NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 874/2012
ze dne 12. července 2012,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích elektrických světelných zdrojů a svítidel
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (1), a zejména na článek 10 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2010/30/EU je Komise povinna přijmout akty v přenesené pravomoci týkající se uvádění spotřeby energie na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie, které disponují významným potenciálem, co se úspor energie týče, a u nichž se při srovnatelné funkčnosti vyskytují velké rozdíly v úrovni výkonu.
(2)
Opatření pro uvádění spotřeby energie na energetických štítcích světelných zdrojů pro domácnost byla zavedena směrnicí Komise 98/11/ES (2).
(3)
Na elektřinu spotřebovanou elektrickými světelnými zdroji připadá významný podíl celkové poptávky po elektřině v Unii. Existuje značný prostor pro další snižování spotřeby energie u elektrických světelných zdrojů nad rámec zvýšení energetické účinnosti, kterého již bylo dosaženo.
(4)
Směrnice 98/11/ES by měla být zrušena a tímto nařízením by měla být přijata nová ustanovení, aby bylo zajištěno, že energetický štítek bude pro dodavatele vytvářet dynamické pobídky, aby dále zvyšovali energetickou účinnost elektrických světelných zdrojů a urychlili posun trhu směrem k energeticky účinným technologiím. Oblast působnosti směrnice 98/11/ES je omezena na některé technologie v kategorii světelných zdrojů pro domácnost. Aby bylo možné používat štítek ke zlepšení energetické účinnosti jiných světelných technologií včetně profesionálního osvětlení, mělo by toto nařízení zahrnovat rovněž směrové světelné zdroje, světelné zdroje s velmi nízkým napětím, elektroluminiscenční diody a světelné zdroje užívané převážně jako profesionální osvětlení, jako jsou například vysoce intenzivní výbojky.
(5)
Svítidla se často prodávají se zabudovanými nebo přiloženými světelnými zdroji. Toto nařízení by mělo zajistit informovanost spotřebitelů o slučitelnosti svítidla s energeticky úspornými světelnými zdroji a o energetické účinnosti světelných zdrojů, které jsou součástí svítidla. Toto nařízení by současně nemělo představovat neúměrnou administrativní zátěž výrobců a prodejců svítidel, ani činit rozdíly mezi svítidly z hlediska povinnosti poskytovat spotřebitelům informace o energetické účinnosti.
(6)
Informace uvedené na energetickém štítku by měly být získány pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány vyjmenovanými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (3), jsou-li k dispozici.
(7)
Toto nařízení by mělo stanovit jednotné provedení a obsah energetických štítků elektrických světelných zdrojů a svítidel.
(8)
Kromě toho by toto nařízení mělo stanovit požadavky na technickou dokumentaci elektrických světelných zdrojů a svítidel a na informační list elektrických světelných zdrojů.
(9)
Dále by toto nařízení mělo stanovit požadavky na informace, které mají být poskytovány při jakékoli formě prodeje elektrických světelných zdrojů a svítidel na dálku, v reklamách a propagačních materiálech technického charakteru.
(10)
Je vhodné stanovit přezkum ustanovení tohoto nařízení s ohledem na technický pokrok.
(11)
V zájmu usnadnění přechodu od směrnice 98/11/ES k tomuto nařízení by se u světelných zdrojů pro domácnost označených energetickými štítky v souladu s tímto nařízením mělo mít za to, že jsou v souladu se směrnicí 98/11/ES.
(12)
Směrnice 98/11/ES by proto měla být zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na označování a poskytování doplňujících informací o elektrických světelných zdrojích, jako jsou například
a)
světelné zdroje se žhavicím vláknem;
b)
zářivky;
c)
vysoce intenzivní výbojky;
d)
světelné zdroje LED a moduly LED.
Toto nařízení také stanoví požadavky na označování svítidel určených k provozu těchto světelných zdrojů a prodávaných koncovým spotřebitelům, i v případě, že jsou zabudována do jiných výrobků, které nejsou pro plnění svého primárního účelu při používání závislé na přívodu energie (například nábytek).
2. Z působnosti tohoto nařízení jsou vyňaty tyto výrobky:
a)
světelné zdroje a moduly LED se světelným tokem nižším než 30 lumenů;
b)
světelné zdroje a moduly LED uváděné na trh pro provoz s napájením z baterií;
c)
světelné zdroje a moduly LED uváděné na trh pro použití, kde jejich prvotním účelem není osvětlení, například:
i)
vydávání světla jako činitel v chemických nebo biologických procesech (jako je polymerace, fotodynamická terapie, zahradnictví, chov domácích zvířat, přípravky proti hmyzu),
ii)
zachycování a promítání obrazu (bleskové světlo u fotoaparátů, kopírovací stroje, videoprojektory),
iii)
topení (infračervené světelné zdroje),
iv)
signalizace (světlené zdroje na letištní dráze).
Tyto světelné zdroje a moduly LED nejsou předmětem výjimky, pokud jsou uváděny na trh za účelem osvětlení.
d)
světlené zdroje a moduly LED uváděné na trh jako součásti svítidel a které nejsou určené k tomu, aby je konečný uživatel odstranil, pokud nejsou nabízeny k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky nebo vystaveny samostatně pro konečného uživatele, např. jako náhradní díly;
e)
světelné zdroje a moduly LED uváděné na trh jako součást výrobku, jehož prvotním určením není osvětlení. Pokud jsou však světelné zdroje nabízeny k prodeji, k pronájmu, ke koupi na splátky nebo vystaveny samostatně, např. jako náhradní díly, musí být do oblasti působnosti tohoto nařízení zahrnuty;
f)
světelné zdroje a moduly LED, které nesplňují požadavky, jež vstoupí v platnost v roce 2013 a 2014 podle nařízení provádějících směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (4);
g)
svítidla, která jsou navržena výlučně k provozu se světelnými zdroji a moduly LED uvedenými v bodech a) až c).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se vedle definic uvedených v článku 2 směrnice 2010/30/EU použijí tyto definice:
1.
„zdrojem světla“ se rozumí plocha nebo objekt určený k vyzařování hlavně viditelného optického záření vzniklého v důsledku přeměny energie. Pojem „viditelné“ odkazuje na vlnovou délku 380-780 nm;
2.
„osvětlením“ se rozumí použití světla v prostoru, na předměty nebo jejich okolí tak, aby byly pro člověka viditelné;
3.
„zvýrazňujícím osvětlením“ se rozumí způsob osvětlení, kdy je světlo namířeno tak, aby nasvítilo určitý předmět nebo část prostoru;
4.
„světelným zdrojem“ se rozumí výrobek, jehož výkon může být posuzován samostatně a který sestává z jednoho nebo více zdrojů světla. Může obsahovat další součásti nezbytné pro nastartování, napájení nebo stabilní provoz tohoto výrobku nebo pro distribuci, filtrování nebo přeměnu optického záření v případě, že tyto součásti není možné odebrat bez trvalého poškození výrobku;
5.
„paticí světelného zdroje“ se rozumí součást světelného zdroje, která poskytuje připojení ke zdroji elektrické energie pomocí objímky či svorky a může rovněž sloužit k udržení světelného zdroje v objímce;
6.
„objímkou světelného zdroje“ či „objímkou“ se rozumí zařízení, které drží světelný zdroj v určité poloze, obvykle tak, že se do něj zasune patice; v takovém případě slouží i jako prostředek připojení světelného zdroje k napájecímu zdroji;
7.
„směrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj s alespoň 80 % světelného výkonu v rozmezí prostorového úhlu π sr (odpovídá kuželu s úhlem 120°);
8.
„nesměrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj, který není směrovým světelným zdrojem;
9.
„světelným zdrojem se žhavicím vláknem“ se rozumí světelný zdroj, v němž světlo vzniká zahřátím vodiče ve formě vlákna na teplotu žhnutí v důsledku průchodu elektrického proudu. Tento světelný zdroj může obsahovat plyny ovlivňující proces žhnutí;
10.
„žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, v němž vlákno funguje v baňce s vakuem nebo je obklopeno inertním plynem;
11.
„halogenovou žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, jehož vlákno je vyrobeno z wolframu a je obklopeno plynem obsahujícím halogeny nebo halogenové sloučeniny. Může se dodávat s integrovaným napájecím zdrojem;
12.
„výbojkou“ se rozumí světelný zdroj, v němž se přímo či nepřímo vytváří světlo elektrickým výbojem v plynu, páře kovu či směsi několika plynů nebo par;
13.
„zářivkou“ se rozumí rtuťová nízkotlaká výbojka, v níž většinu světla vyzařuje jedna nebo více vrstev luminoforů excitovaných ultrafialovým zářením při výboji. Zářivky se mohou dodávat s integrovaným předřadníkem;
14.
„zářivkou bez integrovaného předřadníku“ se rozumí jednopaticová či dvoupaticová zářivka bez integrovaného předřadníku;
15.
„vysoce intenzivní výbojkou“ se rozumí elektrická výbojka, v níž je elektrický oblouk vytvářející světlo stabilizován teplotou stěn a zatěžuje stěny trubice více než 3 watty na centimetr čtvereční;
16.
„elektroluminiscenční diodou“ nebo „diodou LED“ se rozumí zdroj světla skládající se ze zařízení v pevné fázi sestávajícího z přechodu PN. Přechod PN při excitaci elektrickým proudem vydává optické záření;
17.
„balíčkem LED“ se rozumí soustava jedné nebo více diod LED. Soustava může obsahovat optický prvek a tepelná, mechanická a elektrická rozhraní;
18.
„modulem LED“ se rozumí soustava, která není vybavena paticí a která obsahuje jeden nebo více balíčků LED na desce s tištěnými obvody. Soustava může obsahovat elektrické, optické, mechanické a tepelné prvky, rozhraní a ovladač;
19.
„světelným zdrojem LED“ se rozumí světelný zdroj obsahující jeden nebo více modulů LED. Světelný zdroj může být vybaven paticí;
20.
„ovladačem světelného zdroje“ se rozumí zařízení umístěné mezi zdrojem elektrické energie a jedním či více světelnými zdroji, které zajišťuje fungování světelného zdroje (světelných zdrojů) ve smyslu přeměny zdrojového napětí, omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu, zajišťuje startovací napětí a proud pro předehřátí, brání startu za studena, koriguje účiník či omezuje rádiovou interferenci. Toto zařízení může být za účelem výkonu těchto funkcí určeno k připojení k jinému ovladači světelného zdroje. Tento termín nezahrnuje:
-
ovládací zařízení,
-
zdroje energie, které převádí síťové napětí na jiné napájecí napětí a které jsou konstruovány tak, aby ve stejném nastavení napájely jak výrobky pro osvětlení, tak výrobky, jejichž hlavním účelem není osvětlení;
21.
„ovládacím zařízením“ se rozumí elektronické nebo mechanické zařízení, které ovládá nebo monitoruje světelný tok světelného zdroje jiným způsobem než přeměnou elektrické energie pro světelný zdroj, například časovými spínači, senzory obsazení, světelnými senzory nebo zařízeními pro regulaci na základě denního světla. Navíc by měly být za ovládací zařízení považovány také fázové stmívače;
22.
„externím ovladačem světelného zdroje“ se rozumí neintegrovaný ovladač světelného zdroje určený pro instalaci mimo uzávěr světelného zdroje nebo svítidla, nebo který je možno z tohoto uzávěru odstranit, aniž by došlo k trvalému poškození světelného zdroje nebo svítidla;
23.
„předřadníkem“ se rozumí ovladač světelného zdroje umístěný mezi zdrojem elektrické energie a jednou nebo více výbojkami, které na bázi indukčnosti, kapacity nebo kombinace indukčnosti a kapacity slouží především k omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu;
24.
„předřadníkem halogenové žárovky“ se rozumí ovladač světelného zdroje, který převádí standardní napětí na velmi nízké napětí pro halogenové žárovky;
25.
„kompaktní zářivkou“ se rozumí zářivka, která obsahuje veškeré součásti nezbytné pro nastartování a stabilní provoz této zářivky;
26.
„svítidlem“ se rozumí zařízení, které distribuuje, filtruje či přeměňuje světlo vysílané jedním či několika světelnými zdroji a obsahuje veškeré součásti nezbytné pro podporu, upevnění a ochranu světelných zdrojů, případně i doplňkové prvky obvodu spolu s připojením ke zdroji elektrické energie;
27.
„místem prodeje“ se rozumí fyzické místo, kde je výrobek vystaven nebo nabízen konečnému uživateli k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky;
28.
„konečným uživatelem“ se rozumí fyzická osoba, která elektrický světelný zdroj nebo svítidlo kupuje nebo se o ní předpokládá, že jej koupí pro účely, které nespadají do rámce její obchodní činnosti, podnikání, řemesla nebo povolání;
29.
„konečným vlastníkem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která vlastní výrobek ve fázi používání v rámci jeho životního cyklu, nebo jakákoli fyzická nebo právnická osoba jednající jménem takové fyzické nebo právnické osoby.
Článek 3
Povinnosti dodavatelů
1. Dodavatelé elektrických světelných zdrojů uvedených na trh jako samostatné výrobky zajistí, aby:
a)
byl zpřístupněn informační list výrobku stanovený v příloze II;
b)
byla orgánům členských států a Komisi na vyžádání zpřístupněna technická dokumentace stanovená v příloze III;
c)
každá reklama, oficiální cenová nabídka nebo veřejná nabídka uvádějící informace o energii nebo o ceně konkrétního světelného zdroje uváděla i třídu jeho energetické účinnosti;
d)
každý propagační materiál technického charakteru týkající se určitého světelného zdroje, který popisuje jeho konkrétní technické parametry, uváděl i třídu energetické účinnosti daného světelného zdroje;
e)
pokud je světelný zdroj určen k uvedení na trh prostřednictvím místa prodeje, musí být energetický štítek vyrobený ve formátu a obsahující informace podle přílohy I.1 umístěn, vytištěn nebo upevněn na vnějším povrchu samostatného obalu, a na tomto obalu musí být uveden typový výkon světelného zdroje mimo energetický štítek.
2. Dodavatelé svítidel, která mají být uváděna na trh pro konečné uživatele, zajistí, aby:
a)
byla orgánům členských států a Komisi na vyžádání zpřístupněna technická dokumentace stanovená v příloze III;
b)
byly na štítku uváděny informace podle přílohy I.2 v následujících případech:
i)
v každé reklamě, oficiální cenové nabídce nebo veřejné nabídce uvádějící informace o energii nebo ceně konkrétního svítidla,
ii)
ve všech technických propagačních materiálech týkajících se konkrétního světelného zdroje, které uvádějí jeho konkrétní technické parametry.
V těchto případech mohou být informace poskytovány v jiných formátech, než jak je stanoveno v příloze I.2, například v plně textové podobě.
c)
Je-li svítidlo určeno k uvedení na trh prostřednictvím místa prodeje, bude štítek ve formátu a s uvedením informací dle přílohy I poskytnut prodejcům zdarma v elektronické nebo papírové podobě. Pokud se dodavatel rozhodne pro systém dodávek, kdy budou štítky poskytovány pouze na žádost prodejců, musí dodavatel na vyžádání tyto štítky neprodleně dodat.
d)
Je-li svítidlo uváděno na trh v balení pro konečné uživatele, které obsahuje elektrické světelné zdroje, které konečný uživatel může ve svítidle vyměnit, musí být originální obal těchto světelných zdrojů vložen do obalu svítidla. V opačném případě musí být informace uvedené na originálním obalu světelného zdroje a vyžadované tímto nařízením a nařízeními Komise, která stanoví požadavky na ekodesign světelných zdrojů podle směrnice 2009/125/ES, uvedeny v jiné podobě na vnitřní nebo vnější straně obalu svítidla.
Má se za to, že dodavatelé svítidel určených k uvádění na trh prostřednictvím míst prodeje, kteří poskytnou informace podle tohoto nařízení, dostáli své povinnosti vyplývající z úlohy distributorů, která jim ukládá splnit požadavky na informace o výrobku týkající se světelných zdrojů, stanovené v nařízení Komise o určení požadavků na ekodesign světelných zdrojů podle směrnice 2009/125/ES.
Článek 4
Povinnosti obchodníků
1. Obchodníci s elektrickými světelnými zdroji zajistí, aby
a)
všechny modely nabízené k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky způsobem, u něhož nelze předpokládat, že si konečný vlastník prohlédne vystavený výrobek, byly uváděny na trh s informacemi poskytnutými dodavateli v souladu s přílohou IV;
b)
každá reklama, oficiální cenová nabídka nebo veřejná nabídka uvádějící informace o energii nebo o ceně konkrétního modelu uváděla třídu energetické účinnosti;
c)
každý propagační materiál technického charakteru týkající se určitého modelu, který popisuje jeho konkrétní technické parametry, uváděl třídu energetické účinnosti daného modelu.
2. Obchodníci se svítidly, která mají být uváděna na trh pro konečné uživatele, zajistí, aby:
a)
byly na štítku uváděny informace podle přílohy I.2 v následujících případech:
i)
v každé reklamě, oficiální cenové nabídce nebo veřejné nabídce uvádějící informace o energii nebo ceně konkrétního svítidla,
ii)
ve všech technických propagačních materiálech týkajících se konkrétního svítidla, které uvádějí jeho konkrétní technické parametry;
V těchto případech mohou být informace poskytovány v jiných formátech, než jak je stanoveno v příloze I.2, například v plně textové podobě.
b)
Každý model prezentovaný v místě prodeje je označen štítkem dle přílohy I.2. Štítek je vystaven jedním nebo oběma následujícími způsoby:
i)
v blízkosti vystaveného svítidla tak, aby byl dobře viditelný a rozpoznatelný jako štítek patřící k danému modelu bez nutnosti přečíst obchodní označení a číslo modelu na energetickém štítku,
ii)
tak, aby jasně doprovázel nejviditelnější informace o vystaveném svítidle (např. cenu nebo technické informace) v místě prodeje.
c)
Je-li svítidlo prodáváno v balení pro konečné uživatele, které obsahuje elektrické světelné zdroje, které konečný uživatel může ve svítidle vyměnit, musí být originální obal těchto světelných zdrojů vložen do obalu svítidla. V opačném případě musí být informace uvedené na originálním obalu světelného zdroje a vyžadované tímto nařízením a nařízeními Komise, která stanoví požadavky na ekodesign světelných zdrojů podle směrnice 2009/125/ES, uvedeny v jiné podobě na vnitřní nebo vnější straně obalu svítidla.
Článek 5
Metody měření
Informace, které mají být poskytnuty podle článků 3 a 4, se získají pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných měřicích postupů, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření, jak je stanoveno v příloze V.
Článek 6
Ověřovací postup pro dohled nad trhem
Členské státy posoudí shodu deklarované třídy energetické účinnosti a spotřeby energie postupem stanoveným v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení nejpozději do tří let od jeho vstupu v platnost s ohledem na technický pokrok. V rámci uvedeného přezkumu se zejména posoudí přípustné odchylky při ověřování stanovené v příloze V.
Článek 8
Zrušení
Směrnice 98/11/ES se zrušuje s účinkem od 1. září 2013.
Odkazy na směrnici 98/11/ES se považují za odkazy na toto nařízení. Odkazy na přílohu IV směrnice 98/11/ES se považují za odkazy na přílohu VI tohoto nařízení.
Článek 9
Přechodná ustanovení
1. Ustanovení čl. 3 odst. 2 a čl. 4 odst. 2 se nepoužijí na svítidla přede dnem 1. března 2014.
2. Ustanovení čl. 3 odst. 1 písm. c) až d) a čl. 4 odst. 1 písm. a) až c) se nepoužijí na tištěnou inzerci a tištěné technické propagační materiály vydané přede dnem 1. března 2014.
3. Svítidla uvedená v čl. 1 odst. 1 a 2 směrnice 98/11/ES, uvedená na trh přede dnem 1. září 2013, musí být v souladu s ustanoveními stanovenými ve směrnici 98/11/ES.
4. Svítidla uvedená v čl. 1 odst. 1 a 2 směrnice 98/11/ES, která jsou v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a která budou uvedena na trh nebo nabízena k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky přede dnem 1. září 2013, se považují za spotřebiče, které splňují požadavky směrnice 98/11/ES.
Článek 10
Vstup v platnost a použití
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.
2. Použije se ode dne 1. září 2013 s výjimkou případů uvedených v článku 9.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. července 2012.
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 874/2012,
annettu 12 päivänä heinäkuuta 2012,
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä sähkölamppujen ja valaisimien energiamerkinnän osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin 19 päivänä toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU (1) ja erityisesti sen 10 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Direktiivin 2010/30/EU mukaan komission on annettava delegoituja säädöksiä sellaisten energiaan liittyvien tuotteiden merkinnöistä, joihin liittyy merkittäviä energiansäästömahdollisuuksia ja joiden suoritustasoissa on huomattavia eroja, vaikka niissä on samankaltaiset toiminnot.
(2)
Kotitalouslamppujen energiamerkintöjä koskevia säännöksiä on annettu komission direktiivillä 98/11/EY (2).
(3)
Sähkölamppujen käyttämä sähkö muodostaa merkittävän osan unionin kokonaissähkönkysynnästä. Sähkölamppujen energiankulutusta voidaan jo saavutettujen energiatehokkuusparannusten lisäksi vielä huomattavasti alentaa.
(4)
Direktiivi 98/11/EY olisi kumottava ja tässä asetuksessa olisi vahvistettava uudet säännökset, jotta voidaan varmistaa, että energiamerkintä kannustaa dynaamisella tavalla tavarantoimittajia edelleen parantamaan sähkölamppujen energiatehokkuutta ja nopeuttamaan markkinoiden siirtymistä energiatehokkaampaan teknologiaan. Direktiivin 98/11/EY soveltamisala rajoittuu tiettyihin teknologioihin kotitalouslamppujen luokassa. Jotta merkinnän avulla voitaisiin parantaa muiden lampputeknologioiden energiatehokkuutta, myös ammattivalaistuksessa, tämän asetuksen soveltamisalan pitäisi kattaa myös suunnatut lamput, pienoisjännitelamput, loistediodit sekä pääasiassa ammattivalaistuksessa käytettävät lamput, kuten suurpainepurkauslamput.
(5)
Valaisimet myydään usein niin, että lamput ovat niiden kiinteä osa, tai lamput toimitetaan valaisimen mukana. Tällä asetuksella olisi varmistettava, että kuluttajat saavat tietoja valaisimen yhteensopivuudesta energiansäästölamppujen kanssa ja valaisimen mukana toimitettavien lamppujen energiatehokkuudesta. Samaan aikaan tällä asetuksella ei pitäisi luoda kohtuutonta hallinnollista taakkaa valaisimien valmistajille ja vähittäismyyjille, ja lisäksi siinä olisi kohdeltava valaisimia tasapuolisesti sen suhteen, että velvollisuus antaa kuluttajille energiatehokkuutta koskevia tietoja koskee kaikkia valaisimia.
(6)
Merkinnässä annettavat tiedot olisi hankittava käyttäen luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia mittausmenettelyjä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt mittausmenetelmät, mukaan luettuina Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY (3) liitteessä I lueteltujen eurooppalaisten standardointielinten hyväksymät yhdenmukaistetut standardit, jos niitä on saatavilla.
(7)
Tässä asetuksessa olisi määriteltävä sähkölamppujen ja valaisimien merkinnälle yhdenmukainen ulkoasu ja sisältö.
(8)
Lisäksi tässä asetuksessa olisi määriteltävä sähkölamppujen ja valaisimien teknistä dokumentaatiota ja sähkölamppujen tuoteselostetta koskevat vaatimukset.
(9)
Tässä asetuksessa olisi edelleen määriteltävä vaatimukset tiedoista, jotka on annettava sähkölamppujen ja valaisimien kaiken tyyppisessä etämyynnissä, mainonnassa ja teknisessä myynninedistämismateriaalissa.
(10)
Tämän asetuksen säännöksiä olisi tekniikan kehittyessä tarkasteltava uudelleen.
(11)
Jotta siirtyminen direktiivistä 98/11/EY tähän asetukseen olisi helpompaa, tämän asetuksen mukaisesti merkittyjen kotitalouslamppujen olisi katsottava olevan direktiivin 98/11/EY mukaisia.
(12)
Direktiivi 98/11/EY olisi näin ollen kumottava,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tällä asetuksella vahvistetaan tuotemerkintöjä ja täydentävien tuotetietojen antamista koskevat vaatimukset seuraaville sähkölampuille:
a)
hehkulankalamput
b)
loistelamput
c)
suurpainepurkauslamput
d)
ledilamput ja ledimoduulit.
Lisäksi tällä asetuksella vahvistetaan tuotemerkintöjä koskevat vaatimukset loppukäyttäjille markkinoitaville valaisimille, jotka on suunniteltu käyttämään tällaisia lamppuja, myös silloin, kun ne on integroitu muihin tuotteisiin, jotka eivät ole riippuvaisia energiansyötöstä täyttääkseen pääasiallisen käyttötarkoituksensa (kuten huonekalut).
2. Tämän asetuksen soveltamisalaan eivät kuulu seuraavat tuotteet:
a)
lamput ja ledimoduulit, joiden valovirta on alle 30 luumenia;
b)
lamput ja ledimoduulit, joita markkinoidaan käytettäviksi paristojen kanssa;
c)
lamput ja ledimoduulit, joita markkinoidaan sellaisiin sovelluksiin, joiden pääasiallinen käyttötarkoitus ei ole valaistus, kuten
i)
valon säteily vaikuttavana tekijänä kemiallisissa tai biologisissa prosesseissa (esimerkiksi polymerointi, fotodynaaminen terapia, puutarhaviljely, lemmikkieläinten hoito, hyönteistentorjuntatuotteet);
ii)
kuvan ottaminen ja kuvan heijastaminen (esimerkiksi kameroiden salamalaitteet, kopiokoneet, videoprojektorit);
iii)
lämmitys (kuten infrapunalamput);
iv)
merkinanto (kuten lentokentän lamput).
Nämä lamput ja ledimoduulit kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, jos niitä markkinoidaan käytettäviksi valaistukseen.
d)
lamput ja ledimoduulit, joita markkinoidaan valaisimen osana ja joita loppukäyttäjän ei ole tarkoitus poistaa, paitsi jos niitä tarjotaan ostettaviksi, vuokrattaviksi tai osamaksulla ostettaviksi tai esitellään erillisinä loppukäyttäjille, esimerkiksi varaosina;
e)
lamput ja ledimoduulit, joita markkinoidaan sellaisen tuotteen osana, jonka pääasiallinen käyttötarkoitus ei ole valaistus. Nämä lamput ja ledimoduulit kuuluvat kuitenkin tämän asetuksen soveltamisalaan, jos niitä tarjotaan ostettaviksi, vuokrattaviksi tai osamaksulla ostettaviksi tai esitellään erillisinä, esimerkiksi varaosina;
f)
lamput ja ledimoduulit, jotka eivät täytä vaatimuksia, joita aletaan soveltaa vuosina 2013 ja 2014 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (4) täytäntöönpanoasetusten mukaisesti;
g)
valaisimet, jotka on suunniteltu toimimaan yksinomaan a-c alakohdassa lueteltujen lamppujen ja ledimoduulien kanssa.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan direktiivin 2010/30/EU 2 artiklassa vahvistettujen määritelmien lisäksi seuraavia määritelmiä:
1.
’Valonlähteellä’ tarkoitetaan pintaa tai esinettä, joka on suunniteltu säteilemään energiaa muuntamalla tuotettua pääasiassa näkyvää optista säteilyä. Käsite ’näkyvä’ tarkoittaa aallonpituutta 380-780 nm.
2.
’Valaistuksella’ tarkoitetaan valon osoittamista paikkoihin, esineisiin tai niiden ympäristöön siten, että ihmiset voivat nähdä ne.
3.
’Korostusvalaistuksella’ tarkoitetaan valaistuksen muotoa, jossa valo suunnataan siten, että sillä korostetaan jotain kohdetta tai alueen osaa.
4.
’Lampulla’ tarkoitetaan yksikköä, jonka suorituskykyä voidaan arvioida erikseen ja joka koostuu yhdestä tai useammasta valonlähteestä. Siihen saattaa sisältyä lisäkomponentteja, joita tarvitaan yksikön sytyttämiseen, virransyöttöön tai vakaaseen toimintaan taikka optisen säteilyn levittämiseen, suodattamiseen tai muuntamiseen, jos näitä komponentteja ei voida poistaa aiheuttamatta pysyviä vaurioita kyseiselle yksikölle.
5.
’Lampun kannalla’ tarkoitetaan lampun osaa, joka muodostaa liitännän sähkönsyöttöön lampunpitimen tai lampunliittimen kautta ja voi myös pitää lampun lampunpitimessä.
6.
’Lampunpitimellä’ tai ’istukalla’ tarkoitetaan laitetta, joka pitää lampun paikallaan, yleensä siten, että lampun kanta on työnnetty tai kierretty sen sisään, missä tapauksessa se toimii myös lampun liitäntänä sähkönsyöttöön.
7.
’Suunnatulla lampulla’ tarkoitetaan lamppua, jossa vähintään 80 prosenttia säteilevästä valosta on π steradiaanin avaruuskulman sisällä (vastaa kartiota, jonka kulma on 120°).
8.
’Ympärisäteilevällä lampulla’ tarkoitetaan lamppua, joka ei ole suunnattu lamppu.
9.
’Hehkulankalampulla’ tarkoitetaan lamppua, jossa valo tuotetaan lankamaisella johtimella, joka kuumennetaan hehkuvaksi johtamalla sähkövirta sen läpi. Lamppu saattaa sisältää hehkumisprosessiin vaikuttavia kaasuja.
10.
’Hehkulampulla’ tarkoitetaan hehkulankalamppua, jossa hehkulanka toimii tyhjiökuvussa tai on inertin kaasun ympäröimä.
11.
’Halogeenilampulla’ tarkoitetaan hehkulankalamppua, jossa hehkulanka on valmistettu volframista ja on halogeenejä tai halogeeniyhdisteitä sisältävän kaasun ympäröimä. Halogeenilamput voidaan toimittaa integroidun teholähteen kanssa.
12.
’Purkauslampulla’ tarkoitetaan lamppua, jossa valontuotto perustuu, suoraan tai epäsuorasti, kaasussa, metallihöyryssä tai useiden kaasujen ja höyryjen seoksessa tapahtuvaan sähköpurkaukseen.
13.
’Loistelampulla’ tarkoitetaan pienpaine-elohopeatyyppistä purkauslamppua, jossa suurin osa valosta emittoituu yhdestä tai useammasta loisteainekerroksesta, jonka purkauksen aiheuttama ultraviolettisäteily virittää. Loistelamput voidaan toimittaa sisäisen virranrajoittimen kanssa.
14.
’Loistelampulla, jossa ei ole sisäistä virranrajoitinta’ tarkoitetaan yksi- ja kaksikantaista loistelamppua, johon ei kuulu kiinteänä osana virranrajoitinta.
15.
’Suurpainepurkauslampulla’ tarkoitetaan sähköpurkauslamppua, jossa seinämän lämpötila stabiloi valoa tuottavan kaaren ja kaaresta kuvun seinämään kohdistuva tehotiheys on suurempi kuin 3 wattia neliösenttimetriä kohden.
16.
’Loistediodilla (ledillä)’ tarkoitetaan valonlähdettä, joka koostuu pn-liitoksilla varustetusta puolijohdelaitteesta. Liitokset säteilevät optista säteilyä sähkövirran vaikutuksesta.
17.
’Ledikokoonpanolla’ tarkoitetaan kokoonpanoa, jossa on yksi tai useampia ledejä. Kokoonpanoon voi sisältyä optinen elementti sekä termisiä, mekaanisia ja sähköisiä liitäntöjä.
18.
’Ledimoduulilla’ tarkoitetaan kokoonpanoa, jossa ei ole kantaa ja johon sisältyy yksi tai useampia ledikokoonpanoja piirilevyllä. Kokoonpanossa voi olla sähköisiä, optisia, mekaanisia ja termisiä komponentteja, liitäntöjä sekä liitäntälaite.
19.
’Ledilampulla’ tarkoitetaan lamppua, johon sisältyy yksi tai useampia ledimoduuleja. Lamppu voi olla varustettu kannalla.
20.
’Lampun liitäntälaitteella’ tarkoitetaan virtalähteen ja yhden tai useamman lampun välissä olevaa laitetta, joka suorittaa jotain lampun (lamppujen) toiminnallisuuteen liittyvää toimintoa, kuten muuntaa syöttöjännitettä, rajoittaa lamppuun (lamppuihin) tulevan virran vaadittuun arvoon, antaa syttymisjännitteen ja esihehkutusvirran, estää kylmäsytytyksen, korjaa tehokerrointa tai vähentää radiohäiriöitä. Laite voi olla suunniteltu liitettäväksi muihin lampun liitäntälaitteisiin näiden toimintojen toteuttamiseksi. Määritelmään eivät sisälly
-
hallintalaitteet;
-
virtalähteet, jotka muuntavat verkkojännitteen joksikin muuksi syöttöjännitteeksi ja jotka on suunniteltu syöttämään virtaa samassa laitteistossa sekä valaistustuotteille että tuotteille, joiden pääasiallinen käyttötarkoitus ei ole valaistus.
21.
’Hallintalaitteella’ tarkoitetaan sähköistä tai mekaanista laitetta, joka säätää tai valvoo lampun valovirtaa muulla tavoin kuin lampun syöttötehoa muuttamalla; tällaisia laitteita ovat muun muassa vaiheleikkaushimmentimet, ajastinkytkimet, läsnäoloanturit, valoanturit ja päivänvaloon reagoivat säätölaitteet.
22.
’Ulkopuolisella lampun liitäntälaitteella’ tarkoitetaan lampun liitäntälaitetta, joka ei ole lampun kiinteä osa ja joka on suunniteltu asennettavaksi lampun tai valaisimen kotelon ulkopuolelle tai poistettavaksi kotelosta ilman, että lampulle tai valaisimelle aiheutuu pysyviä vaurioita.
23.
’Virranrajoittimella’ tarkoitetaan lampun liitäntälaitetta, joka on liitetty virtalähteen ja yhden tai useamman purkauslampun väliin ja jota käytetään pääasiassa rajoittamaan lamppuun (lamppuihin) tuleva virta vaadittuun arvoon induktanssin, kapasitanssin tai induktanssin ja kapasitanssin yhdistelmän avulla.
24.
’Halogeenilampun liitäntälaitteella’ tarkoitetaan lampun liitäntälaitetta, joka muuntaa verkkojännitteen halogeenilamppujen käyttämäksi pienoisjännitteeksi.
25.
’Pienloistelampulla’ tarkoitetaan loistelamppua, joka sisältää kaikki lampun sytyttämiseen ja vakaaseen toimintaan tarvittavat komponentit.
26.
’Valaisimella’ tarkoitetaan laitetta, joka levittää, suodattaa tai muuttaa yhdestä tai useammasta lampusta tulevaa valoa ja johon sisältyvät kaikki osat, joita tarvitaan lamppujen ja tarvittaessa kytkentäapulaitteiden tukemiseen, kiinnittämiseen ja suojaamiseen sekä niiden liittämiseen sähkönsyöttöön.
27.
’Myyntipisteellä’ tarkoitetaan fyysistä paikkaa, jossa tuotteita on näytteillä tai tarjolla loppukäyttäjälle ostettaviksi, vuokrattaviksi tai osamaksulla ostettaviksi.
28.
’Loppukäyttäjällä’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka ostaa tai jonka oletetaan ostavan sähkölampun tai valaisimen tarkoituksessa, joka ei kuulu hänen elinkeino- tai ammattitoimintaansa.
29.
’Lopullisella omistajalla’ tarkoitetaan henkilöä tai yhteisöä, joka omistaa tuotteen sen elinkaareen sisältyvässä käyttövaiheessa, tai tällaisen henkilön tai yhteisön puolesta toimivaa henkilöä tai yhteisöä.
3 artikla
Tavarantoimittajien velvollisuudet
1. Erillisinä tuotteina markkinoille saatettujen sähkölamppujen tavarantoimittajien on varmistettava, että
a)
saataville asetetaan liitteen II mukainen tuoteseloste.
b)
jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission saataville voidaan pyynnöstä asettaa liitteessä III määritelty tekninen dokumentaatio;
c)
kaikissa mainoksissa, virallisissa hintailmoituksissa tai tarjouksissa, joissa annetaan energiaan liittyviä tai hintatietoja tietystä lampusta, ilmoitetaan energiatehokkuusluokka;
d)
tiettyä lamppua koskevassa teknisessä myynninedistämismateriaalissa, jossa kuvataan sen erityisiä teknisiä ominaisuuksia, mainitaan kyseisen lampun energiatehokkuusluokka;
e)
jos lamppua on tarkoitus markkinoida myyntipisteessä, yksittäisen pakkauksen ulkopintaan on kiinnitetty tai painettu tai siihen on liitetty merkki, joka on ulkoasultaan ja sisällöltään liitteessä I olevan 1 kohdan mukainen, ja pakkauksessa ilmoitetaan lampun nimellisteho merkin ulkopuolella.
2. Loppukäyttäjille markkinoitaviksi tarkoitettujen valaisimien tavarantoimittajien on varmistettava, että
a)
jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission saataville voidaan pyynnöstä asettaa liitteessä III määritelty tekninen dokumentaatio;
b)
merkkiin liitteessä I olevan 2 kohdan mukaisesti sisältyvät tiedot annetaan seuraavissa tilanteissa:
i)
kaikissa mainoksissa, virallisissa hintailmoituksissa tai tarjouksissa, joissa annetaan energiaan liittyviä tai hintatietoja tietystä valaisimesta;
ii)
tiettyä lamppua koskevassa teknisessä myynninedistämismateriaalissa, jossa kuvataan sen erityisiä teknisiä ominaisuuksia.
Näissä tapauksissa tiedot voidaan antaa muussa kuin liitteessä I olevassa 2 kohdassa määritellyssä muodossa, kuten pelkästään tekstinä;
c)
jos valaisinta on tarkoitus markkinoida myyntipisteessä, jälleenmyyjien saataville asetetaan korvauksetta sähköisessä tai painetussa muodossa oleva merkki, joka on ulkoasultaan ja sisällöltään liitteen I mukainen. Jos tavarantoimittaja valitsee toimitusjärjestelmän, jossa merkit toimitetaan ainoastaan jälleenmyyjien pyynnöstä, tavarantoimittajan on pyydettäessä toimitettava merkit viiveettä;
d)
jos valaisin saatetaan markkinoille loppukäyttäjälle tarkoitetussa pakkauksessa, johon sisältyy sähkölamppuja, jotka loppukäyttäjä voi vaihtaa valaisimeen, tällaisten lamppujen alkuperäisten pakkausten on sisällyttävä valaisimen pakkaukseen. Jos näin ei ole, valaisimen pakkauksen ulko- tai sisäpinnalla on esitettävä jossain muussa muodossa tiedot, jotka on annettu lamppujen alkuperäisissä pakkauksissa ja jotka vaaditaan tämän asetuksen ja muiden komission asetusten nojalla, joissa asetetaan lamppujen ekosuunnitteluvaatimuksia direktiivin 2009/125/EY mukaisesti.
Myyntipisteessä markkinoitaviksi tarkoitettujen valaisimien tavarantoimittajien, jotka antavat tietoja tämän asetuksen mukaisesti, katsotaan täyttäneen velvollisuutensa jakelijoina niiden lamppuja koskevien tuotetietovaatimusten osalta, jotka on vahvistettu komission asetuksissa, joissa asetetaan lamppujen ekosuunnitteluvaatimuksia direktiivin 2009/125/EY mukaisesti.
4 artikla
Jälleenmyyjien velvollisuudet
1. Sähkölamppujen jälleenmyyjien on varmistettava, että
a)
kutakin ostettavaksi, vuokrattavaksi tai osamaksukauppaan tarjottua mallia, jonka osalta lopullisen omistajan ei voida olettaa näkevän esiteltävää tuotetta, markkinoitaessa annetaan tiedot, jotka tavarantoimittajan on toimitettava liitteen IV mukaisesti;
b)
kaikissa mainoksissa, virallisissa hintailmoituksissa tai tarjouksissa, joissa annetaan energiaan liittyviä tai hintatietoja tietystä mallista, ilmoitetaan energiatehokkuusluokka;
c)
tiettyä mallia koskevassa teknisessä myynninedistämismateriaalissa, jossa kuvataan sen erityisiä teknisiä ominaisuuksia, mainitaan kyseisen mallin energiatehokkuusluokka.
2. Loppukäyttäjille markkinoitavien valaisimien jälleenmyyjien on varmistettava, että
a)
merkkiin liitteessä I olevan 2 kohdan mukaisesti sisältyvät tiedot annetaan seuraavissa tilanteissa:
i)
kaikissa mainoksissa, virallisissa hintailmoituksissa tai tarjouksissa, joissa annetaan energiaan liittyviä tai hintatietoja tietystä valaisimesta;
ii)
tiettyä valaisinta koskevassa teknisessä myynninedistämismateriaalissa, jossa kuvataan sen erityisiä teknisiä ominaisuuksia.
Näissä tapauksissa tiedot voidaan antaa muussa kuin liitteessä I olevassa 2 kohdassa määritellyssä muodossa, kuten pelkästään tekstinä;
b)
jokaisessa myyntipisteessä esillä olevassa mallissa on liitteessä I olevan 2 kohdan mukainen merkki. Merkin on oltava esillä jommallakummalla tai molemmilla seuraavista tavoista:
i)
esiteltävän valaisimen läheisyydessä siten, että se on selvästi näkyvillä ja tunnistettavissa kyseiseen malliin liittyväksi merkiksi merkissä olevaa tuotenimeä ja mallinumeroa lukematta;
ii)
siten, että se liittyy myyntipisteessä parhaiten näkyvillä oleviin tietoihin esiteltävästä valaisimesta (kuten hintatietoihin tai teknisiin tietoihin);
c)
jos valaisin myydään loppukäyttäjälle tarkoitetussa pakkauksessa, johon sisältyy sähkölamppuja, jotka loppukäyttäjä voi vaihtaa valaisimeen, tällaisten lamppujen alkuperäisten pakkausten on sisällyttävä valaisimen pakkaukseen. Jos näin ei ole, valaisimen pakkauksen ulko- tai sisäpinnalla on esitettävä jossain muussa muodossa tiedot, jotka on annettu lamppujen alkuperäisissä pakkauksissa ja jotka vaaditaan tämän asetuksen ja muiden komission asetusten nojalla, joissa asetetaan lamppujen ekosuunnitteluvaatimuksia direktiivin 2009/125/EY mukaisesti.
5 artikla
Mittausmenetelmät
Tämän asetuksen 3 ja 4 artiklan mukaisesti annettavat tiedot on hankittava luotettavilla, tarkoilla ja toistettavissa olevilla mittausmenettelyillä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt mittausmenetelmät liitteessä V esitetyllä tavalla.
6 artikla
Tarkastusmenettely markkinavalvontaa varten
Jäsenvaltioiden on sovellettava liitteessä V määriteltyä menettelyä arvioidessaan ilmoitetun energiatehokkuusluokan ja energiankulutuksen paikkansapitävyyttä.
7 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen tekniikan kehityksen valossa viimeistään kolmen vuoden kuluttua sen voimaantulosta. Tässä uudelleentarkastelussa on arvioitava erityisesti liitteessä V annettuja tarkastuksissa sallittuja poikkeamia.
8 artikla
Kumoaminen
Kumotaan direktiivi 98/11/EY 1 päivästä syyskuuta 2013 alkaen.
Viittauksia direktiiviin 98/11/EY pidetään viittauksina tähän asetukseen. Viittauksia direktiivin 98/11/EY liitteeseen IV pidetään viittauksina tämän asetuksen liitteeseen VI.
9 artikla
Siirtymäsäännökset
1. Tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohtaa ja 4 artiklan 2 kohtaa ei sovelleta valaisimiin ennen 1 päivää maaliskuuta 2014.
2. Tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdan c ja d alakohtaa ja 4 artiklan 1 kohdan a-c alakohtaa ei sovelleta painettuihin mainoksiin eikä painettuun tekniseen myynninedistämismateriaaliin, jotka julkaistaan ennen 1 päivää maaliskuuta 2014.
3. Direktiivin 98/11/EY 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen lamppujen, jotka on saatettu markkinoille ennen 1 päivää syyskuuta 2013, on täytettävä direktiivissä 98/11/EY asetetut vaatimukset.
4. Direktiivin 98/11/EY 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen lamppujen, jotka täyttävät tämän asetuksen vaatimukset ja jotka saatetaan markkinoille tai joita tarjotaan ostettaviksi, vuokrattaviksi tai osamaksukauppaan ennen 1 päivää syyskuuta 2013, katsotaan täyttävän direktiivin 98/11/EY vaatimukset.
10 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
1. Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
2. Sitä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2013 alkaen 9 artiklassa lueteltuja tapauksia lukuun ottamatta.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2012.