ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. února 2012
o státní podpoře SA.29608 (C37/10) poskytnuté Maďarskem na rekapitalizaci banky FHB Jelzálogbank Nyrt
(oznámeno pod číslem C(2012) 1021)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/296/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I ŘÍZENÍ
(1)
Dne 25. března 2009 poskytlo Maďarsko bance FHB Jelzálogbank Nyrt (dále jen „FHB“ nebo„banka“) střednědobou státní půjčku ve výši 120 miliard maďarských forintů (HUF) (přibližně 410 (2) milionů EUR) v rámci programu na podporu likvidity pro maďarské banky, který Komise schválila dne 14. ledna 2010 (3). Dne 31. března 2009 maďarské orgány poskytly na rekapitalizaci FHB částku 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných preferenčních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem. Tato částka byla poskytnuta dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému, který schválila Komise (4).
(2)
Dopisy ze dne 3. dubna, 13. května, 14. července a 11. září 2009 Komise požádala maďarské orgány o informace týkající se podmínek rekapitalizace. Maďarské orgány odpověděly dopisy ze dne 24. dubna, 2. června, 12. srpna a 9. října 2009.
(3)
Kvůli pochybnostem ohledně finančního zdraví banky v okamžiku rekapitalizace Komise dne 19. října 2009 požádala maďarské orgány, aby předložily plán restrukturalizace FHB v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (5) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“). Maďarsko předložilo další informace ve dnech 12. a 19. listopadu 2009 a návrh plánu restrukturalizace dne 26. ledna 2010.
(4)
Dne 19. února 2010 FHB vrátila státu rekapitalizaci v plné výši.
(5)
Dopisy ze dne 24. a 25. března 2010 předložilo Maďarsko Komisi další informace. Dne 21. dubna 2010 se konala valná hromada akcionářů, na níž FHB rozhodla vyplatit státu kompenzaci za rekapitalizaci. Poté si Komise vyžádala informace dopisem ze dne 22. dubna 2010.
(6)
Komise si v dopisech ze dne 2. června a 1. října 2010 vyžádala doplňující informace. Maďarské orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 11. června 2010.
(7)
Dne 15. června 2010 Maďarsko předložilo aktualizovaný plán restrukturalizace, který byl doplněn dalšími nezbytnými údaji předloženými dne 30. září 2010.
(8)
Maďarské orgány předložily další informace dopisy ze dne 18. června, 28. července a 5. října 2010 a informovaly Komisi dopisem ze dne 29. října 2010, že FHB vyplatila za rekapitalizaci kompenzaci.
(9)
Dne 16. prosince 2010 se Komise rozhodla ohledně opatření podpory ve prospěch FHB zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Následně maďarské orgány požádaly Komisi o změnu uvedeného rozhodnutí, neboť některé jeho části nebyly správné ani aktuální. Rozhodnutí bylo proto nahrazeno novým rozhodnutím ze dne 24. ledna 2011 (6) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 24. ledna 2011 Komise maďarské orgány informovala, že se s ohledem na opatření podpory rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 18. června 2011. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření podaly své připomínky.
(10)
Dopisem ze dne 2. března 2011 maďarské orgány předložily své připomínky týkající se rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, kterým bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení s ohledem na opatření ve prospěch FHB. Tyto připomínky byly doplněny připomínkami od FHB dopisem ze dne 11. července 2011.
(11)
Dopisem ze dne 18. července 2011 podala k rozhodnutí Komise o zahájení řízení připomínky třetí strana (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Sdružení maďarských hypotečních bank).
(12)
Další aktualizace plánu restrukturalizace a dodatečné informace o splacení rekapitalizace maďarskému státu byla předložena maďarskými orgány dopisem ze dne 3. října 2011.
(13)
Dne 15. prosince 2011 byla podepsána nová dohoda mezi FHB a maďarským státem, podle které se banka zavázala zaplatit státu kompenzaci, která byla původně dohodnuta v dohodě o rekapitalizaci.
II. POPIS PŘÍJEMCE
1.1. PŘÍJEMCE
(14)
Banka FHB byla zřízena státem v roce 1997. Postupně stát svůj podíl v FHB odprodával. V roce 2003 byla FHB kotována na burze v Budapešti a v srpnu 2007 stát snížil svůj většinový podíl v bance na úroveň mírně převyšující 4 %.
(15)
FHB byla původně zřízena jako hypoteční banka s cílem podpořit využívání hypotečních dluhopisů. Podléhala přísným pravidlům ohledně omezení činnosti, dohledu nad zárukami a zvláštního dohledu v zájmu zajištění maximální bezpečnosti hypotečních dluhopisů. FHB měla původně povolení poskytovat pouze dlouhodobé hypoteční úvěry a záruky související s hypotéčními úvěry a uzavírat některé typy derivátových transakcí k zajištění svého vlastního postavení vyplývajícího z její hypoteční úvěrové činnosti. Hypoteční dluhopisy byly hlavním zdrojem financování její úvěrové činnosti. Banka také refinancovala hypoteční úvěry poskytované jinými bankami.
(16)
V roce 2006 zavedla FHB nový strategický plán s cílem rozšířit svou bankovní činnost a síť poboček, aby rozšířila svou finanční a provozní základnu vstupem na retailový trh prostřednictvím FHB Commercial Bank. V průběhu času začala FHB prodávat různé úvěrové produkty pro retailové a firemní zákazníky a nabízet služby vedení účtů, přijímání vkladů a služby související s kartami, čímž rozšířila svůj sortiment produktů na straně pasiv.
(17)
FHB je skupina, kterou tvoří mateřská společnost, FHB Mortgage Bank Co. Plc a plně vlastněné dceřiné společnosti: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd a FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Působí především na trhu hypotečních dluhopisů. Na tomto trhu má FHB podíl ve výši 23 % (2009) a je druhým největším účastníkem na maďarském trhu (po bance OTP, která má na trhu podíl 74 %). FHB má tržní podíl ve výši 4,6 % na trhu hypoték pro retailové klienty a 0,6 % v oblasti vkladů retailových klientů.
(18)
Když byla banka v březnu 2009 rekapitalizována, její bilanční suma činila 746,2 miliardy HUF. K témuž datu činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky 10,5 %. Kapitálová injekce ze strany státu zvýšila ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB na konci roku 2009 na 16,1 % (vypočtené podle maďarských účetních pravidel).
1.2. SOUVISLOSTI
(19)
Maďarsko je jedním z členských států nejvíce zasažených finanční krizí. Léta nadměrných veřejných výdajů a konjunktury ve stavebnictví a spotřebě, která byla posilována úvěry, vedla k vážné nerovnováze v hospodářství již před krizí. Rozšíření úvěrů pro domácnosti vedené v eurech a švýcarských francích, jakož i přetrvávající spoléhání na vnější financování vedly k tomu, že země i její bankovní sektor jsou zvláště zranitelné vůči výkyvům hodnoty maďarského forintu, který během krize výrazně oslabil.
(20)
Finanční krize postihla Maďarsko do takové míry, že Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“), Evropská unie (dále jen „EU“) a Světová banka musely v listopadu 2008 Maďarsku poskytnout mimořádné úvěry, aby se ztlumilo napětí na finančních trzích země.
(21)
V reakci na tuto závažnou poruchu v maďarském hospodářství způsobenou krizí zavedla maďarská vláda několik opatření zaměřených na podporu finančního sektoru a financovaných společně z MMF, EU a Světové banky. Opatření zahrnovala režim na podporu likvidity a záruční a rekapitalizační systém.
(22)
Režim na podporu likvidity (dále jen „režim likvidity“) zřízený maďarským zákonem o veřejném financování umožňuje likviditu ve formě úvěrů finančním institucím. Byl schválen Komisí dne 14. ledna 2009 (7) a poté několikrát prodloužen, naposledy do 31. prosince 2011 (8).
(23)
Rozhodnutím ze dne 12. února 2009 (9) Komise schválila maďarský záruční a rekapitalizační systém. V rámci tohoto systému mohl maďarský stát upsat prioritní akcie, které jsou v bankách považovány za kapitál tier 1. Rekapitalizační část systému byla několikrát prodloužena, naposledy do 31. prosince 2011.
(24)
Podle záručního a rekapitalizačního systému platí, že pokud rekapitalizace překročí 2 % rizikově vážených aktiv banky (dále jen „RVA“), maďarské orgány o tom musí nejprve uvědomit Komisi a poskytnout podrobné posouzení ohledně toho, proč se domnívají, že by tato banka měla být nadále považována v zásadě za zdravou instituci. Pokud Komise nepřijme posouzení, že je banka v zásadě zdravá, může rekapitalizace i nadále proběhnout, ale kompenzace musí být zvýšena tak, aby odrážela vyšší riziko, a do šesti měsíců od rekapitalizace musí být Komisi předložen plán restrukturalizace.
Důvody obtíží FHB
(25)
Maďarsko bylo těžce zasaženo finanční krizí, která spolu s dalšími vnitřními problémy v bankovním sektoru situaci maďarských bank ještě zhoršila.
(26)
FHB požádala o státní podporu, protože na rozdíl od mnoha jiných maďarských bank neměla mateřskou společnost v eurozóně, a proto nemohla získat levné financování poskytované Evropskou centrální bankou (dále jen „ECB“). Nástroje ECB, včetně různých repo nástrojů, byly v eurozóně k dispozici od podzimu 2008. Maďarská národní banka vytvořila nástroj počátkem roku 2010, tím se však zlepšil pouze přístup k financování v maďarských forintech, a nikoli k financování v eurech, které podle FHB bylo během nejhoršího období krize rozhodující (10).
(27)
Podle maďarských orgánů byla rekapitalizace FHB nezbytná pro zajištění platební schopnosti banky a pro překonání problémů s likviditou, kterým čelil celý bankovní sektor v Maďarsku.
III. POPIS OPATŘENÍ PODPORY
(28)
Opatření podpory udělená Maďarskem bance FHB, která jsou popsána v rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, spočívají:
-
ve střednědobé státní půjčce v rámci režimu likvidity ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti 11. listopadu 2012,
-
v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem, poskytnutých dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému.
(29)
V dohodě o rekapitalizaci mezi Maďarskem a FHB byl stanoven vzorec pro výpočet výše státní kompenzace za akcie ve výši 10,49 %, která má být vyplacena v podobě dividend, což je v souladu s výší kompenzace v případě bank, které jsou v zásadě zdravé, stanovené v záručním a rekapitalizačním systému. Rekapitalizace představovala 9 % RVA FHB, což převyšuje 2 % práh podle záručního a rekapitalizačního systému, na jehož základě lze přijímající instituce považovat v zásadě za zdravé. Vzhledem k tomu, že opatření nebylo Komisi oznámeno před provedením, neměla Komise možnost zkontrolovat, zda by banka měla být považována v zásadě za zdravou instituci podle záručního a rekapitalizačního systému. V případě, že přijímající banka není podle záručního a rekapitalizačního systému považována za zdravou, požaduje se plán restrukturalizace a výše kompenzace musí odrážet to, že banka není považována za zdravou, a musí být vyšší, než kompenzace pro v zásadě zdravé banky.
(30)
Navzdory svým obtížím si banka během tohoto období počínala dobře: měla silnou kapitálovou pozici (CAR 10,5 % v březnu 2009) a od Moody's Investors Service (dále „Moody's“) obdržela rating Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně. V únoru 2010, tedy méně než devět měsíců od rekapitalizace, banka zpětně odkoupila státem držené prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy.
(31)
Banka rozhodla o splacení rekapitalizace na základě revidovaného konsolidovaného stávajícího a očekávaného ukazatele kapitálové přiměřenosti, s přihlédnutím k makroekonomickým prognózám použitým při plánování na rok 2010 a předpokládaným objemům, rozvahám a informacím o rizicích uvedeným ve finančním plánu banky na rok 2010. Na základě přezkumu se dospělo k závěru, že i přes globální finanční krizi byla situace banky na konci roku podstatně lepší, než se očekávalo počátkem roku 2009 v době uzavření dohody o rekapitalizaci s maďarským státem.
(32)
FHB splatila státu rekapitalizaci, ovšem nezaplatila kompenzaci, což je v rozporu s dohodou o rekapitalizaci (11). Banka však měla za to, že prioritní akcie, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy a které byly v držení státu, nezakládaly automaticky nárok na výplatu dividend a jejich priorita znamená pouze to, že banka měla před výplatou dividend z kmenových akcií nejprve zaplatit uvedené dividendy státu. Vzhledem k tomu, že kmenoví akcionáři neobdrželi žádné dividendy během období, kdy stát vlastnil prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, neexistovala podle banky žádná povinnost prioritní dividendy vyplatit. Kromě toho FHB tvrdila, že stát stejně prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, v okamžiku, kdy byly vyhlášeny dividendy za rok 2009, nevlastnil vzhledem k tomu, že akcie již byly předtím odkoupeny zpět.
(33)
FHB informovala Komisi, že se v roce 2010 účastnila zátěžového testu EU, který koordinoval Evropský výbor orgánů bankovního dohledu ve spolupráci s ECB a maďarským orgánem finančního dohledu. Zátěžový test byl zaměřen na kapitálovou přiměřenost, přičemž rizika spojená s likviditou nebyla přímo prověřována. Výsledky testu založené na konsolidovaných údajích ke konci roku 2009 naznačují, že FHB disponovala rezervou ve výši [více než 50] (12) milionů EUR kapitálu tier 1 v porovnání s prahovou hodnotou ve výši 6 % kapitálové přiměřenosti tier 1.
(34)
Zákonem CX z roku 2010 o změně některých zákonů v oblasti hospodářství a financí (dále jen „zákon CX z roku 2010“), který vstoupil v platnost dnem 21. srpna 2010, Maďarsko změnilo zákon CIV z roku 2008 o stabilitě systému finančního zprostředkování (dále jen „zákon o stabilizaci“). Zákonem CX z roku 2010 byl maďarskému státu zpětně poskytnut právní nárok požadovat od FHB kompenzaci za poskytnutí rekapitalizace, a to i přes to, že v době, kdy bylo na valné hromadě akcionářů FHB rozhodnuto o výplatě dividend, maďarský stát již nebyl akcionářem banky.
(35)
Dne 28. října 2010 maďarský stát a FHB podepsaly dohodu, podle níž měla FHB maďarskému státu vyplatit kompenzaci ve výši 890 milionů HUF za rekapitalizaci a úroky z prodlení ve výši 11 726 786 HUF.
(36)
Výše kompenzace byla údajně stanovena na základě podmínek režimu likvidity. Maďarské orgány uvedly, že rekapitalizace byla poskytnuta ze stejného zdroje financování jako podpora likvidity ve formě půjčky a z těchto důvodů by kompenzace za rekapitalizaci a na podporu likvidity měla být stejná. Kapitál byl bance FHB poskytnut dne 6. května 2009 a byl splacen dne 19. února 2010. Úroková sazba, která byla nakonec uplatněna, byla stejná jako úroková sazba zaplacená za půjčku ve výši přibližně 400 milionů EUR. Podle informací poskytnutých Maďarskem se výsledná měsíční průměrná úroková sazba pohybovala mezi 3,79 % a 4,08 %; aktuální částka byla vypočítávána na týdenní bázi. Podle informací poskytnutých maďarskými orgány byla celková částka kompenzace ve výši 890 milionů HUF vyplacena na konci roku 2010.
(37)
Úroky z prodlení byly účtovány v souladu s maďarskou referenční sazbou 5,97 %, kterou zveřejnila Komise (13), navýšenou o 100 bazických bodů. Úroky z prodlení byly vypočítány pro období od 21. srpna 2010, kdy vstoupil v platnost pozměněný zákon o stabilizaci, do 28. října 2010, kdy byla podepsána dohoda.
(38)
Dne 15. prosince 2011 uzavřely maďarský stát a FHB novou dohodu, na jejímž základě banka souhlasila s tím, že státu zaplatí souhrnnou částku ve výši 10,49 % z celkové výše rekapitalizace (tj. celkově 2 491 742 552 HUF). Podle této nové dohody se tak FHB zavazuje odvést státu do 31. prosince 2011 dodatečnou částku ve výši 1 601 742 552 HUF, vypočítanou jako rozdíl mezi celkovou kompenzací ve výši 890 milionů HUF uvedenou výše v bodě 36 a kompenzací, která již byla zaplacena dne 28. října 2010.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(39)
Dne 30. září 2010 Maďarsko předložilo Komisi aktualizovaný plán restrukturalizace FHB. Doplňkové informace o plánu restrukturalizace byly Komisi předloženy dopisem ze dne 3. října 2011. Hlavní aspekty plánu restrukturalizace byly již popsány v rozhodnutí Komise o zahájení řízení. Další prvky byly předloženy dne 3. října 2011 a jsou popsány v oddílech 4.1 až 4.3.
4.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(40)
V roce 2010 bylo mezinárodní a domácí hospodářské prostředí v poměrně obtížné situaci, i když se objevily určité náznaky zlepšení. V roce 2010 ziskovost maďarského bankovního sektoru dalece zaostávala za předchozím rokem. Na základě zákona XC z roku 2010, který vstoupil v platnost dne 13. srpna 2010, maďarská vláda zavedla zvláštní daň pro finanční organizace dosahující celkové výše 187 miliard HUF, kterou zaplatily hlavně úvěrové instituce.
(41)
Poptávka retailových zákazníků po půjčkách byla v průběhu roku 2010 výrazně nižší; zároveň stranu nabídky oslabovaly nepříznivé změny regulačního prostředí a podmínek na trhu. Objem úvěrů poskytovaných firemním zákazníkům se v celém sektoru snížil, ačkoli některé banky, včetně FHB, své činnosti v oblasti podnikového bankovnictví rozšířily.
(42)
Nejvýznamnější událostí týkající se jak operací, tak finančních výsledků FHB byla její akvizice banky Allianz Commercial Bank Ltd (dále jen „Allianz Bank“) a dohoda o dlouhodobé strategické spolupráci mezi Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (dále jen „Allianz Hungaria Insurance“) a FHB. Akvizice byla uzavřena do 30. září 2010. Zároveň byl v FBH zahájen integrační projekt s cílem sloučit Allianz Bank a FHB Commercial Bank a racionalizovat a optimalizovat operace celé skupiny (síť poboček, distribuční kanály, portfolio produktů, operace IT, organizační struktura a lidské zdroje atd.).
(43)
Akvizice příznivě ovlivnila čistý zisk skupiny FHB za rok 2010; jednorázové položky spojené s akvizicí vyvážily negativní dopad zvláštní bankovní daně, ztrát z úvěrového portfolia a zvyšující se náklady na financování. FHB dosáhla v roce 2010 celkového zisku ve výši 11,2 miliardy HUF, což ve srovnání s rokem 2009 představuje nárůst ve výši 58,9 %.
(44)
V důsledku akvizice Allianz Bank se počet retailových i podnikových bankovních účtů v FHB výrazně zvýšil, z […] v prosinci 2009 na […] v prosinci 2010 (+ […] %). Avšak kvůli velkému počtu spících účtů se objem vkladů nezvýšil úměrně, avšak zvýšil se z […] miliard HUF v prosinci 2009 na […] miliard HUF v prosinci 2010 (+[…] %). Podíl FHB na trhu v oblasti retailových a podnikových vkladů se zvýšil z […] % na […] % a z […] % na […] %. Akvizicí Allianz Bank se tak zvyšuje podíl vkladů ve skladbě finančních prostředků FHB a snižuje množství hypotečních dluhopisů z […] miliardy HUF v roce 2010 na […] miliard HUF v roce 2011.
(45)
FHB na základě odhadované konsolidované rozvahy a výkazu zisku a ztráty pro rok 2011 předpokládá, že by její ukazatel kapitálové přiměřenosti měl být v prosinci 2011 přibližně […] %. V této prognóze se zohledňuje dodatečná platba, která byla na základě dohody s maďarským státem uhrazena dne 15. prosince 2011 za rekapitalizaci provedenou v březnu 2009.
4.2. SDÍLENÍ NÁKLADŮ
(46)
Za rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF zaplatila FHB v říjnu 2010 kompenzaci ve výši 890 milionů HUF. Původně použitá úroková sazba byla stejná jako úroková sazba, která byla zaplacena za půjčku ve výši 120 miliard HUF, tedy měsíční průměrná sazba 3,79 % až 4,08 %.
(47)
V rámci nové dohody podepsané dne 15. prosince 2011 mezi FHB a maďarským státem se banka zavázala uhradit státu kompenzaci v celkové výši 2 491 742 552 HUF, což představuje 10,49 % výše rekapitalizace, jak bylo původně dohodnuto mezi bankou a státem v dohodě o rekapitalizaci.
4.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(48)
Dodatečné informace poskytnuté v říjnu 2011 se konkrétně netýkaly narušení hospodářské soutěže, kromě zdůraznění skutečnosti, že i přes koupi Allianz Bank zůstává podíl FHB na trhu retailových a podnikových vkladů omezený (v případě retailových vkladů [0,7 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [0,4 % až 0,95 %] ke dni 31. prosince 2010 a v případě retailových vkladů [0,65 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [1 % až 1,35 %] ke dni 30. června 2011).
V. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO ŘÍZENÍ
(49)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť se domnívala, že hlavní předpoklady, z nichž vycházely plán restrukturalizace a obchodní prognóza FHB, nebyly dostatečně odůvodněné a nezohlednily nedávnou koupi Allianz Bank ze strany FHB. Kromě toho Komise rovněž vyjádřila pochyby o dlouhodobé životaschopnosti FHB vzhledem k tomu, že má vysokou expozici vůči financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a vůči trhu s nemovitostmi v Maďarsku.
(50)
Kromě toho Komise vzhledem k nízké úrovni kompenzace, která byla státu vyplacena v říjnu 2010 za rekapitalizaci (odpovídající průměrné úrokové sazbě 3,79 % až 4,08 % v souladu s režimem likvidity), také vyjádřila pochybnosti, zda byl vlastní příspěvek banky k její restrukturalizaci dostatečný. Odkoupení Allianz Bank a dohoda s Allianz Hungaria Insurance rovněž vyvolaly pochybnosti o tom, zda byla podpora omezena na nezbytné minimum.
(51)
Nakonec Komise měla rovněž za to, že maďarské orgány neprokázaly, že byla přijata dostatečná opatření s cílem omezit narušení hospodářské soutěže, které na trhu způsobila podpora, již FHB obdržela, zejména s ohledem na její expanzivní strategii, nedávnou akvizici Allianz Bank a nedostatečnou kompenzaci vyplacenou státu za rekapitalizaci.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(52)
Komise obdržela připomínky Sdružení maďarských hypotečních bank (dále jen „sdružení“) dne 18. července 2011. Ve svých připomínkách sdružení znovu připomnělo rozsah krize, která zasáhla maďarské hospodářství a bankovní sektor v letech 2008-2009, a zdůraznilo, že rekapitalizace FHB proběhla v důsledku obtížné makroekonomické situace vyplývající z krize. Cílem zásahu státu ve prospěch FHB bylo řešit závažná rizika, se kterými se potýkalo maďarské odvětví hypotečních úvěrů a trh hypotečních dluhopisů. Ve skutečnosti v důsledku zranitelnosti vůči výkyvům měny, posilování švýcarského franku vůči maďarskému forintu klesajícího příjmu spotřebitelů a růstu nezaměstnanosti došlo k rychlému a závažnému zhoršení kvality portfolia hypotečních úvěrů, zvýšení počtu „špatných úvěrů“ a ubývání možností financování pro banky. Tak tomu bylo zejména v případě FHB, která je financována na kapitálovém trhu.
VII. PŘIPOMÍNKY ČLENSKÉHO STÁTU
(53)
Komise obdržela připomínky maďarských orgánů dne 2. března 2011, které byly doplněny připomínkami FHB zaslanými dopisem ze dne 11. července 2011.
7.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(54)
V reakci na pochybnosti Komise ohledně správnosti předpokladů, na nichž je postaven plán restrukturalizace banky, maďarské orgány uvedly, že finanční prognózy vycházejí z předpokladů externích odborníků a jsou v souladu s informacemi, které byly k dispozici v době, kdy byly provedeny. Pokud jde o spolehlivost, nijak se neliší od jiných finančních plánů nebo odhadů provedených FHB.
(55)
Podle maďarských orgánů je dlouhodobá životaschopnost FHB zajištěna, o čemž svědčí úspěch FHB při získávání finančních prostředků jak na peněžních, tak na kapitálových trzích: v roce 2009 FHB vydala hypoteční dluhopisy za více než 60 miliard HUF a soukromí investoři rovněž bance půjčili celkem […].
(56)
Kromě toho maďarské orgány uvádějí, že pokud jde o retailové vkladní účty, údaje naznačují, že se podíl FHB v segmentu retailových vkladů v roce 2009 zvýšil z […] % na […] %; prognóza na konec roku 2010 činí […] %. Dále se počet retailových účtů, jakož i velikost portfolia těchto účtů důsledně a dynamicky zvyšovaly, a to i přesto, že prognóza naznačovala, že v portfoliu dojde k poklesu. Proto banka a maďarské orgány nepovažují prognózy ohledně retailových vkladů a retailových účtů za příliš optimistické.
(57)
Pokud jde o likviditu, FHB může být považována za trvale stabilní, což je mimo jiné způsobeno skutečností, že musí splňovat požadavky na likviditu předepsané ratingovými agenturami. Likvidita banky byla stabilní dokonce i v nejobtížnějších obdobích krize, což bylo potvrzeno v dopise guvernéra maďarské centrální banky ministru financí ze dne 19. března 2009.
(58)
A konečně, oslabení kvality aktiv banky během krize bylo způsobeno především makroekonomickou situaci Maďarska, ztenčujícím se příjmem domácností, klesající mírou zaměstnanosti a rostoucí mírou nezaměstnanosti, a nikoli posilováním švýcarského franku vůči maďarskému forintu. Ačkoli FHB zahájila několik programů zaměřených na řešení problémů dlužníků v obtížích, kvalita úvěrového portfolia se bude trvale zlepšovat především hospodářským vzestupem a zlepšením hospodářských ukazatelů. Hospodářské výhledy maďarské centrální banky a maďarské vlády pro rok 2011 uvádějí růst hrubého domácího produktu (dále jen „HDP“), postupné zvyšování zaměstnanosti a nižší míru nezaměstnanosti, což bude pravděpodobně mít významný dopad na úvěrové portfolio FHB.
7.2. SDÍLENÍ ZÁTĚŽE
(59)
Maďarské orgány konstatují, že FHB uzavřela dohodu s Allianz Bank a Allianz Hungaria Insurance až poté, co dne 19. února 2010 zcela splatila státu částku v celkové hodnotě emitovaných akcií a splatila akcie vydané během rekapitalizace. Dohody FHB s Allianz vstoupily v platnost v červnu a červenci 2010 a akvizice proběhla v září 2010. V této době FHB neměla v držení žádné státní prostředky. FHB proto nemohla financovat akvizici z rekapitalizace splacené v únoru 2010. Přípravné analýzy a diskuse mezi FHB a Allianz byly zahájeny až poté, co byla státní půjčka vrácena. Kupní cena, kterou FHB zaplatila za Allianz Bank (při zohlednění hodnoty vlastních akcií), činila přibližně 3,3 miliardy HUF, zatímco vlastní kapitál Allianz Bank činil k 30. září 2010 téměř 14 miliard HUF. FHB tedy mohla získat Allianz Bank, aniž by potřebovala kapitál, přičemž touto transakcí se její vlastní kapitál nesnížil.
(60)
Kromě toho skutečnost, že podpora byla omezena na nezbytné minimum, se odráží v tom, že ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB, který v roce 2008 činil 11,3 %, dosáhl cíle 12 %, který Komise schválila v rámci záručního a kapitálového systému, až po rekapitalizaci.
(61)
Maďarské orgány rovněž poznamenaly, že FHB nevyplatila dividendy několik po sobě jdoucích let a odkoupila zpět v poměru k celkové hodnotě vlastního kapitálu akcionářů pouze malou část svých akcií. Vzhledem k tomu, že částka finančních prostředků vrácená vlastníkům a akcionářům byla v minulých letech nízká, bylo zajištěno přiměřené sdílení nákladů.
7.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(62)
Kromě opatření omezujících narušení hospodářské soutěže, která Komise zmiňovala ve svém rozhodnutí, maďarské orgány poukazují na další opatření vázaná na záruční a rekapitalizační systém a dohodu o rekapitalizaci mezi FHB a maďarským státem:
-
stát má zvláštní právo veta při výplatách dividend a akvizicích (14) a
-
banka musí zavést určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody jejích vyšších úředníků až do ukončení účasti maďarského státu (15).
(63)
Maďarské orgány uvádějí, že podle jejich výkladu pravidel státní podpory jsou nebo byla opatření upravující chování a jiná opatření omezující narušení hospodářské soutěže pro FBH závazná tak dlouho, dokud byl stát akcionářem banky.
(64)
Kromě opatření uvedených výše učinila FHB další závazky v bodě 3.8 dohody o rekapitalizaci, která stanoví, že rekapitalizace by měla být využita k dosažení těchto cílů:
-
FHB provede navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank,
-
rekapitalizace přispěje ke stabilizaci maďarských trhů hypotečních cenných papírů a hypotečních úvěrů a financuje rozvoj úvěrů retailovým klientům a malým a středním podnikům,
-
rekapitalizace zlepší stabilitu FHB a posílí její aktivní účast na kapitálovém trhu, a tím přispěje i k obnovení důvěry investorů,
-
FHB se zapojí do konsolidace výše uvedených segmentů trhu,
-
FHB optimalizuje svou strukturu financování (strukturu závazků),
-
FHB rozšíří svůj soubor nástrojů, které jsou potřebné k odvrácení extrémních dopadů makroekonomických (směnný kurz) rizik na straně kapitálu.
(65)
Oproti pochybnostem, které vyjádřila Komise, rekapitalizace FHB neměla narušit hospodářskou soutěž rozšířením činností FHB Commercial Bank. Navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank bylo závazkem přijatým v rámci dohody o rekapitalizaci. Hlavní činnost FHB Commercial Bank, která byla rovněž podpořena navýšením kapitálu ve výši 25 miliard HUF financovaným ze státní rekapitalizace, zůstala zachována. Portfolio podnikových úvěrů se soustavně rozšiřovalo, avšak nepřekročilo svůj dřívější vývoj růstu.
(66)
Podle názoru maďarských orgánů z výše uvedených skutečností vyplývá, že neexistuje žádný základ pro souhrnné posouzení opatření zaměřených na omezení narušení hospodářské soutěže ze strany Komise, ani její tvrzení, že „tato opatření jsou velmi omezená“. Proto maďarské orgány trvají na tom, že dohoda o rekapitalizaci splňovala kritéria stanovená jak v zákonu o stabilizaci, tak v příslušných sděleních Komise.
VIII. POSOUZENÍ PODPORY
8.1. EXISTENCE PODPORY
(67)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 konstatovala, že jak rekapitalizace, tak podpora likvidity ve formě půjčky poskytnuté FHB představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (16). Ani maďarský stát, ani FHB nepředložily žádný argument, který by toto zjištění zpochybnil.
8.2. ZÁKONNOST PODPORY
(68)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 prohlásila, že rekapitalizace ve prospěch FHB nebyla v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému. Zejména nesplňovala požadavky, které se mají uplatnit při navýšení kapitálu, jež přesahuje 2 % rizikově vážených aktiv příjemce. Opatření tak měla být oznámena Komisi samostatně v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému a s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(69)
V důsledku toho Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy protiprávně poskytlo podporu ve formě rekapitalizace ve prospěch FHB.
8.3. VYČÍSLENÍ PODPORY
(70)
V souvislosti s restrukturalizací FHB je třeba zohlednit všechna opatření, která jí byla poskytnuta. Proto je třeba při posouzení slučitelnosti vzít v úvahu jak rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF, tak půjčku na likviditu ve výši 120 miliard HUF.
8.4. SLUČITELNOST PODPORY
8.4.1. Právní základ
(71)
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2011, vzhledem ke specifické situaci na finančních trzích se Komise domnívá, že opatření mohou být posouzena podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, který stanoví, že „za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány: […] podpory, které mají […] napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Jelikož má toto rozhodnutí posoudit podporu, kterou FHB obdržela, a její plán restrukturalizace, považuje Komise za vhodné vycházet ve svém posouzení ze sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory na finanční sektor během krize (17). Především, pokud jde o plán restrukturalizace banky, bude posouzení založeno na sdělení o restrukturalizaci (18).
8.4.2. Slučitelnost plánu restrukturalizace
8.4.2.1. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti instituce
(72)
V rozhodnutí o zahájení řízení (19) vyjádřila Komise pochybnosti o věrohodnosti předpokladů, z nichž FHB vycházela ve svých finančních výhledech. Komise zaznamenala, že v plánu restrukturalizace předloženém bankou FHB v září 2010 nebylo vysvětleno, proč jsou tyto předpoklady správné. Dále vzhledem k tomu, že finanční výhledy zřejmě nebraly v potaz důsledky koupě Allianz Bank a dohody s Allianz Hungaria Insurance, nemohla se Komise domnívat, že uvedené výhledy zůstanou platné. Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o předpokladech banky, jež se opírají o silný růst vkladů.
(73)
Komise dále měla rovněž obavy ohledně dlouhodobé životaschopnosti banky, pokud jde o obchodní model FHB, který byl považován za ohrožený krizí likvidity kvůli své silné závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a malému podílu vkladů. Komise se domnívala, že plán restrukturalizace banky ze září 2010, i když se zaměřoval na kapitálový výhled, neposkytoval dostatečné podrobnosti o dlouhodobě udržitelném financování banky.
(74)
Na základě doplňkových informací o plánu restrukturalizace banky poskytnutých v říjnu 2011 Komise konstatuje, že finanční prognózy v plánu restrukturalizace ze září 2010 jsou založeny na řádných a spolehlivých předpokladech. Aktualizované informace včetně odkoupení Allianz Bank ukazují nárůst v oblasti retailových a podnikových vkladů banky, který vyplývá z účtů získaných od Allianz Bank. Tato akvizice podporuje předpoklady ohledně růstu vkladů.
(75)
Komise také vítá skutečnost, že růst vkladů přispívá k diverzifikaci zdrojů financování banky, ke snížení relativního podílu hypotečních dluhopisů ve skladbě prostředků financování banky a snížení její závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů. Podle poskytnutých informací se podíl financování z jiných zdrojů než klientských vkladů (tj. součet vydaných dluhopisů, vklady od bank a část hypotečních dluhopisů, která není použita na refinancování půjček) vyjádřený v procentech z celkových závazků banky snížil z [35 % až 30 %] ke dni 31. prosince 2009 na [30 % - 25 %] ke dni 31. prosince 2010. V důsledku tohoto vyvážení skladby prostředků financování banky směrem k vkladům se její průměrné náklady financování (vypočtené jako úrokové náklady na celkové závazky) zlepšily z [7-6,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2009 na [6-5,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2010. Rentabilita aktiv se také zlepšila z [0,90 %-1 %] v roce 2009 na [1,05 %-1,10 %] v roce 2010. Tento pozitivní trend je potvrzen v prognóze banky, v níž se předpokládá, že se rentabilita aktiv v roce 2014 podle základního scénáře stabilizuje na [1,05 %-1,2 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje na [0,9 % -1,05 %]. V roce 2014 by rentabilita kapitálu podle základního scénáře činila [11 %-13 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje [10 % - 12 %].
(76)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise rovněž vyjádřila své obavy ohledně dostatečnosti opatření, která v té době poskytly maďarské orgány k řešení expozice FHB vůči maďarském trhu s nemovitostmi a nepříznivým pohybům měny. Na základě informací předložených Maďarskem dne 9. prosince 2011 však Komise vítá, že FHB podnikla nezbytné kroky s cílem výrazně snížit svou účast na trhu hypotečních dluhopisů (20). Banka rovněž značně zvýšila svůj podíl úvěrů pro retailové klienty z [3 %-5 %] v roce 2009 na [9 %-11 %] v roce 2011. Komise dále poznamenává, že „transakce Allianz“ (21) významně přispěla k tomuto pozitivnímu trendu. Pokud jde o expozici banky vůči nepříznivým pohybům měny, je závazek FHB rozšířit svůj soubor nástrojů potřebných k odvrácení extrémních dopadů měnových rizik na straně kapitálu možné přijmout jako přiměřený k tomu, aby rozptýlil pochybnosti Komise (22), neboť poskytuje bance možnost, aby odstranila nebo zajistila své měnové riziko vyplývající z transakcí v cizích měnách.
(77)
Komise se proto domnívá, že aktualizovaný plán restrukturalizace, který přihlíží k transakci Allianz Bank, odůvodňuje konkrétní cílové hodnoty pro finanční výhledy FHB a přispívá k obnově dlouhodobé životaschopnosti banky.
8.4.2.2. Vlastní příspěvek banky (sdílení nákladů)
(78)
Komise vítá, že částka rekapitalizace byla již plně splacena státu 19. února 2010, tj. v době kratší než jeden rok, a že banka vrátila částku podpory s využitím svých vlastních zdrojů. FHB rovněž použila své vlastní finanční prostředky k zaplacení čtyř splátek střednědobé státní půjčky, které byly splatné dne 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011.
8.4.2.3. Omezení restrukturalizačních nákladů, kompenzace
(79)
Komise příznivě hodnotí včasné splacení částky rekapitalizace státu. Dále akvizice Allianz Bank ze strany FHB zlepšuje profil likvidity banky zvýšením částky retailových a podnikových vkladů. Tato akvizice je tak důležitým aspektem obchodního plánu banky a přispívá k její dlouhodobé ziskovosti. Nelze proto mít za to, že podpora poskytnutá FHB byla použita k rozvoji jejích činností v nových oblastech podnikání, neboť Allianz Bank i FHB působí na stejných trzích retailového a podnikového bankovnictví. V důsledku toho se Komise domnívá, že akvizice Allianz Bank Ltd ze strany FHB představuje vhodné opatření k zachování dlouhodobé životaschopnosti banky.
(80)
Komise dále konstatuje, že informace, které poskytly maďarské orgány, rozptýlily pochybnosti vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 o tom, zda akvizice Allianz Bank proběhla do značné míry na náklady státu. Akvizice Allianz Bank byla uzavřena dne 30. září 2010 po vrácení rekapitalizace státu dne 19. února 2010. Pokud jde o nesplacené částky půjčky, Komise příznivě hodnotí, že banka od února 2011 již uhradila čtyři splátky půjčky (23). Komise své hodnocení nezměnila ani při zohlednění „chybějící“ kompenzace za rekapitalizaci, tj. částky, kterou FHB původně nezaplatila, jelikož tato částka činila přibližně 1,6 miliardy HUF (40. bod odůvodnění) a cena za Allianz Bank činila 3,3 miliardy HUF (60. bod odůvodnění).
(81)
Pokud jde o kompenzaci za opatření podpory, Komise příznivě hodnotí, že FHB a maďarská vláda uzavřely dne 15. prosince 2011 dohodu, na základě které FHB souhlasila se zaplacením dodatečné kompenzace státu ve výši 1,6 miliardy HUF. Kromě platby 890 milionů HUF provedené v říjnu 2010 odpovídá celková platba banky FHB za rekapitalizaci ze strany maďarského státu kompenzaci ve výši 10,49 %, což je v souladu s podmínkami uvedenými v záručním a rekapitalizačním systému.
(82)
Komise příznivě hodnotí, že banka splatila rekapitalizaci poskytnutou státem v době kratší než jeden rok (tj. banka byla rekapitalizována dne 23. března 2009 a státu byla částka vrácena dne 19. února 2010).
(83)
Střednědobá půjčka, kterou banka obdržela v rámci režimu podpory likvidity, s sebou nese kompenzaci v podobě i) zvláštního práva čerpání MMF (dále jen „ZPČ“) +345 bazických bodů nebo ii) 12měsíční mezibankovní referenční úrokové sazby (dále jen „IBOR“) +100 bazických bodů +123,5 bazických bodů (což odpovídá měsíčnímu průměru v rozmezí 3,79 % až 4,08 %), podle toho, která hodnota je vyšší, v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity.
(84)
Dohoda o střednědobé státní půjčce zajistí, že bude splácena […] počínaje dnem 11. února 2011. Podle informací předložených maďarskými orgány zaplatila FHB čtyři splátky půjčky, které byly splatné 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky, pokud jde o střednědobou půjčku. Komise nemá důvod pochybovat o tom, že půjčka bude plně a včas splacena ke dni splatnosti.
(85)
Toto posouzení potvrzuje dobrý výkon FHB, a to i přes obtíže v maďarském bankovním sektoru a relativně vysokému poměru kapitálu tier 1 (12 % na konci roku 2008, který se po rekapitalizaci v roce 2009 zvýšil na 16,9 % a udržel si vysokou úroveň 10,5 % po splacení státního kapitálu). Kapitálový požadavek pro maďarské banky činil v této době 8 %. Na rozdíl od podobných institucí byla banka schopna uchovat si svou silnou kapitálovou pozici (ukazatel kapitálové přiměřenosti 10,5 % v březnu 2009 po splacení rekapitalizace státu). Kromě toho si udržela rating agentury Moody's Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně.
(86)
Na základě těchto skutečností se Komise domnívá, že FHB zaznamenala pouze dočasné problémy, které nemají zásadní charakter. Proto se domnívá, že kompenzace, kterou banka zaplatila, je přiměřená, neboť odpovídá kompenzaci požadované od v zásadě zdravé banky.
(87)
Vzhledem k tomu, že životaschopnost banky nebyla ohrožena pokračujícími obtížemi v Maďarsku, Komise nebude požadovat zaplacení další kompenzace státu.
(88)
Kromě toho byla kompenzace poskytnutá státu bankou FHB za střednědobou půjčku (viz 84. bod odůvodnění) v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity. Komise se proto domnívá, že kompenzace za obě opatření podpory je přiměřená.
(89)
Komise rovněž příznivě hodnotí, že banka nevyplatila za roky 2009 a 2010 žádné dividendy ze svých kmenových akcií. FHB rovněž zavedla určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody svých vyšších úředníků do doby skončení účasti maďarského státu.
(90)
Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zajišťuje přiměřený vlastní příspěvek banky, jejích akcionářů a vedení na náklady restrukturalizace.
8.4.2.4. Opatření určená k nápravě narušení hospodářské soutěže
(91)
Komise konstatuje, že opatření obsažená v plánu restrukturalizace banky k omezení narušení hospodářské soutěže, jsou omezená. Za prvé nejsou uskutečňována žádná strukturální opatření. Za druhé, opatření upravující v plánu restrukturalizace chování banky se použijí pouze v době, kdy má banka k dispozici kapitál vložený státem. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky vyplývající ze střednědobé půjčky. Komise nemá důvod pochybovat o schopnosti banky plně a včas splatit půjčku ke dni její splatnosti. Za čtvrté, postavení FHB na trhu se od akvizice Allianz Bank (s podílem na trhu ve výši [3 %-3,3 %] před akvizicí a [3,4 %-3,6 %] po akvizici) výrazně nezměnilo, což Komisi znovu ujišťuje, že vliv této akvizice na narušení hospodářské soutěže zůstává omezený.
(92)
Opatření týkající se chování banky se omezují na následující:
-
banka nesleduje žádnou agresivní obchodní strategii,
-
banka by neměla investovat do nových oblastí podnikání, pokud tyto investice nebyly schváleny před podepsáním dohody o rekapitalizaci,
-
banka by se měla vyhnout marketingu existence státní podpory.
(93)
Komise se nedomnívá, že ostatní opatření ohledně chování banky spojená s rekapitalizací, která maďarské orgány uvedly ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. ledna 2011, lze považovat za opatření, jež mají omezovat narušení hospodářské soutěže způsobené touto podporou.
(94)
Avšak vzhledem k omezené velikosti podílu FHB na trhu retailového a podnikového bankovnictví v Maďarsku ([0,9 %-1,08 %] a [0,5 %-0,9 %] případně na trhu retailových a podnikových vkladů) a vzhledem ke skutečnosti, že banka splatila kapitál vložený státem za dobu kratší než jeden rok poté, co byl poskytnut, se Komise domnívá, že narušení hospodářské soutěže zůstává omezené. Navíc vzhledem k tomu, že FHB již splatila čtyři splátky střednědobé státní půjčky v rámci režimu podpory likvidity, Komise nemá důvod pochybovat o tom, že banka splatí úvěr v plné výši a včas.
(95)
Dále byla kompenzace vyplacená státu v souladu se záručním a rekapitalizačním systémem, a je proto přiměřená, jak je stanoveno v bodu 34 sdělení o restrukturalizaci.
ZÁVĚR
(96)
Komise se domnívá, že na základě informací poskytnutých maďarskými orgány a aktualizovaného plánu restrukturalizace FHB uvedeného v oddíle IV tohoto rozhodnutí jsou realizovaná podpůrná opatření ve formě půjčky na podporu likvidity a ve formě rekapitalizace slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a splňují požadavky obsažené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o životaschopnost, sdílení nákladů a opatření na zmírnění narušení hospodářské soutěže.
(97)
Maďarsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině jako jediném závazném znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření spočívající ve střednědobé státní půjčce ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti dne 11. listopadu 2012 a v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny zvláštní dividendy, plus jedna akcie s hlasovacím právem poskytnuté dne 31. března 2009, která Maďarsko provedlo ve prospěch FHB Jelzálogbank Nyrt, jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 22. února 2012.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 22 päivänä helmikuuta 2012,
valtiontuesta N:o SA.29608 (C 37/10), jonka Unkari on toteuttanut FHB Jelzálogbank Nyrtin pääomapohjan vahvistamiseksi
(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 1021)
(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2014/296/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on edellä mainittujen artiklojen (1) mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa ja on ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Unkari myönsi 25 päivänä maaliskuuta 2009 FHB Jelzálogbank Nyrtille, jäljempänä ’FHB’ tai ’pankki’, 120 miljardin Unkarin forintin (HUF) (noin 410 miljoonan euron (2)) arvoisen keskipitkän aikavälin valtionlainan komission 14 päivänä tammikuuta 2010 hyväksymän Unkarin pankkien likviditeettijärjestelyn (3) mukaisesti. Maaliskuun 31 päivänä 2009 Unkarin viranomaiset vahvistivat FHB:n pääomapohjaa 30 miljardilla forintilla (noin 100 miljoonalla eurolla). Tuki myönnettiin 31 päivänä maaliskuuta 2009 uusien liikkeeseen laskettujen etuoikeutettujen erikoisosinko-osakkeiden ja yhden äänioikeutetun osakkeen muodossa komission hyväksymän takaus- ja pääomasijoitusjärjestelyn (4) mukaisesti.
(2)
Komissio pyysi Unkarin viranomaisilta tietoja pääomapohjan vahvistamisen ehdoista kirjeillä, jotka oli päivätty 3 päivänä huhtikuuta, 13 päivänä toukokuuta, 14 päivänä heinäkuuta ja 11 päivänä syyskuuta 2009. Unkarin viranomaiset vastasivat kirjeillä, jotka oli päivätty 24 päivänä huhtikuuta, 2 päivänä kesäkuuta, 12 päivänä elokuuta ja 9 päivänä lokakuuta 2009.
(3)
Pankin vakautta pääomapohjan vahvistamisen aikaan koskevien epäilysten vuoksi komissio pyysi 19 päivänä lokakuuta 2009 Unkaria toimittamaan FHB:n rakenneuudistussuunnitelman elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella annetun komission tiedonannon (5), jäljempänä ’rakenneuudistustoimenpiteitä koskeva tiedonanto’, mukaisesti. Unkari toimitti lisätietoja 12 ja 19 päivänä marraskuuta 2009 ja rakenneuudistussuunnitelman luonnoksen 26 päivänä tammikuuta 2010.
(4)
Helmikuun 19 päivänä 2010 FHB maksoi valtiolle takaisin koko pääomapohjan vahvistamiseen myönnetyn summan.
(5)
Unkari toimitti komissiolle lisätietoja 24 ja 25 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. FHB piti 21 päivänä huhtikuuta 2010 yhtiökokouksen, jossa se päätti valtiolle pääomapohjan vahvistamisesta maksettavista korvauksista, minkä jälkeen komissio pyysi tietoja 22 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä.
(6)
Komissio pyysi lisätietoja 2 päivänä kesäkuuta ja 1 päivänä lokakuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Unkarin viranomaiset toimittivat lisätietoja 11 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä.
(7)
Kesäkuun 15 päivänä 2010 Unkari toimitti päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman, jota täydennettiin olennaisilla lisätiedoilla 30 päivänä syyskuuta 2010.
(8)
Unkarin viranomaiset toimittivat lisätietoja kirjeillä, jotka oli päivätty 18 päivänä kesäkuuta, 28 päivänä heinäkuuta ja 5 päivänä lokakuuta 2010, ja ilmoittivat komissiolle 29 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, että FHB oli maksanut korvausta FHB:n pääomapohjan vahvistamisesta.
(9)
Komissio päätti 16 päivänä joulukuuta 2010 aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn FHB:n hyväksi toteutetuista tukitoimenpiteistä. Tämän jälkeen Unkarin viranomaiset pyysivät komissiota muuttamaan päätöstä, sillä jotkin päätöksen osat olivat virheellisiä ja vanhentuneita. Päätös korvattiin näin ollen 24 päivänä tammikuuta 2011 uudella päätöksellä (6), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Komissio ilmoitti 24 päivänä tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Unkarin viranomaisille päättäneensä aloittaa tukitoimenpiteen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä18 päivänä kesäkuuta 2011. Komissio pyysi asianomaisia esittämään toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
(10)
Unkarin viranomaiset esittivät 2 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellään huomautuksensa 24 päivänä tammikuuta 2011 annetusta menettelyn aloittamista koskevasta komission päätöksestä, jolla aloitettiin muodollinen tutkintamenettely FHB:n hyväksi toteutetusta toimenpiteestä. Näitä huomautuksia täydennettiin huomautuksilla, jotka FHB toimitti 11 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.
(11)
Kolmas osapuoli (Unkarin kiinnitysluottopankkien yhdistys Magyar Jelzálogbank Egyesület) esitti 18 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä komissiolle huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.
(12)
Unkarin viranomaiset toimittivat 3 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä päivitettyä tietoa rakenneuudistussuunnitelmasta sekä lisätietoja pääomapohjan vahvistamiseen myönnetyn summan maksamisesta takaisin Unkarin valtiolle.
(13)
FHB ja Unkarin valtio allekirjoittivat 15 päivänä joulukuuta 2011 uuden sopimuksen, jolla pankki sitoutui maksamaan valtiolle korvauksen, josta oli alun perin sovittu pääomapohjan vahvistamista koskevassa sopimuksessa.
II TUENSAAJAN KUVAUS
1.1 TUENSAAJA
(14)
Unkarin valtio perusti FHB:n vuonna 1997 ja myi vähitellen pois osuutensa siitä. FHB listautui Budapestin pörssiin vuonna 2003, ja elokuussa 2007 valtio luopui enemmistöosakkuudestaan ja kutisti omistusosuutensa hieman yli 4 prosenttiin.
(15)
FHB perustettiin alun perin kiinnitysluottopankiksi edistämään kiinneobligaatioiden käyttöä. Siihen sovellettiin tiukkoja sääntöjä, jotka koskivat rajoitettua toimintaa, vakuuksia ja erityistä valvontaa, jotta voitiin varmistaa kiinneobligaatioiden mahdollisimman suuri turvallisuus. Alun perin FHB sai myöntää vain pitkäaikaisia kiinnelainoja ja kiinnelainoihin liittyviä takauksia sekä tehdä tietyntyyppisiä johdannaisliiketoimia suojatakseen omaa kiinnelainatoimintaan perustuvaa positiotaan. Kiinneobligaatiot olivat sen lainanantotoiminnan tärkein rahoituslähde. Lisäksi pankki jälleenrahoitti muiden pankkien myöntämiä kiinnelainoja.
(16)
FHB esitteli vuonna 2006 uuden strategisen suunnitelman pankkitoimintansa ja konttoriverkostonsa laajentamiseksi. Tarkoituksena oli laajentaa pankin rahoitus- ja toimintapohjaa ja aloittaa toiminta vähittäismarkkinoilla FHB Commercial Bankin kautta. Ajan mittaan FHB alkoi myydä erilaisia vähittäis- ja yrityslainatuotteita sekä tarjota tilinhoito-, talletusten vastaanotto- ja korttipalveluja ja laajensi siten tuotevalikoimaansa myös taseen vastattavaa-puolella.
(17)
FHB on konserni, joka muodostuu emoyhtiöstä (FHB Mortgage Bank Co. plc) ja sen kokonaan omistamista tytäryhtiöistä: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd ja FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Se toimii pääasiassa kiinneobligaatiomarkkinoilla. FHB:n osuus kyseisistä markkinoista on 23 prosenttia (2009), ja pankki on toiseksi suurin toimija Unkarin pankkimarkkinoilla (74 prosentin markkinaosuutta hallussaan pitävän OTP Bankin jälkeen). FHB:n markkinaosuus vähittäispankkitoiminnan kiinnelainamarkkinoista on 4,6 prosenttia ja vähittäistalletusten markkinoista 0,6 prosenttia.
(18)
Kun pankin pääomapohjaa vahvistettiin maaliskuussa 2009, sen taseen loppusumma oli 746,2 miljardia Unkarin forinttia. Pankin vakavaraisuussuhde oli samana päivänä 10,5 prosenttia. Valtion toteuttama pääomanlisäys nosti FHB:n vakavaraisuussuhteen 16,1 prosenttiin vuoden 2009 lopussa (laskettu Unkarin kirjanpitosääntöjen mukaisesti).
1.2 TAUSTA
(19)
Unkari on yksi niistä jäsenvaltioista, joita rahoitusalan kriisi on koetellut kaikkein ankarimmin. Vuosia jatkunut julkisten varojen liiallinen käyttö sekä luottoon perustuvan rakentamisen ja kulutuksen voimakas lisääntyminen johti talouden vakavaan epätasapainoon jo ennen kriisiä. Kotitalouksien ottamien euron ja Sveitsin frangin määräisten lainojen yleisyys samoin kuin jatkuva riippuvuus ulkoisesta rahoituksesta teki maasta ja sen pankkialasta erityisen alttiita heilahteluille Unkarin forintin arvossa, joka heikkeni tuntuvasti kriisin aikana.
(20)
Rahoitusalan kriisi vaikutti Unkariin niin paljon, että Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, Euroopan unionin, jäljempänä ’EU’ ja Maailmanpankin oli myönnettävä Unkarille hätälainoja marraskuussa 2008 maan rahoitusmarkkinoiden jännitteiden rauhoittamiseksi.
(21)
Vastauksena kriisin aiheuttamiin vakaviin häiriöihin Unkarin taloudessa Unkarin hallitus otti käyttöön useita rahoitusalan tukemiseen tarkoitettuja toimenpiteitä, jotka rahoitettiin yhteisesti IMF:n, EU:n ja Maailmanpankin tukipaketista. Toimenpiteisiin sisältyi maksuvalmiustukijärjestely sekä takaus- ja pääomasijoitusjärjestely.
(22)
Unkarin julkista rahoitusta koskevalla lailla perustetussa maksuvalmiustukijärjestelyssä, jäljempänä ’likviditeettijärjestely’, mahdollistetaan rahoituslaitoksille lainojen muodossa myönnettävä likviditeetti. Komissio hyväksyi järjestelyn 14 päivänä tammikuuta 2009 (7), ja järjestelyn voimassaoloa on jatkettu useita kertoja, viimeksi 31 päivään joulukuuta 2011 (8).
(23)
Komissio hyväksyi 12 päivänä helmikuuta 2009 antamallaan päätöksellä (9) Unkarin takaus- ja pääomasijoitusjärjestelyn. Unkarin valtio pystyi järjestelmän perusteella merkitsemään etuoikeutettuja osakkeita, joita pidetään pankkien ensisijaisina omina varoina. Järjestelyn pääomapohjan vahvistamiseen liittyvän osan voimassaoloa on jatkettu useita kertoja, viimeksi 31 päivään joulukuuta 2011.
(24)
Jos pääomapohjan vahvistamiseen myönnetty summa ylittää kynnysarvon, joka on 2 prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä, Unkarin viranomaisten on takaus- ja pääomasijoitusjärjestelmän mukaisesti ensimmäiseksi ilmoitettava asiasta komissiolle ja toimitettava yksityiskohtainen arviointi siitä, miksi ne katsovat, että tällaista pankkia olisi edelleen pidettävä perustaltaan terveenä. Pääomapohjan vahvistamista voidaan jatkaa, vaikka komissio ei hyväksyisi arviota siitä, että pankki on perustaltaan terve, mutta siitä maksettavaa korvausta on kasvatettava siten, että se heijastaa kasvanutta riskiä, ja komissiolle on toimitettava rakenneuudistussuunnitelma kuuden kuukauden kuluessa pääomapohjan vahvistamisesta.
FHB:n vaikeuksien syyt
(25)
Rahoitusalan kriisi koetteli Unkaria voimakkaasti, ja pankkialan muihin sisäisiin ongelmiin yhdistettynä se vaikeutti unkarilaispankkien tilannetta.
(26)
FHB tarvitsi valtion tukea, koska sillä, toisin kuin monilla muilla unkarilaisilla pankeilla, ei ollut emoyhtiötä euroalueella eikä se näin ollen voinut saada halpaa rahoitusta Euroopan keskuspankilta, jäljempänä ’EKP’. EKP:n rahoitusvälineet, kuten erilaiset takaisinostojärjestelyt, olivat käytettävissä euroalueella syksystä 2008 lähtien. Unkarin keskuspankki loi alkuvuodesta 2010 rahoitusjärjestelmän, mutta sen myötä paranivat ainoastaan mahdollisuudet saada rahoitusta Unkarin forintteina, ei euroina, mikä FHB:n mukaan olisi ollut ratkaisevan tärkeää kriisin pahimpina aikoina. (10)
(27)
Unkarin viranomaisten mukaan FHB:n pääomapohjan vahvistaminen oli tarpeen pankin vakavaraisuuden varmistamiseksi ja Unkarin koko pankkialaa vaivaavien maksuvalmiusongelmien torjumiseksi.
III TUKITOIMENPITEIDEN KUVAUS
(28)
Unkarin FHB:lle myöntämät tukitoimet, jotka kuvataan komission 24 päivänä tammikuuta 2011 antamassa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ovat seuraavat:
-
likviditeettijärjestelyn mukainen 120 miljardin Unkarin forintin (noin 410 miljoonaa euroa) arvoinen keskipitkän aikavälin valtionlaina, joka myönnettiin 25 päivänä maaliskuuta 2009 ja joka erääntyy 11 päivänä marraskuuta 2012
-
pääomapohjan vahvistaminen 30 miljardilla forintilla (noin 100 miljoonalla eurolla); tuki myönnettiin 31 päivänä maaliskuuta 2009 uusien liikkeeseen laskettujen etuoikeutettujen erikoisosinko-osakkeiden ja yhden äänioikeutetun osakkeen muodossa takaus- ja pääomasijoitusjärjestelyn mukaisesti.
(29)
Unkarin ja FHB:n välisessä sopimuksessa pankin pääomapohjan vahvistamisesta määriteltiin valtiolle maksettavaksi osuudeksi osakkeiden osalta 10,49 prosenttia, mikä vastaa takaus- ja pääomasijoitusjärjestelyssä määriteltyä perustaltaan terveiden pankkien korvausosuutta ja joka maksetaan osinkoina. Pääomapohjaa vahvistettiin summalla, joka vastaa 9:ää prosenttia FHB:n riskipainotetuista omaisuuseristä, mikä ylittää takaus- ja pääomasijoitusjärjestelyssä määritellyn 2 prosentin kynnysarvon. Järjestelmän mukaan alle 2 prosenttia tukea saaneita laitoksia voidaan pitää perustaltaan terveinä. Koska toimenpiteestä ei ilmoitettu komissiolle ennen sen toteuttamista, komissio ei voinut tarkistaa, olisiko pankkia voitu pitää takaus- ja pääomajärjestelyn mukaan perustaltaan terveenä. Jos tuensaajaa ei pidetä takaus- ja pääomasijoitusjärjestelmän mukaan perustaltaan terveenä, sen on toimitettava rakenneuudistussuunnitelma ja sen maksamassa korvausosuudessa on huomioitava se, että pankki ei ole perustaltaan terve, joten osuuden on oltava perustaltaan terveiden pankkien korvausosuutta suurempi.
(30)
Pankki onnistui vaikeuksistaan huolimatta toimimaan menestyksellisesti kyseisen ajanjakson aikana: sen pääomatilanne oli erittäin hyvä (vakavaraisuussuhde oli 10,5 prosenttia maaliskuussa 2009), ja Moody's Investors Service -luokituslaitoksen, jäljempänä ’Moody's’, mukaan sen luottoluokitus oli tasolla Baa3, joka kuuluu vielä investointiluokkaan. Helmikuussa 2010, alle yhdeksän kuukautta pääoman vahvistamisen jälkeen, pankki osti takaisin valtion hallussa olleet etuoikeutetut erikoisosinko-osakkeet.
(31)
Pankki päätti maksaa pääomitustuen takaisin tarkistetun ja konsolidoidun senhetkisen vakavaraisuussuhteensa ja odotettavissa olevan vakavaraisuussuhteensa perusteella ottaen huomioon makrotalouden ennusteen, jota oli käytetty pankin vuotta 2010 koskevassa suunnittelussa, sekä odotukset liiketoiminnan määrästä, taseesta ja riskeistä, jotka sisältyivät pankin vuotta 2010 koskevaan rahoitussuunnitelmaan. Tarkastelussa päädyttiin siihen, että pankin tilanne oli maailmanlaajuisesta rahoituskriisistä huolimatta vuoden lopussa huomattavasti parempi kuin se, mitä oli ennakoitu silloin, kun Unkarin valtion kanssa sovittiin pankin pääomapohjan vahvistamisesta vuoden 2009 alussa.
(32)
FHB maksoi pääomitustuen takaisin valtiolle mutta ei maksanut sille korvausta, joten se rikkoi pääomapohjan vahvistamista koskevaa sopimusta. (11) Pankki kuitenkin katsoi, että valtion hallussa olleet etuoikeutetut erikoisosinko-osakkeet eivät automaattisesti oikeuttaneet osinkoihin ja että etuoikeus merkitsi vain sitä, että pankin piti maksaa määrätty osinko valtiolle ennen osinkojen maksamista kantaosakkeista. Koska kantaosakkaat eivät saaneet osinkoja silloin, kun etuoikeutetut erikoisosinko-osakkeet olivat valtion hallussa, pankki katsoi, ettei sillä ollut velvoitetta maksaa etuoikeutettua osinkoa. FHB väitti lisäksi, että valtiolla ei missään tapauksessa ollut hallussaan etuoikeutettuja erikoisosinko-osakkeita silloin, kun vuoden 2009 osingoista ilmoitettiin, koska osakkeet oli ostettu takaisin jo ennen sitä.
(33)
FHB ilmoitti komissiolle, että se oli osallistunut vuotta 2010 koskevaan EU:n laajuiseen stressitestiin, jota koordinoi Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea yhteistyössä EKP:n ja Unkarin rahoitusalan valvontaviranomaisen kanssa. Stressitestissä keskityttiin vakavaraisuuteen, kun taas maksuvalmiusriskejä ei suoraan stressitestattu. Vuoden 2009 lopun konsolidoituihin lukuihin perustuvien testin tulosten perusteella tarvittaisiin ensisijaisista omista varoista muodostuva [yli 50] (12) miljoonan euron pääomapuskuri FHB:n ensisijaisten omien varojen vakavaraisuussuhteen 6 prosentin kynnysarvoa varten.
(34)
Unkari muutti 21 päivänä elokuuta 2010 voimaan tulleella tiettyjen taloutta ja rahoitusta koskevien lakien muuttamisesta annetulla lailla, jäljempänä ’vuoden 2010 CX -laki’, rahoituksen välittäjäjärjestelmän vakauttamisesta annettua vuoden 2008 CIV -lakia, jäljempänä ’vakauttamislaki’. Unkarin valtiolle luotiin vuoden 2010 CX -lailla takautuvasti juridinen oikeus vaatia FHB:lta korvausta pääomapohjan vahvistamisesta siitä huolimatta, että Unkarin valtio ei ollut enää osakas silloin, kun FHB:n yhtiökokouksessa päätettiin osinkojen maksamisesta.
(35)
Unkarin valtio ja FHB allekirjoittivat 28 päivänä lokakuuta 2010 sopimuksen, jonka mukaan FHB maksaa Unkarin valtiolle 890 miljoonaa Unkarin forinttia korvauksena pääomapohjan vahvistamisesta sekä 11 726 786 forinttia viivästyskorkoa.
(36)
Korvauksen tason määrittelyn väitettiin perustuvan likviditeettijärjestelyn ehtoihin. Unkarin viranomaiset katsoivat, että pääomitustuki oli maksettu samasta rahoituslähteestä kuin lainamuotoinen maksuvalmiustuki ja että tästä syystä pääomapohjan vahvistamisesta ja maksuvalmiustuesta maksettavan korvauksen tulisi olla sama. FHB sai pääoman 6 päivänä toukokuuta 2009, ja se maksettiin takaisin 19 päivänä helmikuuta 2010. Korko, jota lopulta sovellettiin, oli sama kuin noin 400 miljoonan euron lainasta maksettu korko. Unkarin toimittamien tietojen mukaan keskimääräinen kuukausikorko oli tämän perusteella 3,79-4,08 prosenttia; todellinen summa laskettiin viikoittain. Unkarin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan 890 miljoonan Unkarin forintin suuruinen korvauksen loppusumma maksettiin vuoden 2010 lopussa.
(37)
Veloitettu viivästyskorko muodostui 5,97 prosentin suuruisesta komission julkaisemasta Unkarin viitekorosta (13), jota oli korotettu 100 peruspisteellä. Viivästyskorot laskettiin ajanjaksolle, joka alkoi muutetun vakauttamislain tullessa voimaan 21 päivänä elokuuta 2010 ja päättyi 28 päivänä lokakuuta 2010, kun sopimus allekirjoitettiin.
(38)
Unkarin valtio ja FHB tekivät 15 päivänä joulukuuta 2011 uuden sopimuksen, jonka mukaan pankki maksaa valtiolle yhteensä 10,49 prosenttia pääomitustuen kokonaissummasta (eli kaiken kaikkiaan 2 491 742 552 Unkarin forinttia). Uuden sopimuksen perusteella FHB sitoutui näin ollen maksamaan valtiolle 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä 1 601 742 552 Unkarin forintin suuruisen lisäsumman, joka oli edellä johdanto-osan 36 kappaleessa mainitun 890 miljoonan forintin kokonaissumman ja 28 päivään lokakuuta 2010 mennessä maksetun korvauksen erotus.
IV RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
(39)
Unkari toimitti FHB:n päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman komissiolle 30 päivänä syyskuuta 2010 ja lähetti sitä koskevia lisätietoja vielä 3 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Rakenneuudistussuunnitelman pääkohdat on jo kuvattu menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä. Lokakuun 3 päivänä 2011 annetut lisätiedot on kuvattu 4.1-4.3 jaksossa.
4.1 ELINKELPOISUUS
(40)
Talousolosuhteet olivat vuonna 2010 suhteellisen vaikeat sekä kansainvälisillä että kansallisilla markkinoilla, vaikka tilanteen paranemisesta olikin jo nähtävissä merkkejä. Unkarin pankkialan kannattavuus oli vuonna 2010 huomattavasti alhaisempi kuin edellisenä vuonna. Unkarin hallitus otti 13 päivänä elokuuta 2010 voimaan tulleen vuoden 2010 XC -lain nojalla käyttöön rahoitusalan organisaatioita koskevan erityisveron, jolla koottiin yhteensä 187 miljardia Unkarin forinttia ja jota maksoivat pääasiassa luottolaitokset.
(41)
Vähittäisasiakkaiden lainojen kysyntä väheni voimakkaasti koko vuoden 2010 ajan. Samaan aikaan lainanantajapuolta heikensivät epäsuotuisat muutokset sääntely-ympäristössä ja markkinaolosuhteissa. Myös yrityksille suunnattu luotonanto kärsi alalla yleisesti, vaikka muutamat pankit, FHB mukaan luettuna, laajensivatkin yritysasiakasliiketoimintaansa.
(42)
Tärkein FHB:n toimintaa ja taloudellista tulosta koskeva tapahtuma oli Allianz Commercial Bank Ltd:n, jäljempänä ’Allianz Bank’, hankinta ja pitkäaikaisen strategisen yhteistyösopimuksen solmiminen Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd:n, jäljempänä ’Allianz Hungaria Insurance’, ja FHB:n välillä. Kauppa saatettiin päätökseen 30 päivään syyskuuta 2010 mennessä. FHB käynnisti samaan aikaan yhdentymishankkeen, jonka tarkoituksena oli sulauttaa Allianz Bank ja FHB Commercial Bank sekä järkiperäistää ja optimoida koko konsernin toimintaa (konttoriverkosto, jakelukanavat, tuotevalikoima, tietojärjestelmät, organisaatiorakenne, henkilöstöhallinto jne.).
(43)
Kauppa vaikutti myönteisesti FHB-konsernin nettotuottoon vuonna 2010. Kauppaan liittyvät kertaluonteiset erät tasapainottivat erityisen pankkiveron, lainasalkkuun kohdistuneiden tappioiden ja rahoituksen hinnannousun synnyttämiä kielteisiä vaikutuksia. FHB:n kokonaisvoitto vuonna 2010 oli 11,2 miljardia Unkarin forinttia, mikä tarkoitti 58,9 prosentin lisäystä vuoteen 2009 verrattuna.
(44)
Allianz Bankin hankkimisen myötä FHB:n vähittäis- ja yritysasiakkaiden pankkitilien määrä lisääntyi huomattavasti: niitä oli […] joulukuussa 2009 ja […] joulukuussa 2010 (+ […] prosenttia). Käyttämättömien tilien suuresta määrästä johtuen talletusten määrä ei kuitenkaan kasvanut samassa suhteessa, vaan talletukset lisääntyivät […] miljardista Unkarin forintista joulukuussa 2009 […] miljardiin forinttiin joulukuussa 2010 (+ […] prosenttia). FHB:n markkinaosuus yksityishenkilöiden talletusmarkkinoilla kasvoi […] prosentista […] prosenttiin ja yritysten talletusmarkkinoilla […] prosentista […] prosenttiin. Näin ollen Allianz Bankin hankinta kasvatti talletusten osuutta FHB:n rahoitusyhdistelmästä ja pienensi kiinneobligaatioiden summaa […] miljardista forintista vuonna 2010 […] miljardiin forinttiin vuonna 2011.
(45)
FHB ennustaa vuoden 2011 arvioidun konsolidoidun taseen ja tuloslaskelman perusteella, että sen vakavaraisuussuhteen pitäisi olla noin […] prosenttia joulukuussa 2011. Ennustuksessa on otettu huomioon Unkarin valtiolle suoritettavat, maaliskuussa 2009 toteutettuun pääomapohjan vahvistamiseen liittyvät lisämaksut, jotka maksettiin Unkarin valtion kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti 15 päivänä joulukuuta 2011.
4.2 VASTUUN JAKAMINEN
(46)
FHB on lokakuussa 2010 maksanut 30 miljardin Unkarin forintin pääomatuesta korvausta 890 miljoonaa forinttia. Alun perin sovellettu korko oli sama kuin 120 miljardin forintin lainasta maksettu korko, ja se oli kuukaudessa keskimäärin 3,79-4,08 prosenttia.
(47)
FHB:n ja Unkarin valtion välillä 15 päivänä joulukuuta 2011 allekirjoitetun uuden sopimuksen nojalla pankki sitoutui maksamaan valtiolle korvausta yhteensä 2 491 742 552 Unkarin forinttia, eli 10,49 prosenttia pääomatuen määrästä, kuten pankin ja valtion välisessä alkuperäisessä pääomarakenteen vahvistamista koskevassa sopimuksessa oli sovittu.
4.3 KILPAILUN VÄÄRISTYMISTÄ RAJOITTAVAT TOIMENPITEET
(48)
Lokakuussa 2011 annetuissa lisätiedoissa ei käsitelty erityisesti kilpailun vääristymistä, muutoin kuin korostamalla, että Allianz Bankin ostosta huolimatta FHB:n markkinaosuus yksityishenkilöiden ja yritysten talletusmarkkinoilla on edelleen rajallinen ([0,7-1,3] prosenttia yksityishenkilöiden talletuksista ja [0,4-0,95] prosenttia yritysten talletuksista 31 päivänä joulukuuta 2010 ja vastaavasti [0,65-1,3] prosenttia ja [1-1,35] prosenttia 30 päivänä kesäkuuta 2011).
V MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT
(49)
Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn, koska se katsoi, että tärkeimmät olettamukset FHB:n rakenneuudistussuunnitelman ja liiketoimintaennusteiden taustalla eivät olleet riittävän perusteltuja eikä niissä otettu huomioon sitä, että FHB oli hiljattain ostanut Allianz Bankin. Lisäksi komissio ilmaisi epäilevänsä FHB:n elinkelpoisuutta pitkällä aikavälillä, koska pankki on niin suuresti riippuvainen tukkurahoituksesta ja Unkarin kiinteistömarkkinoista.
(50)
Kun lisäksi otetaan huomioon valtiolle lokakuussa 2010 pääomapohjan vahvistamisesta maksetun korvauksen mataluus (likviditeettijärjestelyn mukainen korko keskimäärin 3,79-4,08 prosenttia), komissio epäilee myös sitä, osallistuiko pankki riittävästi oman rakenneuudistuksensa toteuttamiseen. Myös se, että FHB osti Allianz Bankin ja teki sopimuksen Allianz Hungaria Insurancen kanssa, synnytti epäilyjä siitä, oliko tuki rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään.
(51)
Lopuksi komissio katsoi, että Unkarin viranomaiset eivät olleet osoittaneet, että olisi toteutettu riittävät toimenpiteet FHB:n saamasta tuesta markkinoille aiheutuneen kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi etenkin, kun otetaan huomioon FHB:n laajentumisstrategia, Allianz Bankin hankinta ja valtion antamasta pääomatuesta maksettu riittämätön korvaus.
VI ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(52)
Komissio sai huomautuksia Unkarin kiinnitysluottopankkien yhdistykseltä, jäljempänä ’yhdistys’, 18 päivänä heinäkuuta 2011. Huomautuksissaan yhdistys muistutti Unkarin talous- ja pankkialaa vuosina 2008-2009 kohdanneen kriisin laajuudesta ja huomautti, että FHB:n pääomapohjan vahvistaminen tapahtui kriisin aiheuttaman vaikean makrotaloudellisen tilanteen seurauksena. FHB:n hyväksi toteutetun valtion toimenpiteen tarkoituksena oli puuttua Unkarin kiinnelainasektoriin ja kiinneobligaatiomarkkinoihin kohdistuvaan vakavaan riskiin. Alttius valuuttakurssivaihteluille, Sveitsin frangin vahvistuminen suhteessa Unkarin forinttiin, mikä alensi kuluttajien palkkoja, sekä työttömyyden kasvu johtivat todellakin siihen, että kiinnitysluottokannan laatu heikkeni nopeasti ja rajusti ja pankkien luottotappiot lisääntyivät ja rahoitusmahdollisuudet vähenivät. Tämä toteutui erityisesti FHB:n tapauksessa, sillä se saa rahoituksensa pääomamarkkinoilta.
VII JÄSENVALTION HUOMAUTUKSET
(53)
Komissio sai Unkarin viranomaisilta huomautuksia 2 päivänä maaliskuuta 2011 sekä lisätietoja 11 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.
7.1 ELINKELPOISUUS
(54)
Unkarin viranomaiset toteavat vastauksena komission epäilyihin siitä, että olettamukset pankin rakenneuudistussuunnitelman taustalla eivät olleet paikkansapitäviä, että talousennusteet perustuvat ulkopuolisten asiantuntijoiden olettamuksiin ja ovat yhdenmukaisia niiden tietojen kanssa, joita ennusteita tehtäessä oli käytettävissä. Vakauden osalta ne eivät poikkea millään tavalla FHB:n muista rahoitussuunnitelmista tai ennusteista.
(55)
Unkarin viranomaisten mukaan FHB:n elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä on varmistettu, mistä on osoituksena FHB:n menestys rahoituksen hankkimisessa sekä rahoitus- että pääomamarkkinoilta. FHB laski vuonna 2009 liikkeeseen yli 60 miljardin Unkarin forintin arvosta kiinne- ja joukkovelkakirjoja, ja yksityiset sijoittajat lainasivat pankille kaikkiaan […].
(56)
Lisäksi Unkarin viranomaiset toteavat yksityistallettajia koskevien tietojen osoittavan, että FHB:n osuus vähittäistalletusten markkinasegmentistä kasvoi […] prosentista […] prosenttiin vuonna 2009. Vuoden 2010 loppuun ulottuva ennuste on […] prosenttia. Lisäksi vähittäistilien määrä ja tällaisten tilien talletussalkun koko on kasvanut jatkuvasti ja dynaamisesti siitä huolimatta, että salkun arvon olisi markkinaennusteiden mukaan pitänyt laskea. Näin ollen pankki ja Unkarin viranomaiset eivät pidä vähittäistalletuksia ja vähittäistilejä koskevia ennusteita liian optimistisina.
(57)
FHB:n likviditeettiasemaa voidaan pitää jatkuvasti vakaana, mikä johtuu muun muassa siitä, että pankin on täytettävä luottoluokituslaitosten asettamat likviditeettivaatimukset. Pankin likviditeettiasema oli vakaa jopa kriisin kaikkein vaikeimpina aikoina, minkä vahvistaa Unkarin keskuspankin pääjohtajan 19 päivänä maaliskuuta 2009 Unkarin valtiovarainministerille lähettämä kirje.
(58)
Lopuksi todettakoon, että pankin omaisuuserien laadun heikentyminen kriisin aikana johtui lähinnä Unkarin makrotaloudellisesta tilanteesta, kotitalouksien tulojen hupenemisesta, työllisyyden laskusta ja työttömyyden kasvusta, ei niinkään Sveitsin frangin vahvistumisesta suhteessa Unkarin forinttiin. Vaikka FHB on käynnistänyt useita järjestelmiä, joiden tavoitteena on puuttua vaikeuksiin joutuneiden velallisten ongelmiin, lainasalkun laatua parantaa pysyvästi lähinnä talouden noususuhdanne ja taloudellisten indikaattoreiden parantuminen. Unkarin keskuspankin ja Unkarin hallituksen vuodeksi 2011 laatimissa talouden ennusteissa ennakoidaan bruttokansantuotteen, jäljempänä ’BKT’, kasvua, työllisyyden asteittaista parantumista ja työttömyyslukujen laskua, minkä pitäisi vaikuttaa merkittävästi myös FHB:n lainasalkkuun.
7.2 VASTUUN JAKAMINEN
(59)
Unkarin viranomaiset huomauttavat, että FHB teki sopimukset Allianz Bankin ja Allianz Hungaria Insurancen kanssa vasta sen jälkeen, kun se oli maksanut valtiolle 19 päivänä helmikuuta 2010 kokonaisuudessaan takaisin osakkeiden liikkeeseenlaskuarvon ja lunastanut takaisin pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä liikkeeseen lasketut osakkeet. FHB:n ja Allianzin sopimukset tehtiin kesäkuussa ja heinäkuussa 2010, ja hankinta toteutettiin syyskuussa 2010. Tuolloin FHB:n hallussa ei ollut valtion varoja. Näin ollen FHB ei ole voinut rahoittaa hankintaa pääomapohjan vahvistamiseen myönnetyillä varoilla, jotka oli maksettu takaisin helmikuussa 2010. Valmistelevat analyysit ja FHB:n ja Allianzin väliset keskustelut aloitettiin vasta sen jälkeen, kun valtionlaina oli maksettu takaisin. Lisäksi ostohinta, jonka FHB maksoi Allianz Bankista (omien osakkeiden arvo mukaan luettuna), oli noin 3,3 miljardia Unkarin forinttia, kun taas Allianz Bankin oman pääoman määrä oli lähes 14 miljardia Unkarin forinttia 30 päivänä syyskuuta 2010. Näin ollen FHB ei tarvinnut pääomaa voidakseen ostaa Allianz Bankin, eikä kauppa vähentänyt sen omaa pääomaa.
(60)
Tuen rajoittumista välttämättömään vähimmäismäärään heijastaa sekin, että FHB:n vakavaraisuussuhde, joka oli 11,3 prosenttia vuonna 2008, saavutti komission takaus- ja pääomasijoitusjärjestelyn mukaisesti hyväksymän 12 prosentin vakavaraisuustavoitteen vasta pääomapohjan vahvistamisen jälkeen.
(61)
Unkarin viranomaiset huomauttavat myös, että FHB ei ole maksanut osinkoja moneen vuoteen ja että se on ostanut osakkeistaan takaisin vain pienen osan suhteessa oman pääoman kokonaisarvoon. Koska omistajille ja osakkeenomistajille on viime vuosina palautettu vain vähän varoja, asianmukainen vastuun jakaminen on varmistettu.
7.3 KILPAILUN VÄÄRISTYMISTÄ RAJOITTAVAT TOIMENPITEET
(62)
Komission päätöksessään mainitsemien kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden lisäksi Unkarin viranomaiset mainitsevat lisätoimenpiteitä, jotka liittyvät takaus- ja pääomasijoitusjärjestelmään ja FHB:n ja Unkarin valtion väliseen sopimukseen pääomapohjan vahvistamisesta:
-
valtiolla on erityinen osinkojen maksuja sekä hankintoja koskeva veto-oikeus (14)
-
pankin on sovellettava ylemmän tason henkilöstönsä palkkoihin, korvauksiin ja luontoisetuihin tiettyjä rajoituksia niin kauan, kuin Unkarin valtio on pankin osakas. (15)
(63)
Unkarin viranomaiset toteavat tulkitsevansa valtiontukisääntöjä niin, että toimintaa säätelevät toimenpiteet ja muut kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet ovat tai olivat FHB:tä sitovia niin kauan kuin valtio kuului pankin osakkeenomistajiin.
(64)
Edellä mainittujen toimenpiteiden lisäksi FHB teki lisäsitoumuksia pääomapohjan vahvistamista koskevan sopimuksen 3.8 kohdassa, jossa esitetään, että pääomapohjan vahvistamista tulisi käyttää seuraavien tavoitteiden saavuttamiseen:
-
FHB kasvattaa FHB Commercial Bankin pääomaa.
-
Pääomapohjan vahvistaminen edistää osaltaan Unkarin kiinnevelkakirja- ja kiinnelainamarkkinoiden vakauttamista, ja sillä rahoitetaan vähittäislainojen ja pk-yrityksille myönnettävien lainojen kehittämistä.
-
Pääomapohjan vahvistaminen parantaa FHB:n vakautta ja vahvistaa sen aktiivista läsnäoloa pääomamarkkinoilla, ja edistää näin ollen sijoittajien luottamuksen palauttamista.
-
FHB osallistuu edellä mainittujen markkinasegmenttien vakauttamiseen.
-
FHB optimoi rahoitusrakenteensa (velkarakenne).
-
FHB kehittää uusia keinoja suojella pääomaa makrotason (valuuttakurssi)riskien äärimmäisiltä vaikutuksilta.
(65)
Toisin kuin komissio epäilee, FHB:n pääomapohjan vahvistamisen tarkoituksena ei ollut vääristää kilpailua laajentamalla FHB Commercial Bankin toimintaa. FHB Commercial Bankin pääoman korottamisesta oli tehty sitoumus pääomapohjan vahvistamista koskevassa sopimuksessa. FHB Commercial Bankin ydintoiminnot ovat pysyneet ennallaan. Myös nämä toiminnot saivat tukea 25 miljardin Unkarin forintin suuruisesta pääoman korotuksesta, joka rahoitettiin valtion pääomitustuella. Yrityksen lainasalkku on kasvanut jatkuvasti, muttei kuitenkaan aiemman trendin mukaista kasvua enempää.
(66)
Unkarin viranomaisten mielestä edellä esitetystä käy ilmi, ettei komission yhteenvetoarviolle kilpailun vääristymistä rajoittavista toimista ja sen väitteelle ”näiden toimien huomattavasta rajallisuudesta” ole perusteita. Sen vuoksi Unkarin viranomaiset korostavat, että pääomapohjan vahvistamista koskeva sopimus vastasi sekä vakauttamislaissa että asiaa koskevissa komission tiedonannoissa asetettuja kriteerejä.
VIII TUEN ARVIOINTI
8.1 TUEN OLEMASSAOLO
(67)
Komissio on jo todennut 24 päivänä tammikuuta 2011 tekemässään menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että sekä pääomapohjan vahvistaminen että maksuvalmiustuki, jotka FHB:lle myönnettiin lainan muodossa, ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. (16) Unkarin valtio tai FHB ei ole esittänyt väitteitä, joiden perusteella tätä päätelmää olisi aihetta epäillä.
8.2 TUEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS
(68)
Komissio on jo ilmaissut menettelyn aloittamisesta 24 päivänä tammikuuta 2011 antamassaan päätöksessä, että FHB:n pääomapohjan vahvistaminen ei täyttänyt takaus- ja pääomasijoitusjärjestelmän ehtoja. Erityisesti siinä ei noudatettu vaatimuksia, jotka koskevat tilannetta, jossa pääoman lisäys ylittää 2 prosenttia tuensaajan riskipainotetuista omaisuuseristä. Toimenpiteestä olisi näin ollen pitänyt ilmoittaa komissiolle erikseen takaus- ja pääomasijoitusjärjestelmän ehtojen ja SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan nojalla.
(69)
Unkari on näin ollen myöntänyt FHB:lle tukea pääomapohjan vahvistamisen muodossa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.
8.3 TUEN MÄÄRÄ
(70)
FHB:n rakenneuudistuksen yhteydessä on otettava huomioon kaikki pankin hyväksi myönnetyt tukitoimenpiteet. Näin ollen sekä 30 miljardin Unkarin forintin suuruinen pääomitustuki että 120 miljardin forintin maksuvalmiustuki on otettava huomioon arvioitaessa tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.
8.4 Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille
8.4.1 Oikeusperusta
(71)
Kuten komission 24 päivänä tammikuuta 2011 antamassa päätöksessä todetaan, komissio katsoo rahoitusmarkkinoiden erityisolosuhteet huomioiden, että toimenpiteiden arvioinnissa voidaan tukeutua SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaan, jonka mukaan ”sisämarkkinoille soveltuvana tukena voidaan pitää: - - tukea - - jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. Koska tämän päätöksen tarkoituksena on arvioida FHB:n saamaa tukea ja sen rakenneuudistussuunnitelmaa, komissio katsoo, että arvioinnissa on syytä nojautua tiedonantoihin valtiontukisääntöjen soveltamisesta rahoitussektoriin kriisin aikana. (17) Pankin rakenneuudistussuunnitelman osalta komissio nojautuu erityisesti rakenneuudistustoimenpiteitä koskevaan tiedonantoon. (18)
8.4.2 Rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuus sisämarkkinoille
8.4.2.1 Laitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen
(72)
Komissio epäili menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (19) FHB:n talousennusteissa esitettyjen olettamusten luotettavuutta. Komissio totesi, että FHB:n syyskuussa 2010 toimittamassa rakenneuudistussuunnitelmassa ei selitetty, miksi nämä olettamukset olisivat oikeita. Lisäksi, koska talousennusteissa ei näytetty otettavan huomioon Allianz Bankin hankkimisen ja Allianz Hungaria Insurancen kanssa tehdyn sopimuksen seurauksia, komissio ei voinut katsoa, että esitetyt ennusteet toteutuvat. Komissio on epäillyt myös pankin olettamuksia, jotka perustuvat talletusten huomattavaan kasvuun.
(73)
Lisäksi komissio oli huolestunut pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuudesta, kun otetaan huomioon FHB:n liiketoimintamalli, jota pidettiin alttiina maksuvalmiuskriiseille suuren tukkurahoitusriippuvaisuuden ja talletusten pienen osuuden vuoksi. Komissio katsoi, että pankin syyskuussa 2010 esittämässä rakenneuudistussuunnitelmassa, jossa keskityttiin pääomaan, ei annettu riittävästi tietoja pankin rahoituksen kestävyydestä pitkällä aikavälillä.
(74)
Komissio katsoo pankin rakenneuudistussuunnitelmasta lokakuussa 2011 toimitettujen lisätietojen perusteella, että syyskuussa 2010 esitettyyn rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät talousennusteet perustuvat vankkoihin ja luotettaviin olettamuksiin. Päivitetyt tiedot, jotka kattavat Allianz Bankin oston, osoittavat, että pankin vähittäis- ja yritystalletukset ovat lisääntyneet Allianz Bankilta hankittujen tilien myötä. Tuo hankinta tukee talletusten määrän lisääntymistä koskevaa oletusta.
(75)
Lisäksi komissio panee tyytyväisenä merkille, että talletusten määrän kasvu edistää pankin rahoituslähteiden monipuolistamista ja auttaa vähentämään kiinneobligaatioiden suhteellista painoarvoa pankin rahoitusyhdistelmässä sekä pankin riippuvuutta tukkurahoituksesta. Toimitettujen tietojen perusteella tukkurahoituksen osuus (eli liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjalainojen summa, pankkien tekemät talletukset ja kiinneobligaatioiden se osuus, jota ei käytetä lainojen jälleenrahoitukseen) pankin velkojen kokonaismäärästä on pienentynyt [35-30] prosentista 31 päivänä joulukuuta 2009 [30-25] prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 2010. Pankin rahoitusyhdistelmän tasapainon siirryttyä talletusten suuntaan pankin keskimääräiset rahoituskustannukset (velkojen kokonaismäärän korkokuluina laskettuna) ovat pienentyneet [7-6,5] peruspisteestä 31 päivänä joulukuuta 2009 [6-5,5] peruspisteeseen 31 päivänä joulukuuta 2010. Myös kokonaispääoman tuottoprosentti parani [0,90-1] prosentista vuonna 2009 [1,05-1,10] prosenttiin vuonna 2010. Positiivinen suuntaus on vahvistettu pankin ennusteissa, joissa kokonaispääoman tuottoprosentin ennakoidaan vakiintuvan vuonna 2014 perusskenaariossa tasolle [1,05-1,2] prosenttia ja stressiskenaariossa tasolle [0,9-1,05] prosenttia. Vuonna 2014 oman pääoman tuottoprosentti olisi [11-13] prosenttia perusskenaariossa ja [10-12] prosenttia stressiskenaariossa.
(76)
Komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä huolensa myös siitä, riittivätkö Unkarin viranomaisten tuossa vaiheessa toteuttamat toimenpiteet torjumaan FHB:n altistumista Unkarin kiinteistömarkkinoiden vaikutuksille sekä epäsuotuisalle valuuttakurssikehitykselle. Unkarin 9 päivänä joulukuuta 2011 toimittamien tietojen perusteella komissio kuitenkin toteaa tyytyväisenä, että FHB on ryhtynyt tarvittaviin toimiin vähentääkseen merkittävästi osallistumistaan kiinnetodistusmarkkinoihin. (20) Pankki on myös kasvattanut osuuttaan vähittäisluotoista huomattavasti [3-5] prosentista vuonna 2009 [9-11] prosenttiin vuonna 2011. Komissio toteaa lisäksi, että Allianz-sopimuksella (21) oli huomattava vaikutus näihin myönteisiin suuntauksiin. Mitä tulee pankin alttiuteen epäsuotuisalle valuuttakurssikehitykselle, FHB:n sitoumusta kehittää uusia keinoja suojautuakseen valuuttakurssista johtuvien riskien äärimmäisiltä vaikutuksilta pääomaan voidaan pitää riittävänä karkottamaan komission epäilykset (22), sillä se tarjoaa pankille mahdollisuuden poistaa ulkomaisilla valuutoilla käytävästä kaupasta aiheutuvat valuuttariskit tai suojautua niiltä.
(77)
Komissio katsoo sen vuoksi, että päivitetty rakenneuudistussuunnitelma, jossa otetaan huomioon Allianz-sopimus, antaa perusteet FHB:n talousennusteita koskeville konkreettisille tavoitetasoille ja auttaa osaltaan palauttamaan pankin elinkelpoisuuden pitkällä aikavälillä.
8.4.2.2 Pankin oma panos (vastuun jakaminen)
(78)
Komissio pitää myönteisenä sitä, että pääomapohjan vahvistamiseen lainattu summa on maksettu kokonaan takaisin valtiolle jo 19 päivänä helmikuuta 2010, eli alle vuodessa, ja että pankki maksoi summan takaisin käyttäen omia varojaan. FHB käytti omia varojaan myös maksaessaan takaisin neljä keskipitkän aikavälin valtionlainan erää, jotka erääntyivät 11 päivänä helmikuuta 2011, 11 päivänä toukokuuta 2011, 11 päivänä elokuuta 2011 ja 11 päivänä marraskuuta 2011.
8.4.2.3 Rakenneuudistuskustannusten rajoittaminen, korvaus
(79)
Komissio pitää myönteisenä pääomapohjan vahvistamiseen myönnetyn summan varhaista takaisinmaksua valtiolle. Lisäksi se, että FHB osti Allianz Bankin, parantaa pankin likviditeettiprofiilia kasvattamalla vähittäis- ja yritystalletusten määrää. Kyseinen hankinta on näin ollen tärkeä osa yrityksen liiketoimintasuunnitelmaa, ja se parantaa osaltaan pankin kannattavuutta pitkällä aikavälillä. Näin ollen ei voida katsoa, että FHB:lle myönnetyllä tuella kehitettiin sen toimintoja uusilla liiketoiminta-alueilla, sillä Allianz Bank ja FHB toimivat samoilla vähittäis- ja yritysmarkkinoilla. Näin ollen komissio pitää FHB:n toteuttamaa Allianz Bank Ltd:n ostoa asianmukaisena toimenpiteenä pankin elinkelpoisuuden säilyttämiseksi pitkällä aikavälillä.
(80)
Komissio toteaa lisäksi, että Unkarin viranomaisten toimittamat tiedot hälventävät komission menettelyn aloittamista koskevassa 24 päivänä tammikuuta 2011 annetussa päätöksessä esittämiä epäilyjä siitä, että Allianz Bankin hankinta olisi toteutettu suurelta osin valtion kustannuksella. Allianz Bankin hankinta saatiin päätökseen30 päivänä syyskuuta 2010, sen jälkeen, kun pääomankorotussumma oli maksettu takaisin valtiolle 19 päivänä helmikuuta 2010. Lainan maksamatta olevien erien osalta komissio toteaa tyytyväisenä, että pankki on jo maksanut takaisin neljä erää helmikuun 2011 jälkeen. (23) Komission arvio ei muutu siitä, että huomioon otetaan pääomapohjan vahvistamisesta maksettavan korvauksen ”puuttuvat osat” eli summa, jota FHB ei alun perin maksanut, sillä tuon maksun määrä oli noin 1,6 miljardia Unkarin forinttia (johdanto-osan 40 kappale) ja Allianz Bankista maksettu hinta 3,3 miljardia forinttia (johdanto-osan 60 kappale).
(81)
Tukitoimenpiteistä maksettavan korvauksen osalta komissio toteaa tyytyväisenä, että FHB ja Unkarin hallitus tekivät 15 päivänä joulukuuta 2011 sopimuksen, jonka mukaan FHB maksaa valtiolle 1,6 miljardin Unkarin forintin suuruisen lisäkorvauksen. Lokakuussa 2010 suoritetun 890 miljoonan forintin maksun lisäksi FHB maksaa Unkarin valtiolle pääomapohjan vahvistamisesta korvauksena summan, joka vastaa 10,49 prosentin korvausastetta, mikä on linjassa takaus- ja pääomasijoitusjärjestelyssä asetettujen ehtojen kanssa.
(82)
Komissio pitää myönteisenä sitä, että pankki maksoi valtion pääomapohjan vahvistamiseen myöntämän summan takaisin alle vuodessa (pankin pääomarakennetta vahvistettiin 23 päivänä maaliskuuta 2009, ja valtio sai rahat takaisin 19 päivänä helmikuuta 2010).
(83)
Pankille likviditeettijärjestelyn mukaisesti myönnetystä keskipitkän aikavälin lainasta maksetaan korvaus, joka on likviditeettijärjestelyssä asetettujen ehtojen mukaisesti seuraavista kahdesta vaihtoehdosta korkeampi: (i) Kansainvälisen valuuttarahaston erityinen nosto-oikeus, jäljempänä ’SDR’, + 345 peruspistettä ja (ii) pankkien välinen 12 kk:n korko, jäljempänä ’IBOR’, + 100 peruspistettä +123,5 peruspistettä (mikä vastaa 3,79-4,08 prosentin kuukausikeskiarvoa).
(84)
Keskipitkän aikavälin valtionlainaa koskevassa sopimuksessa määrätään sen takaisinmaksusta […] 11 päivästä helmikuuta 2011. Unkarin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan FHB on maksanut neljä lainaerää, jotka erääntyivät 11 päivänä helmikuuta 2011, 11 päivänä toukokuuta 2011, 11 päivänä elokuuta 2011 ja 11 päivänä marraskuuta 2011. Komissio panee tyytyväisenä merkille, että FHB on noudattanut viivyttelemättä keskipitkän aikavälin lainaan liittyviä maksuvelvoitteitaan. Komissiolla ei ole syytä epäillä, että lainaa ei sen erääntyessä olisi maksettu kokonaisuudessaan ja ajallaan takaisin.
(85)
Tämän arvioinnin vahvistaa se, että FHB on menestynyt hyvin Unkarin pankkialan vaikeuksista huolimatta, sekä pankin suhteellisen korkea rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen suhdeluku (joka oli vuoden 2008 lopussa 12 prosenttia, kasvoi 16,9 prosenttiin vuonna 2009 pääomapohjan vahvistamisen jälkeen ja on pysynyt edelleen korkeana eli 10,5 prosentissa sen jälkeen, kun valtion pääoma maksettiin takaisin). Unkarin pankkien pääomavaatimus oli tuolloin 8 prosenttia. Toisin kuin eräät muut pankit, FHB pystyi säilyttämään vahvan pääomatilanteensa (sen vakavaraisuussuhde oli 10,5 prosenttia maaliskuussa 2009 sen jälkeen, kun pääomapohjan vahvistamiseen myönnetty summa oli maksettu takaisin valtiolle). Lisäksi se säilytti Moody'sin mukaisen luottoluokituksensa tasolla Baa3, joka kuuluu vielä investointiluokkaan.
(86)
Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että FHB:n vaikeudet olivat vain väliaikaisia ja että ne eivät olleet luonteeltaan perustavanlaatuisia. Se katsoo näin ollen, että pankin maksama korvaus on riittävä, sillä se vastaa perustaltaan terveiltä pankeilta vaadittavaa korvausta.
(87)
Kun otetaan huomioon, että Unkarissa vallinneet vaikeudet eivät vaarantaneet pankin elinkelpoisuutta, komissio ei vaadi lisäkorvausten maksamista valtiolle.
(88)
Lisäksi korvaus, jonka FHB maksoi valtiolle keskipitkän aikavälin lainasta (ks. johdanto-osan 84 kappale) oli likviditeettijärjestelyn ehtojen mukainen. Komissio katsoo tämän vuoksi, että molempien tukitoimenpiteiden korvaus on asianmukainen.
(89)
Lisäksi komissio panee tyytyväisenä merkille, että pankki ei maksanut osinkoja kantaosakkeistaan vuosien 2009 ja 2010 osalta. FHB sovelsi lisäksi ylemmän tason henkilöstönsä palkkoihin, korvauksiin ja luontoisetuihin tiettyjä rajoituksia niin kauan, kuin Unkarin valtio oli pankin osakas.
(90)
Komissio katsoo sen vuoksi, että rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että sekä pankki että sen osakkaat ja johto antavat riittävän oman panoksen rakenneuudistuksen kustannuksiin.
8.4.2.4 Kilpailun vääristymien korjaamisen tähtäävät toimenpiteet
(91)
Komissio toteaa, että pankin rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ovat rajalliset. Mihinkään rakenteellisiin toimiin ei ensinnäkään ole ryhdytty. Toiseksi rakenneuudistussuunnitelman mukaisia toimintaa sääteleviä toimenpiteitä sovelletaan vain niin kauan kuin pankki hyötyy valtion myöntämästä pääomasta. Kolmanneksi komissio panee tyytyväisenä merkille, että FHB on noudattanut viivyttelemättä keskipitkän aikavälin lainaan liittyviä maksuvelvoitteitaan. Komissiolla ei ole syytä epäillä pankin kykyä maksaa laina kokonaisuudessaan ja ajallaan takaisin. Neljänneksi FHB:n markkina-asema ei ole muuttunut merkittävästi Allianz Bankin hankinnan jälkeen (markkinaosuus oli [3-3,3] prosenttia ennen hankintaa ja [3,4-3,6] prosenttia sen jälkeen), mikä vakuuttaa komission siitä, että kyseisen hankinnan vaikutukset kilpailun vääristymiseen ovat vähäiset.
(92)
Toimintaa säätelevät toimenpiteet rajoittuvat seuraaviin:
-
Pankki ei saa noudattaa mitään aggressiivista liiketoimintastrategiaa.
-
Pankin ei pitäisi sijoittaa uusiin liiketoiminta-alueisiin, paitsi jos nämä investoinnit oli hyväksytty ennen pääomapohjan vahvistamista koskevan sopimuksen allekirjoittamista.
-
Pankin olisi vältettävä kertomasta julkisesti valtiontuen olemassaolosta.
(93)
Komissio ei katso, että pääomapohjan vahvistamiseen liittyviä toimintaa sääteleviä toimenpiteitä, jotka Unkarin viranomaiset mainitsivat 27 päivänä tammikuuta 2011 antamassaan vastauksessa menettelyn aloittamisesta annettuun päätökseen, voidaan pitää toimenpiteinä, joilla rajoitetaan tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä.
(94)
Kun kuitenkin otetaan huomioon FHB:n rajallinen koko vähittäis- ja kaupallisilla markkinoilla Unkarissa ([0,9-1,08] prosentin markkinaosuus vähittäistalletusmarkkinoista ja [0,5-0,9] prosentin osuus yritystalletusmarkkinoista) sekä se, että pankki maksoi valtion myöntämän pääomituksen takaisin alle vuodessa sen myöntämisestä, komissio katsoo, että kilpailun vääristyminen on edelleen vähäistä. Ja kun lisäksi otetaan huomioon, että FHB on jo maksanut takaisin neljä erää keskipitkän aikavälin valtionlainasta likviditeettijärjestelyn mukaisesti, komissiolla ei ole syytä epäillä, että pankki ei maksaisi lainaa takaisin kokonaisuudessaan ja ajallaan.
(95)
Lisäksi valtiolle maksettu korvaus on takaus- ja pääomasijoitusjärjestelmän mukainen ja näin ollen asianmukainen, mitä rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 34 kohdassa edellytetään.
PÄÄTELMÄT
(96)
Komissio katsoo Unkarin viranomaisten toimittamien tietojen sekä tämän päätöksen IV jaksossa esitellyn FHB:n päivitetyn rakennemuutossuunnitelman perusteella, että maksuvalmiustukilainan ja pääomapohjan vahvistamisen muodossa toteutetut tukitoimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla ja täyttävät rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon vaatimukset, jotka koskevat elinkelpoisuutta, vastuunjakoa ja toimenpiteitä kilpailun vääristymisen lieventämiseksi.
(97)
Unkari on poikkeuksellisesti hyväksynyt, että tämä päätös annetaan englannin kielellä, joka on sen ainoa todistusvoimainen kieli,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Unkarin FHB Jelzálogbank Nyrtin hyväksi toteuttamat toimenpiteet, jotka koostuvat 120 miljardin Unkarin forintin (noin 410 miljoonan euron) suuruisesta keskipitkän aikavälin valtiolainasta, joka myönnettiin 25 päivänä maaliskuuta 2009 ja joka erääntyy 11 päivänä marraskuuta 2012, sekä pääomapohjan vahvistamisesta 30 miljardilla forintilla (noin 100 miljoonalla eurolla), joka toteutettiin uusien liikkeeseen laskettujen etuoikeutettujen erikoisosinko-osakkeiden ja yhden äänioikeutetun osakkeen muodossa 31 päivänä maaliskuuta 2009, soveltuvat sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Unkarille.
Tehty Brysselissä 22 päivänä helmikuuta 2012.