ještě výrazně překračuje referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Rozdíl mezi tímto aktualizovaným posouzením a oficiální cílovou hodnotou (2,2 % HDP), stanovenou v maďarském konvergenčním programu z dubna 2011, zejména vyplývá ze skutečnosti, že při neexistenci konkrétních kroků nemohla být přibližně polovina programu strukturálních reforem brána v úvahu. Zbývající rozdíl oproti oficiální cílové hodnotě souvisí s projekcí vyšších výdajů zejména v oblasti státních dopravních podniků a údržby silnic a odráží též některé rozdíly v předpokladech růstu. Jsou plánovány další strukturální reformy, které by mohly snížit projekci schodku, nicméně nejsou dosud dostatečně upřesněny;
f)
rizika těchto aktualizovaných střednědobých projekcí ukazují na nepříznivý vývoj. Existují některá pozitivní rizika, zejména pokud by příjmy i v letech 2012 a 2013 nadále překračovaly očekávanou úroveň. Očekává se však, že převáží rizika negativní. Konkrétně se zvýšily úrokové sazby pro všechny doby splatnosti, směnný kurz oslabil a střednědobé hospodářské vyhlídky se od vydání prognózy z podzimu 2011 dne 10. listopadu 2011 zřejmě zhoršily. Pokud by se zohlednily tyto faktory, projekce schodku v obou letech 2012 a 2013 by se dále zvýšily o 0,5 % HDP a výsledný schodek by mírně překročil 3 % HDP v roce 2012 a dosáhl 3,75 % HDP v roce 2013;
g)
podle prognózy z podzimu 2011 se s ohledem na předpokládanou výši schodku a úroveň směnného kurzu očekává, že hrubý veřejný dluh v roce 2011 dočasně poklesne v důsledku převzetí soukromých penzijních aktiv a do roku 2013 se opět zvýší na téměř 77 % HDP. Pokud by se střednědobé rozpočtové projekce aktualizovaly pouze na základě nových opatření přijatých po datu uzávěrky prognózy, předpokládaný poměr dluhu k HDP v roce 2012 by byl téměř beze změny a v roce 2013 by se jen mírně zlepšil. Další možné revize rozpočtových projekcí by však, zejména s ohledem na zvýšené výnosy, směnný kurz HUF/EUR ve výši 311 na konci roku 2011 (což je přibližně o 12 % slabší než technický předpoklad použitý v prognóze z podzimu 2011), jakož i slabší makroekonomické prostředí, vedly k poměru dluhu k HDP ve výši zhruba 80 % v roce 2011, který by se poté ustálil ve výši asi 78,5 % v letech 2012 a 2013, zatímco Rada doporučila, že poměr hrubého dluhu k HDP by se měl začít snižovat.
(10)
Celkovým závěrem je, že třebaže Maďarsko do roku 2011 formálně dodržuje referenční hodnotu 3 % HDP, není to založeno na strukturální a udržitelné nápravě. Rozpočtový přebytek v roce 2011 závisí na značných jednorázových příjmech v objemu více než 10 % HDP a je doprovázen souhrnným strukturálním zhoršením v letech 2010 a 2011 o 2,75 % HDP na rozdíl od doporučeného souhrnného fiskálního zlepšení o 0,5 % HDP. Kromě toho ačkoli maďarské orgány provedou v roce 2012 významná strukturální opatření, která strukturální deficit snižují na 2,6 % HDP, referenční hodnota 3 % HDP je dodržena opět pouze díky jednorázovým opatřením v hodnotě téměř 1 % HDP. Závěrem se v roce 2013 očekává, že schodek (3.25 % HDP) i po zohlednění dodatečných opatření oznámených od vydání prognózy z podzimu 2011 opět překročí referenční hodnotu 3 % HDP. Vyšší schodek v roce 2013 je především spojen se skutečností, že dočasné jednorázové příjmy budou podle plánu postupně ukončovány, zatímco všechny plánované strukturální reformy nebyly zatím dostatečně upřesněny. Celkově to podporuje závěr, že reakce maďarských orgánů na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 přijaté v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES je nedostatečná,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES ve lhůtě stanovené uvedeným doporučením.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 24. ledna 2012.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
annettu 24 päivänä tammikuuta 2012,
sen toteamisesta, onko Unkari toteuttanut 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia
(2012/139/EU)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 8 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Perussopimuksen 126 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.
(2)
Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu. Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyy liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97 (1), joka annettiin edistämään julkisen talouden liiallisten alijäämien pikaista korjaamista.
(3)
Neuvosto päätti komissio suosituksesta 5 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyllä päätöksellä 2004/918/EY (2) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Unkarissa oli liiallinen alijäämä (3).
(4)
Neuvosto suositteli 5 päivänä heinäkuuta 2004 komission suosituksesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti, että Unkarin viranomaiset toteuttaisivat toimia keskipitkällä aikavälillä alijäämän supistamiseksi alle 3 prosentin BKT:sta viimeistään vuonna 2008. Neuvosto katsoi 18 päivänä tammikuuta 2005 tehdyllä päätöksellä 2005/348/EY (4) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, ettei Unkari ollut toteuttanut neuvoston suosituksen johdosta tuloksellisia toimia.
(5)
Neuvosto antoi 8 päivänä maaliskuuta 2005 komission ehdotuksesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti toisen suosituksen, jossa liiallisen alijäämän korjaamisen määräajaksi asetettiin uudestaan vuosi 2008. Sen jälkeen kun julkisen talouden näkymät Unkarissa olivat heikentyneet tuntuvasti, neuvosto totesi 8 päivänä marraskuuta 2005 tehdyllä päätöksellä 2005/843/EY (5) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että Unkari oli toistamiseen jättänyt toteuttamatta tuloksellisia toimia neuvoston suositusten johdosta.
(6)
Neuvosto antoi sen vuoksi 10 päivänä lokakuuta 2006 komission suosituksesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti Unkarille kolmannen suosituksen, jolla liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettua määräaikaa jatkettiin vuoteen 2009. Neuvosto totesi 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetulla suosituksellaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti, että Unkarin viranomaisten voitiin katsoa toteuttaneen tuloksellisia toimia lokakuussa 2006 annettujen suositusten johdosta. Koska talous- ja finanssikriisi oli johtanut vakavaan laskusuhdanteeseen, neuvosto antoi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti samassa suosituksessa tarkistetun toisinnon kolmannesta suosituksesta.
(7)
Neuvoston 7 päivänä heinäkuuta 2009 antamassa suosituksessa Unkarin viranomaisia kehotettiin lopettamaan liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2011. Unkarille suositeltiin muun muassa, että se i) rajoittaisi julkisen talouden rahoitusaseman heikkenemistä vuonna 2009 varmistamalla, että hyväksytyt ja ilmoitetut korjaavat toimenpiteet toteutetaan tinkimättömällä tavalla, jotta päästäisiin tavoitteeseen eli 3,9 prosenttiin BKT:sta; ii) toteuttaisi vuodesta 2010 alkaen tarvittavat vakauttamistoimenpiteet tinkimättömällä tavalla, jotta varmistetaan rakenteellisen alijäämän jatkuva supistuminen ja suhdannekorjaamattoman alijäämän uusi supistuminen samalla kun turvaudutaan yhä enemmän rakenteellisiin toimenpiteisiin julkisen talouden pysyvän kohenemisen varmistamiseksi; iii) esittäisi ja hyväksyisi oikeaan aikaan uudet vakauttamistoimenpiteet, joita tarvitaan liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2011; iv) varmistaisi kumulatiiviset julkisen talouden toimet, joiden suuruus on 0,5 prosenttia BKT:sta vuosina 2010 ja 2011; v) varmistaisi, että julkisen talouden bruttovelkasuhde ohjataan vakaaseen laskusuuntaan.
(8)
Komissio antoi 27 päivänä tammikuuta 2010 neuvostolle tiedonannon (6), jossa todettiin, että tuolloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella Unkari oli toteuttanut 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetun neuvoston suosituksen johdosta tuloksellisia toimia. Komissio päätyi tähän tulokseen ottamalla erityisesti huomioon vuoden 2009 alijäämätavoitteen (3,9 prosenttia BKT:sta) saavuttamiseksi toteutetut vakauttamistoimenpiteet, joiden suuruus oli 1,5 prosenttia BKT:sta, vuoden 2010 alijäämätavoitteen (3,8 prosenttia BKT:sta) saavuttamista tukevat eläke- ja sosiaalietuusjärjestelmien rakenteelliset uudistukset sekä edistymisen uuden julkisen talouden kehyksen täytäntöönpanossa, mutta samalla komissio antoi varoituksen huomattavista riskeistä.
(9)
Unkari toimitti 15 päivänä joulukuuta 2011 neuvostolle ja komissiolle joulukuulle 2011 päivätyn kertomuksensa 7 päivänä heinäkuuta 2009 perussopimuksen 125 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen johdosta toteutetuista toimenpiteistä, jäljempänä ’joulukuun 2011 edistymiskertomus’. Muun ohessa tämän edistymiskertomuksen perusteella laadittu ajan tasalle saatu arvio Unkarin liiallisen alijäämän korjaamiseksi neuvoston 7 päivänä heinäkuuta 2009 antaman suosituksen johdosta vuoteen 2011 mennessä toteuttamista toimista johtaa seuraaviin päätelmiin:
a)
julkisen talouden vuoden 2010 tosiasiallinen alijäämä ylitti tavoitteen 0,4 prosentilla BKT:sta, samalla kun talouskasvu oli vuonna 2010 vahvempaa kuin oli ennakoitu komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteessa, joka oli ollut neuvoston 7 päivänä heinäkuuta 2009 antamien suositusten perustana. Julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan (sekä hallituksen oman että komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteen, jäljempänä ’syksyn 2011 talousennuste’, mukaan kääntyvän ylijäämäiseksi vuonna 2011, mutta tämä on kuitenkin yksinomaan määrältään 9,75 prosenttia BKT:sta olevien kertaluonteisten tulojen ansiota, jotka liittyvät eläkevarojen siirtoon yksityisistä eläkejärjestelmistä valtion pilariin ja samoin kertaluonteisiin tuloihin, joiden määrä on 0,9 prosenttia BKT:sta ja jotka saadaan alakohtaisista maksuista (televiestintä-, energia-, vähittäismyynti- ja finanssiala). Ilman kertaluonteisia toimenpiteitä alijäämä olisi noin 6 prosenttia BKT:sta eli huomattavasti yli Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan (N:o 12) 1 artiklan mukaisen 3 prosentin viitearvon. Liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä syksyllä 2011 antamassaan ilmoituksessa Unkarin viranomaiset ennakoivat ylijäämän olevan 3,9 prosenttia BKT:sta. Syksyn 2011 talousennusteessa ennakoitiin hieman pienempää ylijäämää (eli 3,6 prosenttia BKT:sta), koska ennusteeseen oli sisällytetty julkisten liikenneyhtiöiden velkojen osittainen ottaminen valtion vastuulle (0,2 prosenttia BKT:sta). Niiden tuoreiden tietojen perusteella, joita on saatu kertaluonteisista tuloista syksyn 2011 talousennusteen koontipäivän jälkeen, ylijäämä saattaa olla tätäkin pienempi. Rakenteellinen alijäämä heikkeni 1,5 prosenttia vuonna 2010 ja 1,25 prosenttia vuonna 2011 eli yhteensä 2,75 prosenttia BKT:sta, vastoin neuvoston 7 päivänä heinäkuuta 2009 antamaa suositusta, jossa suositeltiin sen varmistamista, että julkisen talouden toimet, joiden suuruus on kumulatiivisesti ainakin 0,5 prosenttia BKT:sta, toteutetaan näiden kahden vuoden aikana, jotta alijäämä olisi saatu korjattua kestävällä tavalla määräajankohdaksi asetettuun vuoteen 2011 mennessä. Tämä rakenteellinen heikkeneminen heijastaa sitä seikkaa, ettei verohuojennuksia, joiden suuruus oli yli 2 prosenttia BKT:sta, kompensoitu rakenteellisilla toimenpiteillä riittävässä määrin;
b)
vuoden 2012 osalta on talousarvioluonnoksessa tavoitteena on 2,5 prosentin alijäämä BKT:sta lähentymisohjelman vuoden 2011 tarkistuksen mukaisesti. Tämän saavuttamiseksi talousarvioehdotukseen on sisällytetty useita toimenpiteitä, joiden suuruus on viranomaisten mukaan kaiken kaikkiaan lähes 4 prosenttia BKT:sta, samalla kun poikkeukselliseksi varapuskuriksi jätetään 0,7 prosenttia BKT:sta. Syksyn 2011 talousennusteessa julkisen talouden alijäämän arvioidaan sitä vastoin olevan vuonna 2012 2,8 prosenttia BKT:sta ja rakenteellisen alijäämän parantuvan 2,4 prosentilla BKT:sta. Nämä talousarvioluonnokseen verrattuna suuremmat luvut heijastavat muun tekijöiden ohessa 1 prosenttiyksikön verran alhaisempaa vuoden 2012 talouskasvuennustetta sekä varovaisempaa arviota tulojen ja menojen kehityksestä. Samaan aikaan talousarvioluonnoksessa otaksutaan asianomaisen lainsäädännön mukaisesti, ettei poikkeuksellista varantoa käytetä. Alijäämän viitearvo 3 prosenttia BKT:sta saavutetaan kuitenkin ainoastaan sen ansiosta, että edellä mainituista alakohtaisista poikkeuksellisista maksuista saadaan kertaluonteisia tuloja lähes 0,9 prosenttia BKT:sta;
c)
syksyn 2011 talousennusteessa julkisen talouden alijäämän ennakoitiin heikkenevän uudelleen 3,7 prosenttiin vuonna 2013 olettaen tavanomaiseen tapaan, että politiikka säilyy ennallaan. Tämä johtuu pääosin siitä, että vähitellen käytöstä poistuvia poikkeuksellisia maksuja, joiden suuruus on noin 0,9 prosenttia BKT:sta, ei odoteta tasapainotettavan uusilla säästöillä, joita saataisiin rakenneuudistusohjelmasta tuona vuonna;
d)
siltä perustalta, miten julkinen talous on kehittynyt syksyn 2011 talousennusteen julkaisemisen jälkeen, julkisen talouden alijäämää koskeva vuoden 2012 ennuste eli 2,8 prosenttia BKT:sta vaikuttaa edelleen realistiselta (jos ei oteta huomioon makrotalouden ympäristön hiljattaista heikkenemistä). Tämä selittyy sillä, että hallituksen 15 päivänä joulukuuta 2011 hyväksymän uuden vakauttamispaketin, jonka suuruus on 0,4 prosenttia BKT:sta, alijäämää supistava vaikutus pääpiirteissään tasapainottuu talousarvioluonnokseen tehdyillä alijäämää kasvattavilla muutoksilla, sekä myös niillä nettokustannuksilla, joita julkiselle taloudelle aiheutuu pankkialan kanssa 15 päivänä joulukuuta 2011 tehdystä sopimuksesta ja joita ei ole vielä asianmukaisesti kompensoitu uusilla vakauttamistoimenpiteillä;
e)
kun otetaan huomioon eräät rakenneuudistusohjelmaan tehdyt uudet tarkennukset (asiaan liittyvät hallituksen ja parlamentin päätökset esitetään yksityiskohtaisesti Unkarin joulukuun 2011 edistymiskertomuksessa), vuodelta 2012 siirtyvä positiivinen perusvaikutus ja pankkialan kanssa tehdystä sopimuksesta aiheutuvat nettokustannukset, vuoden 2013 alijäämäennustetta, joka sisältyi syksyn 2011 talousennusteeseen, voitaisiin laskea 3,7 prosentista BKT:sta 3,25 prosenttiin BKT:sta, mikä on kuitenkin edelleen selvästi yli alijäämän viitearvon 3 prosenttia BKT:sta. Ero tämän ajan tasalle saatetun arvion ja Unkaria koskevassa huhtikuun 2011 lähentymisohjelmassa asetetun virallisen tavoitteen (2,2 prosenttia BKT:sta) välillä johtuu ennen kaikkea siitä, että erityisten toimenpiteiden puuttuessa noin puolta rakennusuudistusohjelmasta ei voitu ottaa huomioon. Loppu erosta viralliseen tavoitteeseen nähden liittyy suuremmaksi ennustettuihin menoihin erityisesti valtion omistamien liikenneyhtiöiden ja teiden ylläpidon osalta ja siihen sisältyy jonkin verran eroa kasvuoletuksissa. Sellaisia uusia rakenneuudistuksia, jotka voisivat pienentää vaje-ennustetta, suunnitellaan, mutta niitä ei ole vielä riittävästi yksilöity;
f)
näihin ajan tasalle saatettuihin keskipitkän aikavälin ennusteisiin kohdistuvat riskit kallistuvat kaiken kaikkiaan negatiivisiksi. Joitakin positiivisia riskejä esiintyy, ja ne johtuvat erityisesti odotettua parempien tulovirtojen jatkumisesta vuosina 2012 ja 2013. Negatiivisten riskien odotetaan kuitenkin olevan merkittävämmät kuin niitä tasapainottavat positiiviset riskit. Eritoten kaikkien juoksuaikojen korot ovat nousseet, vaihtokurssi on heikentynyt ja keskipitkän aikavälin talousnäkymät vaikuttavat heikentyneen sen jälkeen, kun syksyn 2011 talousennuste julkaistiin 10 päivänä marraskuuta 2011. Jos nämä tekijät otettaisiin huomioon, sekä vuoden 2012 että vuoden 2013 alijäämäennusteet heikkenisivät 0,5 prosentilla BKT:sta, jolloin alijäämä olisi kaiken kaikkiaan hieman yli 3 prosenttia BKT:sta vuonna 2012 ja 3,75 prosenttia BKT:sta vuonna 2013;
g)
syksyn 2011 talousennusteen mukaan julkisen bruttovelan odotetaan kasvavan uudelleen lähes 77 prosenttiin BKT:sta vuoteen 2013 mennessä, kun otetaan huomioon sekä alijäämää koskevat ennusteet ja vaihtokurssia koskevat oletukset, kun taas velan määrä pieneni väliaikaisesti vuonna 2011 yksityisten eläkevarojen haltuunoton vuoksi. Jos julkisen talouden keskipitkän aikavälin ennusteet saatettaisiin ajan tasalle pelkästään niiden uusien toimenpiteiden perusteella, jotka on hyväksytty talousennusteen koontipäivän jälkeen, ennakoitu velkasuhde pysyisi lähes muuttumattomana vuonna 2012 ja kohentuisi ainoastaan hieman vuonna 2013. Kun otetaan huomioon ennen kaikkea kohonnut korkotaso, Unkarin forintin ja euron vuoden 2011 lopun välinen vaihtosuhde, joka oli 311 (eli noin 12 % heikompi kuin syksyn 2011 talousennusteessa käytetty tekninen oletus), ja heikentynyt makrotalouden ympäristö, julkisen talouden ennusteiden mahdolliset tulevat tarkistukset nostaisivat velkasuhteen noin 80 prosenttiin vuonna 2011, minkä jälkeen se vakaantuisi noin 78,5 prosenttiin sekä vuonna 2012 että vuonna 2013, kun taas neuvosto on suositellut, että bruttovelkasuhde olisi ohjattava vakaaseen laskusuuntaan.
(10)
Yleinen päätelmä on, että vaikka Unkari muodollisesti saavuttaa viitearvon 3 prosenttia BKT:sta viimeistään vuonna 2011, tämä ei perustu rakenteelliseen ja kestävään korjaukseen. Julkisen talouden vuoden 2011 ylijäämä riippuu huomattavista kertaluonteisista tuloista, joiden suuruus on yli 10 prosenttia BKT:sta, ja siihen liittyy rakenteellisen rahoitusaseman kumulatiivinen heikkeneminen vuosina 2010 ja 2011 2,75 prosentilla BKT:sta, vaikka suosituksena oli julkisen talouden kumulatiivinen parantaminen 0,5 prosentilla BKT:sta. Sen lisäksi viranomaiset toteuttavat vuonna 2012 tuntuvia rakenteellisia toimenpiteitä, joilla rakenteellinen alijäämä pienenee 2,6 prosenttiin BKT:sta, viitearvo 3 prosenttia BKT:sta saavutetaan jälleen kerran ainoastaan sen ansiosta, että kertaluonteisia toimenpiteitä toteutetaan lähes 1 prosentilla BKT:sta. Lisäksi vuonna 2013 alijäämän (3,25 prosenttia BKT:sta) odotetaan taas ylittävän viitearvon 3 prosenttia BKT:sta siinäkin tapauksessa, että otetaan huomioon lisätoimenpiteet, joista on ilmoitettu syksyn 2011 talousennusteen jälkeen. Korkeampi alijäämä vuonna 2013 liittyy ennen kaikkea siihen, että väliaikaiset kertaluonteiset tulot loppuvat vähitellen suunnitelmien mukaisesti, eikä kaikkia suunniteltuja rakenneuudistuksia ole tarkennettu riittävällä tavalla. Kaiken kaikkiaan tämä tukee sitä päätelmää, että toimet, jotka Unkarin viranomaiset ovat 7 päivänä heinäkuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetun neuvoston suosituksen johdosta toteuttaneet, eivät ole riittäviä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Unkari ei ole toteuttanut 7 päivänä heinäkuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetun neuvoston suosituksen johdosta tuloksellisia toimia mainitussa suosituksessa asetetussa ajassa.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Unkarille.
Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2012.