PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 492/2010
ze dne 3. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) ze dne 8. března 2004 Rada v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) a Indonésie (společně dále jen „dotčené země“).
2. SOUČASNÉ ŠETŘENÍ
2.1 ŽÁDOST O PŘEZKUM
(2)
Dne 11. prosince 2008 podala společnost Productos Aditivos S.A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii, žádost o přezkum před pozbytím platnosti.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že by vypršení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
2.2 ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájila dne f10. března 2009 šetření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.3 OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3. STRANY DOTČENÉ TÍMTO ŠETŘENÍM
(6)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla žádajícího výrobce v Unii, známé dovozce, dodavatele a uživatele, známé vyvážející výrobce v Číně a Indonésii a orgány dotčených zemí.
(7)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, avšak žádná z nich takovou žádost Evropské komisi nepředložila.
(8)
Komise poslala dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v Číně a v Indonésii. Ochotu spolupracovat vyjádřily a na dumpingový dotazník odpověděly dvě společnosti z Číny, jež obě patří do hongkongské skupiny Rainbow Rich Industrial Ltd., a dvě společnosti z Indonésie.
(9)
Kromě toho se přihlásili další dva čínští výrobci, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Původní šetření ukázalo, že tyto společnosti se nedopouštějí dumpingu na trhu Unie. Proto se na společnosti Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited současný přezkum před pozbytím platnosti nevztahuje.
4. OVĚŘENÍ OBDRŽENÝCH INFORMACÍ
(10)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení pokračování nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
4.1
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLICE
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
a společnost ve spojení Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)
4.2
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V INDONÉSII
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3
VÝROBCE PŘEDSTAVUJÍCÍ VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
-
Productos Aditivos S.A., Španělsko
4.4
DOVOZCE/OBCHODNÍK, KTERÝ NENÍ VE SPOJENÍ
-
Beneo Palatinit GmbH, Německo
4.5
UŽIVATEL
-
Schweppes International Ltd., Nizozemsko
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(11)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise pojala záměr doporučit uložení antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie.
(12)
V souladu s ustanoveními základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, v níž mohly vyjádřit svá stanoviska ke sděleným skutečnostem.
(13)
Ústní a písemné připomínky, které strany předložily, byly zváženy a v odůvodněných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. cyklamát sodný pocházející z Číny a Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(15)
Jak bylo zjištěno při původním šetření a potvrzeno při současném přezkumu, cyklamát sodný je komoditní výrobek, který se používá jako potravinářská přídatná látka a je povolen v Evropské unii a mnoha jiných zemích jako sladidlo pro nízkokalorické a dietní potraviny a nápoje. Hojně se používá jako přídatná látka v potravinářském průmyslu a ve výrobě nízkokalorických a dietních stolních sladidel. V malém množství se také používá ve farmaceutickém průmyslu.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v Číně a Indonésii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností shodný s výrobkem, který vyrábí a na trhu Unie prodává žadatel, nebo s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indonésii, která také sloužila jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu.
(17)
Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat nebo dojde k jeho opětovnému výskytu. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje přiznání tržního zacházení.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovala Komise stejným způsobem jako při původním šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti. S cílem zjistit, zda je pravděpodobné pokračování či obnovení dumpingu, byly vybrány vzorové transakce tak, že se vzaly údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí období přezkumného šetření, což je obvyklý postup. Výsledek byl ověřen analýzou ještě některých dalších transakcí. Žádný subjekt proti tomuto postupu neprotestoval.
(20)
Z údajů Eurostatu vyplývá, že během období přezkumného šetření bylo do Unie dovezeno 3 000 až 5 000 tun dotčeného výrobku. Více než 90 % tohoto množství pocházelo z Číny a zbytek z Indonésie. Nebyl zaznamenán prakticky žádný dovoz z jiných zemí.
2. DUMPING DOVOZU BĚHEM OBDOBÍ ŠETŘENÍ
2.1 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
2.1.1 Srovnatelná země
(21)
S výjimkou společností, jimž bylo v původním šetření přiznáno tržní zacházení, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(22)
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
(23)
Tuto volbu navrhla Komise v oznámení o zahájení a ve stanovených lhůtách se proti této volbě nevyslovila žádná ze zúčastněných stran.
(24)
Ceny v Indonésii jsou považovány za přiměřeně nahrazující ceny v Číně, protože Indonésie má konkurenční domácí trh, na kterém stoupá podíl dovozu z Číny a na kterém působí nejméně šest výrobců. Kromě toho se zdá, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí jen v Unii, Číně a Indonésii. Při současném šetření nebyly předloženy žádné důkazy, že tomu tak není.
(25)
Proto byla pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
2.1.2 Spolupracující čínští vyvážející výrobci
2.1.2.1 Předběžné poznámky
(26)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, spolupracovali při tomto přezkumu dva výrobci patřící k téže hongkongské skupině, „Rainbow Rich Industries“. Ti představují více než polovinu vývozu do Unie během období přezkumného šetření. Pokud nepočítáme objemy výroby a prodeje společností, na něž se současné řízení nevztahuje, představovali spolupracující výrobci více než tři čtvrtiny celkové čínské výroby a téměř polovinu její kapacity. Reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla více než 80 %. Vzhledem k této úrovni spolupráce byly podrobné informace od spolupracujících vývozců použity k posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení čínského dumpingu působícího újmu.
(27)
Jedna ze spolupracujících společností, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vyvezl do Unie během období přezkumného šetření významná množství dotčeného výrobku, zatímco jeho sesterská společnost, Jintian Enterprises (Nanjing), do EU od uložení opatření nevyvážela. Údaje shromážděné během kontrolní návštěvy na místě ve společnosti Jintian Enterprises (Nanjing), která dotčený výrobek nevyvážela, však neposkytly podrobnější představu o čínském domácím trhu, na kterém má tato společnost významný podíl, ani o instalované kapacitě.
(28)
Během šetření jedna čínská společnost uvedla, že se hlavní domácí výrobci pravidelně setkávají, aby stanovili pevnou referenční cenu pro čínský domácí trh. Vzhledem k dominantnímu postavení těchto výrobců se zdá, že toto opatření úspěšně udržuje ceny na čínském domácím trhu na poměrně vysoké úrovni.
2.1.2.2 Běžná hodnota
(29)
Běžná hodnota pro společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu, uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.1.2.3 Vývozní cena
(30)
Cena, za kterou společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) vyvážela do Unie, byla cenou skutečně uhrazenou nebo splatnou za výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.1.2.4 Porovnání cen
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, úvěry, manipulaci a balení.
2.1.2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve významně větší míře než při původním šetření. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Unie činilo u společnosti Golden Time Enterprises více než 30 %.
2.1.3 Další čínští vyvážející výrobci
2.1.3.1 Předběžné poznámky
(33)
Zbývající dovoz z Číny představoval méně než 5 % spotřeby v Unii.
(34)
Komise při svých závěrech o zbývajících čínských vyvážejících výrobcích vychází z údajů shromážděných při šetření a z úředních statistických údajů Eurostatu.
2.1.3.2 Běžná hodnota
(35)
Běžná hodnota pro nespolupracující čínské vývozce byla stanovena jako vážený průměr cen prodejů dotčeného výrobku spolupracujícími indonéskými výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu.
2.1.3.3 Vývozní cena
(36)
Vývozní cena pro nespolupracující čínské vývozce byla v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.1.3.4 Porovnání cen
(37)
Vážená průměrná vývozní cena zjištěná pro zbývající čínské vývozce byla porovnána s váženou průměrnou běžnou hodnotou u ověřených indonéských výrobců na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(38)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, manipulaci a balení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, vycházely tyto úpravy z ověřených nákladů čínského spolupracujícího vývozce.
2.1.3.5 Dumpingové rozpětí
(39)
Dumpingové rozpětí bylo vypočteno jako částka, o kterou běžná hodnota vypočtená podle 35. bodu odůvodnění přesahuje vývozní cenu stanovenou způsobem uvedeným v 36. bodu odůvodnění. Takto získané výsledky ukazují na jasné pokračování dumpingových praktik během doby platnosti opatření, přičemž dumpingové rozpětí činilo více než 5 %.
2.1.4 Závěry týkající se dumpingu z Číny
(40)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že dumping z Číny pokračoval i během doby platnosti opatření.
2.2 INDONÉSIE
2.2.1 Předběžné poznámky
(41)
Jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, při tomto přezkumu spolupracovali dva výrobci, PT Golden Sari a PT Tunggak Waru Semi. Jejich reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla během období přezkumného šetření v rozmezí od 40 % do 60 % (4).
(42)
Údaje, které Komise shromáždila, odhalily, že v Indonésii jsou ještě nejméně čtyři další výrobci dotčeného výrobku. Podle těchto údajů představují spolupracující výrobci přibližně jednu třetinu celkové indonéské výroby a kapacity. Spolupráce z Indonésie při tomto přezkumu byla tudíž nízká.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 18 základního nařízení se údaje o cenách na domácím trhu, vývozních cenách do jiných zemí, výrobě a kapacitě v Indonésii u nespolupracujících indonéských vyvážejících výrobců opíraly o nejlepší dostupné údaje, včetně podnětu a veřejně dostupných informací. Příslušné indonéské orgány byly vyrozuměny o použití článku 18 a důvodech, které k tomu vedly. V tomto ohledu nepředložily indonéské orgány žádné připomínky.
(44)
Ze dvou spolupracujících subjektů pouze jeden, PT Golden Sari, vyvážel do Unie během období přezkumného šetření. Pro společnost PT Tunggak Waru Semi sice nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí, jelikož tato společnost během období přezkumného šetření do Unie nevyvážela, její údaje byly nicméně použity k získání informací mimo jiné o výrobě, kapacitách a vývozu na trhy třetích zemí, což umožnilo získat podrobnější představu o indonéském domácím trhu a vývozním trhu.
2.2.2 Spolupracující indonéští vyvážející výrobci
2.2.2.1 Běžná hodnota
(45)
Běžná hodnota byla pro společnost PT Golden Sari vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.2.2.2 Vývozní cena
(46)
Vývozní cena pro společnost PT Golden Sari byla stanovena na základě vývozních cen skutečně uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli v Unii během období přezkumného šetření.
2.2.2.3 Porovnání cen
(47)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku při vývozu do Unie na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(48)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, balení a úvěry.
2.2.2.4 Dumpingové rozpětí
(49)
Výsledek srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ukázal, že se společnost PT Golden Sari během období přezkumného šetření nedopouštěla dumpingu.
2.2.3 Další indonéští vyvážející výrobci
2.2.3.1 Předběžné poznámky
(50)
Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, kvůli nízké úrovni spolupráce v případě Indonésie bylo dumpingové rozpětí nespolupracujících vývozců stanoveno podle článku 18 základního nařízení, tzn. na základě dostupných údajů.
2.2.3.2 Běžná hodnota
(51)
Běžná hodnota byla vypočtena jako vážená průměrná běžná hodnota vypočtená pro uvedené dva spolupracující výrobce.
2.2.3.3 Vývozní cena
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla vývozní cena pro nespolupracující indonéské vývozce určena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.2.3.4 Porovnání cen
(53)
Takto získaná vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indonésie do Unie byla porovnána na základě ceny ze závodu s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro spolupracující indonéské výrobce.
(54)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, manipulaci, balení a úvěry.
2.2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny stanovené výše uvedeným způsobem ukázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí zjištěné jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie se blížilo 30 %.
2.2.4 Závěry týkající se dumpingu z Indonésie
(56)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že významná část indonéských výrobců pokračovala v dumpingu i během doby platnosti opatření.
3. VÝVOJ DOVOZU V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je pravděpodobné, že by po případném skončení platnosti opatření proti Číně a Indonésii došlo k obnovení dumpingu.
(58)
Aby se zjistilo, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření došlo k obnovení dumpingu, prozkoumala Komise dostupné informace o situaci vývozců a podmínkách na trhu. Rozbor vycházel především z informací, které spolupracující výrobci poskytli v odpovědích na dotazník a které byly ověřeny během kontrolních návštěv na místě. Byly použity i jiné zdroje informací, například statistické údaje Eurostatu o dovozu a úřední statistické údaje o vývozu a situaci na trhu od dotčených zemí.
3.1 ČÍNA
3.1.1 Předběžné poznámky
(59)
Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, spolupracující výrobci představovali více než tři čtvrtiny čínské výroby v období přezkumného šetření. Jelikož je úroveň spolupráce vysoká, bylo rozhodnuto, že lze spolehlivé informace o vývozu dotčeného výrobku do Unie během období přezkumného šetření shromáždit přímo od vyvážejícího výrobce. Obecněji platí, že údaje o čínském domácím trhu byly shromážděny od obou ověřených výrobců.
(60)
Je třeba připomenout, že šetření ukázalo, že dumping ze strany čínských společností, kterých se týká tento přezkum, pokračoval na úrovni, která je podstatně vyšší než úroveň zjištěná při původním šetření.
3.1.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(61)
Podle údajů shromážděných Komisí během šetření je volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, mnohonásobně vyšší než velikost trhu Unie. Šetření ukázalo, že domácí spotřeba v Číně pravděpodobně není schopna tuto nadbytečnou kapacitu v jakékoli významné míře absorbovat.
(62)
Jeden čínský výrobce namítl, že měl v úmyslu po období přezkumného šetření podstatně snížit svou výrobní kapacitu. Žádné hmatatelné důkazy v tomto ohledu však neposkytl. I když by to teoreticky mohlo vést ke snížení čínské kapacity, znamenalo by to nicméně pobídku pro zbytek čínských výrobců zvýšit využití své volné kapacity, aby zaplnili mezeru, která by vznikla v čínském vývozu.
(63)
Kromě toho schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné zvýšení objemu čínského dovozu je omezená. V prvé řadě, několik velkých zemí dotčený výrobek z regulačních důvodů nedováží (mimo jiné Spojené státy, Indie, Japonsko, Mexiko, Jižní Korea a celý Střední východ). Navíc podle informací shromážděných během šetření není pravděpodobné, že by zbývající rozsáhlejší trhy s cyklamátem sodným (Jižní Amerika, Jižní Afrika a Asie) v nadcházejících letech významně rostly. Proto by trh Unie zůstal klíčovým odbytištěm tohoto výrobku, neboť je přitažlivý nejen pro svoji velikost, ale také kvůli existenci dobře známých, zavedených distribučních kanálů pro dovoz tohoto výrobku.
(64)
Nakonec se také posuzovalo, zda lze nadbytečnou kapacitu v rámci dotyčných společností směrovat do výroby jiných výrobků. To však není pravděpodobné, jelikož ověření výrobci nevyrábějí žádný jiný výrobek ve významných množstvích a neexistují žádné doklady o tom, že by jiní čínští výrobci cyklamátu sodného mohli snadno přejít na výrobu jiných výrobků.
(65)
Výše uvedené skutečnosti naznačují pravděpodobné pokračování vývozu z Číny do Unie ve velkých objemech, pokud by byla opatření zrušena.
3.1.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na čínském domácím trhu
(66)
Komise zjistila, že byly z Číny dováženy vysoké objemy za ceny v Unii, které byly nižší než ceny na čínském domácím trhu. Prodejní ceny těchto dovozů je nutno vzhledem k jejich úrovni a podílu čínských dumpingových dovozů na trhu považovat za referenční cenu v Unii: jiní čínští vývozci, kteří by chtěli vstoupit na tento trh ve významnějších objemech, by své ceny se vší pravděpodobností přizpůsobili těmto nízkým cenám - a dopouštěli se tak dumpingu.
3.1.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na čínském domácím trhu
(67)
Komise porovnala ověřené čínské vývozní ceny do třetích zemí s ověřenou cenou na čínském domácím trhu, aby dále prozkoumala cenové chování čínských vývozců, budou-li opatření zrušena.
(68)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí jsou soustavně nižší než ceny na domácím trhu a zároveň odpovídají vývozním cenám do EU, což podtrhuje vzorec dumpingového chování, který se zdá být v tomto odvětví v Číně strukturální.
3.1.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(69)
Komise porovnala čínské vývozní ceny do třetích zemí s cenami převládajícími v Unii, aby zjistila, zda by konec platnosti opatření znamenal pobídku přesunout vývoz do Unie.
(70)
Čínské vývozní ceny do třetích zemí celkově odpovídaly cenové úrovni v Unii. To potvrzuje, že čínští vývozci pravděpodobně nepřesunou vývoz z EU na jiné trhy.
3.1.6 Závěry týkající se Číny
(71)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že vývozci, kterých se tento přezkum týká, i nadále vyváželi velmi významné objemy dotčeného výrobku do Unie za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí se uskutečňuje také za dumpingové ceny, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Ceny na čínském domácím trhu jsou vysoké a nic nenasvědčuje tomu, že se v dohledné budoucnosti sníží. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě čínských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU zrušení opatření tudíž znamená pobídku pro čínské vyvážející výrobce směrovat ještě větší objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(72)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že pokud by se platnost opatření nechala vypršet, dumping z Číny by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil.
3.2 INDONÉSIE
3.2.1 Předběžné poznámky
(73)
Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, spolupracující výrobci představovali menšinu indonéské výroby a kapacity, a proto byl použit článek 18.
(74)
Rovněž se připomíná, že šetření dospělo k závěru, že dumping z Indonésie ze strany nespolupracujících výrobců během období přezkumného šetření pokračoval.
3.2.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(75)
Během přezkumu bylo zjištěno, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie. I kdyby byl spolupracující vývozce vyloučen, zbývající volná kapacita by stále představovala téměř polovinu trhu Unie. Úřední indonéské statistické údaje ukazují, že podíl indonéských výrobců na trhu zřejmě klesá v důsledku agresivní cenové politiky čínských konkurentů, a to jak na domácím, tak i na mezinárodním trhu. Proto je pravděpodobné, že volná kapacita Indonésie bude v blízké budoucnosti ještě dále růst.
(76)
Zkoumalo se, zda by celkovou volnou kapacitu v Indonésii mohl absorbovat prodej do třetích zemí, ale jak je konstatováno v 63. bodu odůvodnění, nepředpokládá se, že by trhy třetích zemí významně absorbovaly stávající nadbytečnou kapacitu. Také se zkoumalo, zda by nadbytečnou kapacitu mohl absorbovat prodej na domácím trhu. Jak už však bylo uvedeno výše, podle indonéských úředních údajů se podíl indonéských výrobců na domácím trhu pod tlakem čínského dovozu zmenšuje. A konečně, bylo také posuzováno, zda je možné přejít na výrobu jiných podobných výrobků; ze stejného důvodu, jaký je uveden ve vysvětlení v 64. bodu odůvodnění, není pravděpodobné, že by nadbytečná kapacita mohla být využita takovým způsobem.
(77)
Lze tedy konstatovat, že v případě zrušení opatření by velká (a zvyšující se) dostupná kapacita v Indonésii byla ve významné míře směrována do Unie.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na indonéském domácím trhu
(78)
Ceny na indonéském domácím trhu jsou vyšší než ceny na trhu Unie i přes stoupající tlak vyvolaný na indonéském trhu čínskými vývozy. Vzhledem k nízké cenové úrovni čínského dovozu do Unie u tak poměrně homogenního výrobku by ceny čínského dovozu byly referenční cenou, jíž by se indonéští vývozci se vší pravděpodobností přizpůsobili - a dopouštěli se tak dumpingu, pokud by platnost opatření vypršela. Tato úvaha se vztahuje jak na spolupracující, tak na nespolupracující vývozce.
(79)
Pokud by opatření přestala platit pouze pro Indonésii, ale nikoli pro Čínu, stal by se trh Unie pro indonéské výrobce z cenového pohledu ještě přitažlivějším. Bez antidumpingových cel mohli zvýšit své ceny, aby využili toho, že čínští vývozci musí antidumpingové clo i nadále platit. Je třeba dodat, že při podobném scénáři, co se týče cenových úrovní a rozdílů cen u čínských a indonéských vývozců, jaký byl pozorován při původním šetření, vyváželi indonéští vývozci do EU významné objemy.
(80)
A konečně je třeba rovněž poznamenat, že indonéský vývoz do EU po uložení opatření soustavně klesal, což by podporovalo závěr, že indonéští vývozci nejsou schopni nebo ochotni prodávat významná množství na trhu EU za nedumpingové ceny.
3.2.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na indonéském domácím trhu
(81)
Co se týče spolupracujících vyvážejících výrobců, bylo zjištěno, že jejich ověřené vývozní ceny do třetích zemí jsou vyšší než ceny na indonéském domácím trhu.
(82)
Co se týče nespolupracujících vývozců, během šetření se nepodařilo získat jednotlivé údaje. Zdá se, že dostupné úřední indonéské statistické údaje o průměrných vývozních cenách všech indonéských vývozů jsou celkově nepřesné, přičemž vývozní ceny jsou nadhodnocené o velmi významné částky. Ze stejných statistických údajů lze nicméně vyvodit, že vývozní ceny do třetích zemí jsou zřejmě nižší než vývozní ceny do Unie. To by naznačovalo, že přinejmenším u významné části indonéského vývozu do třetích zemí dochází k dumpingu. Indonéské statistiky týkající se vývozu v každém případě ukazují na prudký pokles vyvážených objemů, což podtrhuje skutečnost, že při současných úrovních cen indonéští vývozci trpí čínskou konkurencí.
3.2.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v Unii
(83)
Bylo zjištěno, že u spolupracujícího výrobce jsou vývozní ceny do třetích zemí obecně vyšší než úrovně cen v Unii. Ovšem pokud jde o zbývající indonéské výrobce, ukazují dostupné úřední indonéské statistické údaje na úplně opačnou situaci. To ukazuje, že u významné části indonéských vývozců dochází pravděpodobně k dumpingu i při vývozu do třetích zemí.
(84)
Tento rozdíl mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa podtrhuje motivaci indonéských vývozců přesměrovat vývoz do Unie. Tento závěr by ještě posílilo, pokud by se platnost opatření vůči dovozům pocházejícím z ČLR nechala vypršet.
3.2.6 Závěry ohledně Indonésie
(85)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že indonéský vývoz se ve významné míře uskutečňoval za dumpingové ceny jak v Unii, tak i na trzích třetích zemí, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě indonéských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU by tudíž zrušení opatření znamenalo pobídku pro indonéské vyvážející výrobce směrovat velké objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(86)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že dumping z Indonésie by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, kdyby se platnost opatření nechala vypršet.
4. PŘIPOMÍNKY VZNESENÉ PO POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(87)
Indonéské orgány na oznámení, že u nespolupracujících výrobců může být použit článek 18, ve stanovené lhůtě nijak nereagovaly. Po poskytnutí informací však indonéské orgány a jeden ze spolupracujících indonéských výrobců uvedli, že oba spolupracující indonéští výrobci představují významnou část příslušného odvětví v Indonésii. Zmíněné strany uváděly, že by v důsledku toho měla být míra spolupráce ze strany Indonésie považována za významnou, a článek 18 by neměl být použit. Obě zmíněné strany navíc uvedly, že jelikož někteří indonéští výrobci během období přezkumného šetření do Unie nevyváželi, nemohli ani spolupracovat. A konečně bylo uváděno, že jelikož jeden ze spolupracujících výrobců představuje velmi velkou část indonéského vývozu, měli by být spolupracující výrobci považováni za společnosti představující tento vývoz a skutečnost, že u této společnosti nebyl zjištěn dumping, by měla vést ke zrušení opatření pro Indonésii.
(88)
Je třeba upřesnit, že článek 18 nebyl uplatněn na spolupracující výrobce a že jejich údaje byly při šetření plně zohledněny. Pokud jde o použití článku 18 na zbývající indonéské výrobce, je zřejmé, že vzhledem k tomu, že údaje od těchto subjektů nebyly k dispozici, neměly útvary Komise jinou možnost než se opřít o nejlepší dostupné údaje. Je třeba připomenout, že aby mohly při přezkumech před skončením platnosti určitých opatření posoudit pravděpodobnost pokračování a/nebo obnovení dumpingu, musí útvary Komise rovněž zvážit prvky týkající se celkové situace příslušného odvětí vyvážející země, jako je domácí kapacita, výroba, ceny, vývoz do třetích zemí.
(89)
Jelikož indonéské výrobní společnosti, které při přezkumu nespolupracovaly, představují velkou část příslušného odvětví v Indonésii, pokud jde o vývoz do Unie i o výrobu a vývoz do třetích zemí, potvrzuje Komise použití článku 18, co se týče nespolupracujících indonéských vývozců, jak je stanoveno ve 43. bodě odůvodnění.
(90)
Pokud jde o požadavek zrušit opatření na indonéský vývoz, je třeba poznamenat, že indonéské úřady neposkytly údaje, které by mohly změnit závěry Komise, co se týče reprezentativnosti spolupracujícího vývozce, který představoval 40 % až 60 % celkového indonéského vývozu v období přezkumného šetření, jak se uvádí ve 41. bodě odůvodnění. Proto spolupracující vývozce, u nějž nebyl zjištěn dumping, nemohl být považován za společnost reprezentující celý indonéský vývoz. Ostatní vývoz z Indonésie se uskutečnil za dumpingové ceny, jak se uvádí v 55. bodě odůvodnění. Proto se potvrzuje závěr, že co se týče této části indonéského vývozu, dumping pokračoval. Navíc to, že dumping nepokračuje, není samo o sobě dostatečným důvodem přestat uplatňovat antidumpingová opatření, je-li stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu jako při současném šetření před skončením platnosti opatření. Závěrem lze konstatovat, že požadavek na zrušení opatření na základě toho, že u spolupracujícího indonéského vývozce k dumpingu nedochází, nelze akceptovat.
(91)
Indonéské úřady a jeden indonéský spolupracující výrobce rovněž požádali o sdělení úplných údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie. Je však třeba připomenout, že indexace uvedených údajů (viz poznámka ke 41. bodu odůvodnění) byla nutná z důvodu ochrany příslušného indonéského vyvážejícího výrobce před vyzrazením citlivých obchodních údajů. Indexaci uvedených údajů odůvodňuje malý rozsah trhu a omezený počet zúčastněných stran. Lze tedy říci, že existuje dobrý důvod zachovat důvěrnost, a žádost o sdělení údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie proto nebylo možné přijmout.
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že dumping z obou zemí, kterých se tento přezkum týká, by pravděpodobně pokračoval, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(93)
Cyklamát sodný vyrábí v Unii pouze žádající výrobce, společnost Productos Aditivos S.A. Ta byla proto považována za společnost představující výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. SPOTŘEBA UNIE
(94)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě souhrnných objemů dovozu dotčeného výrobku do Unie na základě statistických údajů Eurostatu a na základě celkového ověřeného prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že tyto údaje pochází ze dvou zdrojů a že objem prodeje uskutečněného žadatelem by měl zůstat důvěrný, je vývoj spotřeby uveden níže ve formě indexů.
(95)
Spotřeba cyklamátu sodného v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí od 5 000 do 7 000 tun. Mezi lety 2005 a 2006 stoupla o 6 % a mezi lety 2006 a 2007 o 15 %. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba Unie
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
106
122
103
3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
3.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ
(96)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný, a že b) souhrnné posouzení účinku dovozů je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem v Unii.
(97)
V tomto smyslu bylo za prvé zjištěno, že dumpingová rozpětí zjištěná pro každou z dotčených zemí nebyla nepatrná. Mimo to nebyl objem dumpingových dovozů každé z těchto zemí zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Ve skutečnosti tvořil objem dovozu z Číny a Indonésie asi 50 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Při výpočtu objemu dovozu byl vyloučen nedumpingový dovoz.
(98)
V šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Unie jsou podobné. Bylo zjištěno, že bez ohledu na původ si cyklamát sodný vyráběný a prodávaný dotčenými zeměmi a cyklamát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie navzájem konkurují, protože jsou obdobné z hlediska základních vlastností, do značné míry zaměnitelné z pohledu uživatele a prodávají se prostřednictvím stejných distribučních kanálů. Ceny týkající se dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie byly také na stejné úrovni. Navíc se při srovnání cen na stejné obchodní úrovni zjistilo, že se jedná o cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(99)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna, co se týče dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie, a že by účinek těchto dovozů měl být posuzován souhrnně.
3.2 OBJEM DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ A JEJICH PODÍL NA TRHU
(100)
Objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
109
198
195
Tabulka 3
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
161
189
(101)
Během posuzovaného období se objem dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu téměř zdvojnásobil.
3.3 VÝVOJ DOVOZNÍCH CEN DOTČENÉHO VÝROBKU A CENOVÁ POLITIKA
3.3.1 Vývoj cen
(102)
Průměrná cena dumpingových dovozů z dotčených zemí se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 4
Průměrné ceny dumpingových dovozů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabulka 4 vychází z dostupných statistických údajů včetně údajů Eurostatu. Obecný trend dovozních cen do Unie vykazuje růst až do roku 2007 a poté pokles během období přezkumného šetření pod úroveň roku 2005.
3.3.2 Cenové podbízení
(104)
Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při své analýze z informací, které jí v průběhu šetření poskytl spolupracující vyvážející výrobce v Číně. U jiných společností jak z Číny, tak z Indonésie, které při šetření nespolupracovaly, bylo cenové podbízení stanoveno na základě údajů Eurostatu.
(105)
Přístup k výpočtu cenového podbízení je stejný jako při původním šetření. Dovozní ceny vyvážejícího výrobce včetně antidumpingového cla byly porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů pro tytéž kvality výrobku během období přezkumného šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Unie s přičtením antidumpingového a běžného cla. Toto srovnání cen bylo provedeno na stejné obchodní úrovni, podle potřeby s řádnými úpravami a po odečtení rabatu a slev.
Tabulka 5
Cenové podbízení
2008 (OPŠ)
Čína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Ostatní společnosti
3,2 %
Indonésie:
-
Ostatní společnosti
18,7 %
4. DOVOZ Z OSTATNÍCH ZEMÍ
Dovoz z jiných třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný (méně než 50 tun ročně) a nemohl mít tudíž žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie od roku 2005 do období přezkumného šetření.
(107)
Aby byla zachována důvěrná povaha obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se výrobního odvětví Unie v indexované formě.
5.1 VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(108)
Výroba výrobního odvětví Unie klesla od roku 2005 do období přezkumného šetření o 13 %. Jelikož výrobní kapacita zůstala v témže období beze změny, využití kapacity se v souladu s vývojem výroby snížilo o 10 %.
Tabulka 6
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Výrobní kapacita
100
100
100
100
Objem výroby
100
106
88
87
Využití kapacity
100
106
88
87
5.2 PRODEJ V UNII
(109)
Údaje v tabulce 7 naznačují jasný pokles objemů prodeje výrobního odvětví Unie. Tuto situaci ještě zhoršuje skutečnost, že celková spotřeba podle tabulky 1 vzrostla v témže období o 3 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření výrazně klesl. To je v protikladu k průběžně rostoucím podílům (viz 100. bod odůvodnění) souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie na trhu během celého posuzovaného období. Navzdory klesajícím objemům se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své jednotkové prodejní ceny. Celkově byl prodej cyklamátu sodného během období přezkumného šetření pro výrobní odvětví Unie i přes zvýšení jednotkových cen ztrátový.
Tabulka 7
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Objem prodeje
100
93
81
72
Podíl na trhu
100
88
66
70
Jednotkové prodejní ceny
100
100
108
123
5.3 STAV ZÁSOB
(110)
Výše skladových zásob výrobce v Unii mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření značně kolísala, přičemž během posuzovaného období klesla téměř o polovinu.
Tabulka 8
Index
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zásoby (v tunách)
100
113
29
53
5.4 ZISKOVOST
(111)
Přes celkové mírné zlepšení zůstávala ziskovost výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období soustavně záporná.
5.5 ZAMĚSTNANOST, PRODUKTIVITA A MZDY
(112)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla o 19 %. Produktivita na zaměstnance (stanovená na základě objemu výroby v tunách vyděleného počtem zaměstnanců) vzrostla. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 5 %.
Tabulka 9
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zaměstnanost
100
88
91
81
Mzdové náklady na zaměstnance
100
99
81
105
Produktivita (na zaměstnance)
100
121
97
107
5.6 INVESTICE A NÁVRATNOST INVESTIC
(113)
Během posuzovaného období se investice snížily téměř o polovinu, což odráží celkově nepříznivou situaci výrobce v Unii. Úroveň návratnosti investic vyjádřená jako poměr mezi čistým ziskem jediného výrobce v Unii a hrubou účetní hodnotou jeho stálých aktiv odráží trend ziskovosti. Tento ukazatel během posuzovaného období prudce klesl o téměř 80 %.
Tabulka 10
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Investice
100
44
7
53
Návratnost investic
100
54
20
21
5.7 PENĚŽNÍ TOK A SCHOPNOST ZÍSKÁVAT KAPITÁL
(114)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie bylo možno posoudit pouze ve vztahu k celkové aktivitě výrobního odvětví Unie. V roce 2005 byla jeho hodnota stále ještě mírně kladná, ale v následném období se zhoršil a po zbytek posuzovaného období byl záporný. V důsledku ztrát utrpěných během posuzovaného období začalo být pro výrobní odvětví Unie také obtížnější získávat kapitál.
5.8 ROZSAH DUMPINGU
(115)
Dumping z obou dotčených zemí během období přezkumného šetření pokračoval, s výjimkou spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce. Vzhledem k celkovému vyvezenému objemu a cenám dumpingových dovozů z dotčených zemí nelze tento dopad považovat za zanedbatelný.
5.9 ZOTAVENÍ Z ÚČINKŮ PŘEDCHOZÍHO DUMPINGU
(116)
Antidumpingová opatření proti dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie byla uložena v březnu 2004. Jak je popsáno výše, bylo v tomto období pozorováno pouze částečné zlepšení situace výrobců v Unii.
5.10 ZÁVĚR O ÚJMĚ
(117)
Přítomnost levných dovozů z Číny a Indonésie na trhu Unie výrazně vzrostla. Některé ukazatele újmy, kterou výrobní odvětví Unie již utrpělo, vykazují známky zlepšení, zatímco jiné vykazují nepříznivý vývoj.
(118)
S ohledem na celkově se zhoršující situaci jediného výrobce v Unii a také na objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a významnou zjištěnou úroveň cenového podbízení se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
6. DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ A DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
6.1 DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
(119)
Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, souhrnný objem dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobily. U obou dotčených zemí bylo také zjištěno významné cenové podbízení. Vzhledem k jasné časové souvislosti mezi zhoršením situace výrobního odvětví Unie a významným nárůstem souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie je zřejmé, že tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dumpingové dovozy z Číny a Indonésie skutečně pronikaly na trh EU ve zvýšené míře a převzaly významné podíly na trhu, které předtím zaujímal výrobce v Unii.
6.2 DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
(120)
Komise zkoumala, zda kromě dumpingového dovozu mohly mít na trvající újmu, kterou utrpěl výrobce v Unii, vliv i nějaké jiné známé faktory, a to s cílem zajistit, aby případná újma způsobená jakýmikoli takovými faktory nebyla přičítána na vrub dumpingovému dovozu.
6.2.1 Dopad nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie
(121)
Objem nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie během posuzovaného období průběžně klesal. Příslušné ceny těchto dovozů byly soustavně vyšší než ceny dumpingových dovozů. Z těchto důvodů nedumpingové dovozy z Číny a Indonésie nepřispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.2.2 Výkonnost na vývozních trzích
(122)
Vývoz výrobce v Unii do zemí mimo EU představoval méně než 25 % jeho celkového prodeje. Na rozdíl od prodeje v Unii se ziskovost vývozu během sledovaného období zlepšila, a nemohla proto přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.2.3 Kolísání cen surovin
(123)
Kolísání cen surovin pro výrobu cyklamátu sodného mohlo mít určitý nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Tento faktor však nestačí k narušení příčinné souvislosti mezi utrpěnou újmou a dumpingovým dovozem. Dumpingový dovoz by byl ovlivněn změnami cen surovin v podobné míře jako náklady výrobce v Unii, jelikož v obou případech existuje úzká vazba na ceny ropy a močoviny.
6.2.4 Změny ve struktuře spotřeby
(124)
Změny ve struktuře spotřeby v důsledku toho, že se na trhu objevily nové výrobky, neměly na spotřebu cyklamátu sodného patrný vliv. Ve skutečnosti se zdá, že neexistuje žádná možnost přímého nahrazení mezi cyklamátem sodným a těmito novými výrobky.
6.3 ZÁVĚR
(125)
Z těchto důvodů se konstatuje, že dumpingové dovozy z Číny a Indonésie způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že tuto příčinnou souvislost nenarušil žádný jiný faktor.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. DOPAD PŘEDPOKLÁDANÝCH ÚČINKŮ OBJEMU A CENY NA STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(126)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl dovoz ze zemí, které jsou v současnosti předmětem přezkumu, posuzován s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma bude pokračovat.
(127)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu posuzovány následující faktory.
1.1 ČÍNA
(128)
Jak je konstatováno ve 40. bodu odůvodnění, vývoz z Číny uskutečňovaný vývozci, jichž se týká tento přezkum, i nadále pokračují za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí je zřejmě také dumpingový, což ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
(129)
Analýza dostupné kapacity v Číně ukázala, že volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, je mnohokrát větší než velikost trhu Unie (viz 61. bod odůvodnění). Schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné další objemy čínského dovozu je také omezená (viz 63. bod odůvodnění). Pokud by opatření byla zrušena, znamenalo by to tudíž pro čínské vyvážející výrobce pobídku směrovat velké vývozní objemy za dumpingové ceny na trh Unie (viz 65. bod odůvodnění).
(130)
Pozorované významné úrovně dumpingu a cenového podbízení ukazují, že výše uvedené objemy vývozu do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii.
(131)
Kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobního odvětví Unie. Takový scénář by se vší pravděpodobností vedl k dalšímu snížení cen a/nebo nižší výrobě a prodeji uskutečněných výrobním odvětvím Unie. Finanční pozice výrobního odvětví Unie by se dále zhoršila, což by zvýšilo jeho újmu. Takový vývoj by mohl vést k zániku jediného výrobce v Unii.
1.2 INDONÉSIE
(132)
Šetření ukázalo, že dumping z Indonésie během období přezkumného šetření pokračoval. Šetření také ukázalo, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie a v blízké budoucnosti pravděpodobně dále poroste (viz 75. bod odůvodnění). Jelikož nic nenaznačuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto nadbytečnou kapacitu, mohlo by to způsobit zvýšení vývozu za nižší cenu do Evropské unie, pokud by se platnost opatření nechala vypršet.
(133)
Podobně jako v případě Číny pozorovaná významná úroveň dumpingu a cenového podbízení ukazuje, že objemy vývozu z Indonésie do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii. Podobně i kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobce v Unii a pravděpodobně by vedl k zániku jediného výrobce v Unii. Podobně jako v případě Číny se zdá, že indonéské vývozy do jiných třetích zemí jsou také průkazně dumpingové, jelikož se uskutečňují za ceny, které jsou nižší než ceny týkající se vývozu do Evropské unie, což také ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
2. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
(134)
Výrobní odvětví Unie trpí účinky dumpingového dovozu již několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(135)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie trvala i během období přezkumného šetření. Trvání újmy je podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(136)
Zjištění týkající se dovozu ukazují, že dovoz velkých objemů za dumpingové ceny bude pravděpodobně pokračovat a tlak na ceny pravděpodobně zesílí konkurenci mezi dumpingovými dovozy a cyklamátem sodným vyráběným v Unii. Šetření neodhalilo žádné faktory, které by narušily silnou vazbu mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo.
(137)
V případě ukončení opatření by se situace výrobního odvětví Unie zhoršila a byla by ohrožena i samotná existence jediného výrobce v Unii.
(138)
Proto se konstatuje, že v důsledku dumpingových dovozů z Číny a Indonésie existuje zjevná pravděpodobnost pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. ÚVOD
(139)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů žádajícího výrobce v Unii, zájmů dovozců, dodavatelů a uživatelů.
2. ZÁJEM ŽÁDAJÍCÍHO VÝROBCE V UNII
(140)
Pokud jde o jediného výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že jeho ztrátová situace je důsledkem toho, že mohl jen obtížně konkurovat levným dumpingovým dovozům, které měly již na začátku posuzovaného období významný podíl na trhu a které svůj podíl na trhu během posuzovaného období ještě značně zvýšily.
(141)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobci v Unii prospělo, neboť by pak měl být schopen alespoň zvýšit objem výroby a možná i své prodejní ceny, čímž by dosáhl nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do svých výrobních zařízení. Naopak ukončení platnosti opatření by zastavilo zotavování a vedlo by k pokračování a dokonce ještě ke zhoršení újmy, kterou tato situace výrobci v Unii způsobuje. Vážně by to ohrozilo životaschopnost výrobce v Unii a mohlo by to vést dokonce k jeho zániku, což by snížilo dodávky a hospodářskou soutěž na trhu.
3. ZÁJEM DOVOZCŮ
(142)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník dvaceti dovozcům, kteří nejsou ve spojení. Tři z nich odpověděli, že na trhu s dotčeným výrobkem již nepůsobí. Dva další dovozci na dotazník odpověděli. Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představovali 7 % celkového dotčeného dovozu.
(143)
Šetření ukázalo, že je velmi důležité mít různé dodavatele cyklamátu sodného. Dovozci se musí spoléhat jak na asijské, tak i na evropské zdroje dodávek, a to v zájmu kvality a zajištění potravin.
4. ZÁJEM UŽIVATELŮ
(144)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník třinácti potenciálním uživatelům, ale pouze dva z nich Komisi odpověděli.
(145)
Hlavní uživatelé dotčeného výrobku v Unii působí v potravinářském a nápojovém průmyslu a ve farmaceutickém průmyslu. Poptávka po dotčeném výrobku tudíž závisí na situaci v těchto odvětvích.
(146)
Uživatelé, kteří se zapojili do šetření, vykázali značná zisková rozpětí z prodeje výrobků, při jejichž výrobě se cyklamát sodný používá jako surovina. Účinek antidumpingového cla na jejich celkové náklady byl skutečně tak minimální (méně než 1 %), že na ně stávající opatření neměla neúměrně silný dopad.
5. ZÁJEM DODAVATELŮ
(147)
Dotazník byl zaslán osmi potenciálním dodavatelům, žádný z nich však Komisi neodpověděl. Z dostupných informací se zdá, že jejich obchodní portfolio související s cyklamátem sodným je dosti zanedbatelné. Další zhoršování situace jediného výrobce v Unii by však v každém případě mohlo mít určité nepříznivé - i když omezené - zprostředkované účinky na dodavatele surovin tomuto jedinému výrobci. Z těchto důvodů není neoprávněné se domnívat, že opatření by prospěla také dodavatelskému odvětví, jelikož by pomohla udržet na trhu jednoho z jeho zákazníků.
6. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ZÁJMU UNIE
(148)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se konstatuje, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Vzhledem k závěrům učiněným výše by měla být platná opatření vztahující se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny a Indonésie zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2929 90 00 (kód TARIC 2929900010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Stát
Společnost
Sazba cla
(EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Čínská lidová republika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Čínská lidová republika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473
Všechny ostatní společnosti
0,26
A999
Indonésie
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésie.
0,24
A502
Všechny ostatní společnosti
0,27
A999
3. V případech, kdy bylo zboží poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je proto skutečně zaplacená nebo splatná cena rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 tohoto článku, sníží o procento, které odpovídá rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. června 2010.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 492/2010,
annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET
(1)
Neuvosto otti käyttöön polkumyyntiä koskevan tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen 8 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Indonesiasta, molemmat yhdessä jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa.
2. TÄMÄ TUTKIMUS
2.1 TARKASTELUPYYNTÖ
(2)
Productos Aditivos SA, natriumsyklamaatin ainoa tuottaja unionissa, esitti 11 päivänä joulukuuta 2008 toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön.
(3)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
2.2 MENETTELYN VIREILLE PANEMINEN
(4)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla 10 päivänä maaliskuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3) asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.
2.3 TUTKIMUSAJANJAKSO
(5)
Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
3. TUTKIMUKSEN OSAPUOLET
(6)
Komissio ilmoitti virallisesti pyynnön esittäneelle unionin tuottajalle, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, Kiinan ja Indonesian tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille sekä asianomaisten maiden viranomaisille voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.
(7)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, mutta mikään taho ei toimittanut tällaista pyyntöä komissiolle.
(8)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa oleville Kiinan ja Indonesian vientiä harjoittaville tuottajille. Kaksi kiinalaista yritystä, jotka molemmat kuuluivat Hongkongissa sijaitsevaan Rainbow Rich Industrial Ltd -yritysryhmään, ja kaksi indonesialaista yritystä ilmoitti olevansa halukkaita toimimaan yhteistyössä ja vastasi polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen.
(9)
Kaksi muuta kiinalaista tuottajaa, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited, and Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, ilmoittautui. Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että nämä yritykset eivät harjoittaneet polkumyyntiä unionin markkinoilla. Tämän vuoksi Fang Da Food Additive (Shenzhen) ja Fang Da Food Additive (Yan Quan) eivät ole tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun kohteena.
4. SAATUJEN TIETOJEN TARKISTAMINEN
(10)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
4.1
VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT KIINASSA:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing
-
ja etuyhteydessä oleva yritys Rainbow Rich Industrial Ltd, Hongkong.
4.2
VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT INDONESIASSA:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3
UNIONIN TUOTANNONALAN TUOTTAJA:
-
Productos Aditivos SA, Espanja.
4.4
ETUYHTEYDETÖN TUOJA/KAUPPIAS:
-
Beneo Palatinit GmbH, Saksa.
4.5
KÄYTTÄJÄ
-
Schweppes International Ltd, Alankomaat.
5. ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE
(11)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella polkumyyntitullien käyttöönottoa Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa.
(12)
Perusasetuksen säännösten mukaisesti osapuolille asetettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
(13)
Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja lopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE
(14)
Tarkasteltavana oleva tuote tässä tarkastelussa on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta ja Indonesiasta peräisin oleva natriumsyklamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(15)
Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin ja tässä tarkastelussa vahvistettiin, natriumsyklamaatti on elintarvikkeiden lisäaineena käytettävä hyödyketuote, joka on sallittu Euroopan unionissa ja monissa muissa maissa vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien elintarvikkeiden ja juomien makeutusaineena. Sitä käytetään laajalti lisäaineena elintarviketeollisuudessa samoin kuin pöytäkäyttöön tarkoitettujen vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien makeutusaineiden tuotannossa. Lisäksi sitä käytetään vähäisessä määrin lääketeollisuudessa.
2. SAMANKALTAINEN TUOTE
(16)
Alkuperäisen tutkimuksen tavoin osoitettiin, että Kiinassa ja Indonesiassa tuotetulla ja unioniin myydyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin pyynnön esittäjän tuottamalla ja unionin markkinoilla myymällä tuotteella tai Indonesiassa tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella; Indonesia toimi myös vertailumaana vahvistettaessa Kiinalle normaaliarvoa.
(17)
Tämän vuoksi kaikkien näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. ALUSTAVAT HUOMIOT
(18)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. Mainitun artiklan mukaisesti tehdyissä tutkimuksissahan ei tarkastella markkinatalouskohtelua.
(19)
Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti käytettiin samoja yleisiä menetelmiä kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, edellyttäen että olosuhteet eivät olleet muuttuneet. Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämiseksi vakiokäytännön mukaisesti liiketoimiin sovellettiin otantaa käyttämällä tietoja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaiselta neljältä kuukaudelta, joista kukin oli vuosineljänneksen viimeinen kuukausi. Tulos varmennettiin analysoimalla myös eräitä muita liiketoimia. Mikään toimija ei vastustanut tätä toimintatapaa.
(20)
Eurostatin tietojen mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unioniin tuotiin tarkasteltavana olevaa tuotetta 3 000-5 000 tonnia. Siitä yli 90 prosenttia tuli Kiinasta ja loput Indonesiasta. Muista maista ei ilmoitettu käytännöllisesti katsottuna lainkaan tuontia.
2. POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUNUT TUONTI TUTKIMUSAJANJAKSON AIKANA
2.1 KIINA
2.1.1 Vertailumaa
(21)
Kiinan normaaliarvo vahvistettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti lukuun ottamatta niitä yrityksiä, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa.
(22)
Aiemmassa tutkimuksessa käytettiin Indonesiaa markkinatalousmaana, jonka perusteella määritettiin Kiinaa koskeva normaaliarvo.
(23)
Komissio ehdotti tätä valintaa vireillepanoilmoituksessa, eikä mikään osapuoli vastustanut sitä asetetussa määräajassa.
(24)
Indonesian hintojen katsottiin soveltuvan Kiinan hintojen kohtuulliseksi korvikkeeksi, koska Indonesiassa on kilpaillut kotimarkkinat, joilla tuonti Kiinasta on lisääntymässä ja joilla toimii ainakin kuusi tuottajaa. Lisäksi vaikuttaa siltä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotetaan vain unionissa, Kiinassa ja Indonesiassa. Tutkimuksessa ei ole tullut esiin vastakkaista näyttöä.
(25)
Sen vuoksi Indonesiaa on käytetty markkinataloutta toteuttavana vertailumaana tässä tarkastelussa.
2.1.2 Yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat
2.1.2.1 Alustavat huomiot
(26)
Kuten 8 kappaleessa todettiin, tarkastelussa toimi yhteistyössä kaksi tuottajaa, jotka kuuluvat samaan Hongkongissa sijaitsevaan Rainbow Rich Industries -yritysryhmään. Niiden osuus unioniin suuntautuvasta viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yli puolet. Jos ei oteta huomioon niiden yritysten tuotanto- ja myyntimääriä, jotka eivät olleet menettelyn kohteena, yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus Kiinan kokonaistuotannosta oli yli kolme neljäsosaa ja sen kapasiteetista lähes puolet. Unioniin suuntautuvan viennin osalta edustavuus oli yli 80 prosenttia. Näin kattavan yhteistyöasteen vuoksi yhteistyössä toimineilta viejiltä saatuja yksityiskohtaisia tietoja käytettiin pohjana arvioitaessa Kiinasta peräisin olevan vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä.
(27)
Yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vei merkittäviä määriä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun taas sen sisaryritys Jintian Enterprises (Nanjing) ei vienyt lainkaan EU:hun toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Jintian Enterprises (Nanjing) -yrityksen, jolla ei ollut vientiä, paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa kerätyistä tiedoista saatiin kuitenkin tarkempi kuva Kiinan tuotantokapasiteetista ja kotimarkkinoista, joilla kyseisellä yrityksellä on merkittävä markkinaosuus.
(28)
Tutkimuksen aikana yksi kiinalainen yritys väitti, että suurimmat kotimaiset tuottajat pitävät säännöllisiä kokouksia, joissa ne vahvistavat viitehinnan Kiinan kotimarkkinoilla. Näiden tuottajien hallitsevan aseman vuoksi järjestelyllä onnistutaan pitämään Kiinan kotimarkkinahinnat suhteellisen korkealla tasolla.
2.1.2.2 Normaaliarvo
(29)
Normaaliarvo Golden Time Enterprises (Shenzhen) -yritykselle laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden kyseisestä tuotelajista maksaman tai maksettavaksi tulevan kotimarkkinoiden kokonaismyynnin painotetun keskimääräisen hinnan perusteella.
2.1.2.3 Vientihinta
(30)
Union of Golden Time Enterprises (Shenzhen) -yrityksen vientihinta oli tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettavaksi tuleva asianmukaisesti oikaistu hinta, kun se myytiin EU:hun vietäväksi.
2.1.2.4 Hintavertailu
(31)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti ja tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintaan ja hintojen vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin kotimaan kuljetuskustannusten sekä merirahti-, vakuutus-, luotto-, käsittely- ja pakkauskustannusten huomioon ottamiseksi.
2.1.2.5 Polkumyyntimarginaali
(32)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti tuotelajikohtaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa samassa kaupan portaassa. Vertailun perusteella tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä alkuperäistä tutkimusta merkittävästi korkeammalla tasolla. Keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla oli yli 30 prosenttia Golden Time Enterprises -yrityksen osalta.
2.1.3 Muut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat
2.1.3.1 Alustavat huomiot
(33)
Kiinasta tulevan muun tuonnin osuus oli alle 5 prosenttia unionin kulutuksesta.
(34)
Komissio perusti muita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskevat päätelmänsä tutkimuksessa kerättyihin tietoihin ja virallisiin Eurostatin tilastoihin.
2.1.3.2 Normaaliarvo
(35)
Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten viejien normaaliarvo vahvistettiin yhteistyössä toimineiden indonesialaisten tuottajien riippumattomilta asiakkailta kotimarkkinoilla veloittamien keskimääräisten myyntihintojen perusteella.
2.1.3.3 Vientihinta
(36)
Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten viejien vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, perustana käytettiin Eurostatin tuontitilastoista saatuja keskimääräisiä cif-tuontihintojen unionin rajalla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
2.1.3.4 Hintavertailu
(37)
Muiden kiinalaisten viejien painotettua keskimääräistä vientihintaa verrattiin indonesialaisten tuottajien painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa.
(38)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kotimaan kuljetusten sekä merirahti-, vakuutus-, käsittely- ja pakkauskustannusten huomioon ottamiseksi. Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, oikaisut perustuivat kiinalaisen yhteistyössä toimineen viejän todennettuihin kustannuksiin.
2.1.3.5 Polkumyyntimarginaali
(39)
Polkumyyntimarginaaliksi laskettiin määrä, jolla 35 kappaleen mukaisesti laskettu normaaliarvo ylitti 36 kappaleessa vahvistetun vientihinnan. Näin saadut tulokset osoittivat, että polkumyyntikäytäntö jatkui selvästi toimenpiteiden voimassaolon aikana ja polkumyyntimarginaali oli yli 5 prosenttia.
2.1.4 Kiinasta peräisin olevaa polkumyyntiä koskevat päätelmät
(40)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että polkumyynti Kiinasta jatkui toimenpiteiden voimassaolon aikana.
2.2 INDONESIA
2.2.1 Alustavat huomiot
(41)
Kuten 8 kappaleessa todettiin, tarkastelussa toimi yhteistyössä kaksi tuottajaa, PT Golden Sari ja PT Tunggak Waru Semi. Niiden edustavuus unioniin suuntautuvan viennin osalta oli 40-60 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (4).
(42)
Komission keräämien tietojen mukaan Indonesiassa on ainakin neljä muuta tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajaa. Näiden tietojen mukaan yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus oli noin kolmannes Indonesian kokonaistuotannosta ja -kapasiteetista. Sen vuoksi indonesialaisten yhteistyöaste tässä tarkastelussa oli alhainen.
(43)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti kotimarkkinahintoja, muihin maihin suuntautuvan viennin hintoja sekä Indonesian tuotantoa ja kapasiteettia koskevat tiedot yhteistyöstä kieltäytyneiden indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta perustuvat parhaisiin käytettävissä oleviin tietoihin, myös valituksen tekijältä saatuihin ja julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. Asianomaisille indonesialaisille viranomaisille ilmoitettiin 18 artiklan soveltamisesta ja syistä siihen. Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet huomautuksia tältä osin.
(44)
Kahdesta yhteistyössä toimineesta tuottajasta vain yksi, PT Golden Sari, vei unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. PT Tunggak Waru Semi -yritykselle ei voitu vahvistaa polkumyyntimarginaalia, koska yrityksellä ei ollut vientiä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta sen tietoja käytettiin kuitenkin muun muassa tuotantoa, kapasiteettia ja kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä koskevien tietojen hankkimiseen, jotta saatiin tarkempi käsitys Indonesian koti- ja vientimarkkinoista.
2.2.2 Yhteistyössä toimineet indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat
2.2.2.1 Normaaliarvo
(45)
Normaaliarvo PT Golden Sari -yritykselle laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden kyseisestä tuotelajista maksaman tai maksettavaksi tulevan kotimarkkinoiden kokonaismyynnin painotetun keskimääräisen hinnan perusteella.
2.2.2.2 Vientihinta
(46)
PT Golden Sari -yrityksen vientihinta laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden unionissa maksaman tai maksettavaksi tulevan vientihinnan perusteella.
2.2.2.3 Hintavertailu
(47)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin painotettuun keskimääräiseen unioniin suuntautuvan viennin hintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa.
(48)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kansainvälisten ja kotimaisten rahtikustannusten sekä vakuutus-, pakkaus- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi.
2.2.2.4 Polkumyyntimarginaali
(49)
Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti, että PT Golden Sari -yritys ei harjoittanut polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
2.2.3 Muut indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat
2.2.3.1 Alustavat huomiot
(50)
Kuten 43 kappaleessa todettiin, Indonesian alhaisen yhteistyöasteen vuoksi yhteistyöstä kieltäytyneiden viejien polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti eli käytettävissä olevien tietojen perusteella.
2.2.3.2 Normaaliarvo
(51)
Normaaliarvoksi laskettiin kahdelle yhteistyössä toimineelle tuottajalle laskettu painotettu keskimääräinen normaaliarvo.
2.2.3.3 Vientihinta
(52)
Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, yhteistyöstä kieltäytyneiden indonesialaisten tuottajien vientihinnan määrittämisen perustana käytettiin Eurostatin tuontitilastoista saatua keskimääräistä cif-tuontihintaa unionin rajalla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
2.2.3.4 Hintavertailu
(53)
Näin saatua Indonesiasta unioniin suuntautuvan viennin keskimääräistä painotettua hintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon, joka oli vahvistettu yhteistyössä toimineille indonesialaisille tuottajille.
(54)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kansainvälisten ja kotimaisten rahtikustannusten sekä vakuutus-, käsittely-, pakkaus- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi.
2.2.3.5 Polkumyyntimarginaali
(55)
Normaaliarvon ja vientihintojen vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaaliksi todettiin lähes 30 prosenttia laskettuna prosentteina cif-vientihinnasta unionin rajalla.
2.2.4 Indonesiasta peräisin olevaa polkumyyntiä koskevat päätelmät
(56)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että merkittävä osa indonesialaisista tuottajista jatkoi polkumyyntiä toimenpiteiden voimassaolon aikana.
3. TUONNIN KEHITYS SIINÄ TAPAUKSESSA, ETTÄ TOIMENPITEET KUMOTAAN
(57)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, toistuisiko polkumyynti todennäköisesti, jos Kiinaa ja Indonesiaa koskevien toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(58)
Vahvistaakseen polkumyynnin todennäköisen toistumisen, jos toimenpiteet kumotaan, komissio tarkasteli käytettävissä olevia tietoja viejien olosuhteista ja markkinaoloista. Analyysi perustui ensisijaisesti yhteistyössä toimineiden tuottajien kyselylomakevastauksiin, jotka todennettiin paikan päällä tapahtuneissa tarkastuksissa. Käytössä oli myös muita tietolähteitä, kuten Eurostatin tuontitilastot ja asianomaisten maiden viralliset vienti- ja markkinatilastot.
3.1 KIINA
3.1.1 Alustavat huomiot
(59)
Kuten 26 kappaleessa todettiin, yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus Kiinan tuotannosta oli yli kolme neljännestä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Korkean yhteistyöasteen vuoksi päätettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voitiin kerätä luotettavaa tietoa suoraan vientiä harjoittavilta tuottajilta. Yleisemmin Kiinan kotimarkkinoita koskevia tietoja on kerätty molemmilta tarkastetuilta tuottajilta.
(60)
On siis muistettava, että tutkimuksen mukaan tarkastelun kohteena olevien kiinalaisten yritysten harjoittama polkumyynti jatkui tasolla, joka on huomattavasti korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu taso.
3.1.2 Käyttämätön kapasiteetti ja varastot
(61)
Komission tutkimuksen aikana keräämien tietojen mukaan tarkastelun kohteena olevien yritysten vapaasti käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa on moninkertaisesti unionin markkinoiden kokoinen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan kotimarkkinakulutus ei todennäköisesti ota vastaan merkittävässä määrin tätä ylimääräistä kapasiteettia.
(62)
Yksi kiinalainen tuottaja väitti, että se oli aikeissa vähentää tuotantokapasiteettiaan merkittävästi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Tästä ei kuitenkaan toimitettu mitään konkreettista näyttöä. Vaikka tämä teoreettisesti voisikin johtaa vähennyksiin Kiinan kapasiteetissa, se kuitenkin kannustaisi muita kiinalaisia tuottajia lisäämään oman vapaasti käytettävissä olevan kapasiteettinsa hyödyntämistä Kiinan vientiin ilmaantuvan aukon täyttämiseksi.
(63)
Lisäksi muiden kolmansien maiden markkinoiden kyky ottaa vastaan kiinalaisen tuonnin merkittäviä lisämääriä on rajallinen. Monet suuret maat eivät ensinnäkään tuo tarkasteltavana olevaa tuotetta sääntelysyistä (mm. Yhdysvallat, Intia, Japani, Meksiko, Etelä-Korea ja koko Lähi-itä). Tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen mukaan myöskään muut kookkaat natriumsyklamaatin markkina-alueet (Etelä-Amerikka, Etelä-Afrikka ja Aasia) eivät todennäköisesti kasva merkittävästi tulevina vuosina. Sen vuoksi unionin markkinat säilyvät edelleen tuotteen keskeisenä myyntialueena ja ovat houkuttelevia kokonsa lisäksi myös siksi, että niillä on tunnetut ja vakiintuneet jakelukanavat tuotteen tuontia varten.
(64)
Lopuksi tarkasteltiin, voitaisiinko liikakapasiteetti kanavoida muiden tuotteiden valmistukseen kyseisissä yrityksissä. Tämä ei kuitenkaan olisi todennäköistä, koska tarkastetut tuottajat eivät valmista muita tuotteita merkittäviä määriä, eikä ole mitään näyttöä siitä, että muut kiinalaiset natriumsyklamaatin tuottajat voisivat helposti siirtyä muiden tuotteiden tuotantoon.
(65)
Edellä esitetty osoittaa, että jos toimenpiteet kumotaan, suuret vientimäärät Kiinasta unioniin jatkuvat todennäköisesti.
3.1.3 Unionin ja Kiinan kotimarkkinoiden hintojen suhde
(66)
Komissio havaitsi, että Kiinasta peräisin olevat suuret tuontimäärät tulivat unioniin hinnoilla, jotka olivat alemmat kuin Kiinan kotimarkkinahinnat. Tämän tuonnin myyntihintoja on pidettävä viitehintana unionissa, kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin taso ja markkinaosuus: muiden kiinalaisten viejien, jotka haluavat myydä markkinoilla merkittäviä määriä, on mitä todennäköisimmin mukauduttava näihin alhaisiin hintoihin ja siten ryhdyttävä harjoittamaan polkumyyntiä.
3.1.4 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja Kiinan kotimarkkinoiden hintojen suhde
(67)
Komissio vertasi Kiinan kolmansiin maihin suuntautuvan viennin todennettuja hintoja Kiinan todennettuihin kotimarkkinahintoihin tutkiakseen tarkemmin kiinalaisten viejien hinnoittelukäyttäytymistä, jos toimenpiteet lakkautettaisiin.
(68)
Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen havaittiin olevan johdonmukaisesti alempia kuin kotimarkkinahintojen ja yhdenmukaisia EU:hun suuntautuvan viennin hintojen kanssa, mikä korostaa polkumyyntikäytösmallia, joka vaikuttaa olevan rakenteellista tällä sektorilla Kiinassa.
3.1.5 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason suhde
(69)
Komissio vertasi Kiinan kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja unionissa valitseviin hintoihin määrittääkseen, kannustaisiko toimenpiteiden lakkauttaminen siirtämään vientiä unioniin.
(70)
Kiinan vientihinnat kolmansiin maihin vastasivat yleisesti hintatasoa unionissa. Tämä vahvistaa sen, että kiinalaiset viejät eivät todennäköisesti siirrä vientiä pois EU:sta muille markkinoille.
3.1.6 Kiinaa koskevat päätelmät
(71)
Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoittaa, että tarkastelun kohteena olevat viejät ovat edelleen vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta erittäin merkittäviä määriä unioniin polkumyyntihinnoin. Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin tapahtuu myös polkumyyntihinnoin, mikä korostaa tällaisen käyttäytymisen rakenteellista mallia. Kiinan kotimarkkinahinnat ovat korkeat, eikä ole mitään merkkejä siitä, että ne laskisivat lähitulevaisuudessa. Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, muiden mittavien markkinoiden puute tällaiselle kapasiteetille sekä EU:n markkinoiden houkuttelevuus, kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on näin ollen kannustin suunnata jopa suurempia määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.
(72)
Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Kiinasta todennäköisesti jatkuu tai toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
3.2 INDONESIA
3.2.1 Alustavat huomiot
(73)
Kuten 42 kappaleessa selitettiin, yhteistyössä toimineet tuottajat edustavat vähemmistöä Indonesian tuotannosta ja kapasiteetista, minkä vuoksi on sovellettu 18 artiklaa.
(74)
On myös muistettava, että tutkimuksen mukaan indonesialaiset yhteistyöstä kieltäytyneet tuottajat ovat jatkaneet polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
3.2.2 Käyttämätön kapasiteetti ja varastot
(75)
Tarkastelussa vahvistettiin, että vapaasti käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti Indonesiassa on yli kolme neljännestä unionin markkinoiden koosta. Vaikka yhteistyössä toiminutta viejää ei otettaisi huomioon, jäljellä oleva vapaasti käytettävissä oleva kapasiteetti olisi edelleen lähes puolet unionin markkinoista. Indonesian viralliset tilastot osoittavat, että indonesialaiset tuottajat vaikuttavat menettävän markkinaosuuksia kiinalaisten kilpailijoiden aggressiivisen hinnoittelupolitiikan vuoksi sekä kotimarkkinoilla että kansainvälisillä markkinoilla. Sen vuoksi on todennäköistä, että Indonesian vapaasti käytettävissä oleva kapasiteetti kasvaa entisestään lähitulevaisuudessa.
(76)
Tutkimuksessa tarkasteltiin, voisivatko kolmannet maat ottaa vastaan Indonesiassa vapaasti käytettävissä olevan kokonaiskapasiteetin, mutta kuten 63 kappaleessa pääteltiin, kolmansien maiden markkinoiden ei odoteta merkittävässä määrin ottavan vastaan käytettävissä olevaa liikakapasiteettia. Tarkasteltiin myös, voisivatko kotimarkkinat ottaa vastaan liikakapasiteetin. Kuten edellä on todettu, Indonesian virallisten tietojen mukaan indonesialaisten tuottajien markkinaosuus kotimarkkinoilla on kuitenkin kutistumassa kiinalaisen tuonnin paineesta. Lopuksi tarkasteltiin mahdollisuutta vaihtaa tuotantoa muihin samankaltaisiin tuotteisiin: 64 kappaleessa esitetyistä samoista syistä ei ole todennäköistä, että liikakapasiteettia voitaisiin hyödyntää tällä tavoin.
(77)
Päätelmänä voidaan todeta, että laaja (ja kasvava) käytettävissä oleva kapasiteetti Indonesiassa suunnattaisiin merkittävässä määrin unioniin, jos toimenpiteet kumotaan.
3.2.3 Unionin ja Indonesian kotimarkkinoiden hintojen suhde
(78)
Hinnat Indonesian kotimarkkinoilla ovat korkeammat kuin unionin markkinoilla siitä huolimatta, että kiinalainen vienti aiheuttaa kasvavaa painetta Indonesian markkinoilla. Kun otetaan huomioon Kiinasta unioniin tulevan tuonnin alhaiset hinnat näinkin homogeenisen tuotteen osalta, nämä hinnat ovat viitehintoja, joihin indonesialaiset viejät kaiken todennäköisyyden mukaan mukautuisivat ja ryhtyisivät näin olleen harjoittamaan polkumyyntiä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämä koskee sekä yhteistyössä toimivia että yhteistyöstä kieltäytyneitä viejiä.
(79)
Jos toimenpiteet lakkautettaisiin vain Indonesian eikä Kiinan osalta, tämä tekisi unionin markkinoista vieläkin houkuttelevammat indonesialaisille tuottajille hintanäkökulmasta. Ilman polkumyyntitulleja indonesialaiset viejät voisivat kohottaa hintojaan ja hyödyntää kiinalaisten viejien edelleen maksamaa polkumyyntitullia. On vielä lisättävä, että alkuperäisessä tutkimuksessa, jossa kiinalaisten ja indonesialaisten viejien hintatasojen ja hintaerojen tilanne oli samanlainen, indonesialaiset veivät merkittäviä määriä EU:hun.
(80)
On myös huomautettava, että vienti Indonesiasta EU:hun on jatkuvasti vähentynyt toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, mikä vahvistaa päätelmää, jonka mukaan indonesialaiset viejät eivät pysty tai eivät ole halukkaita myymään merkittäviä määriä EU:n markkinoilla muilla kuin polkumyyntihinnoilla.
3.2.4 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja Indonesian kotimarkkinoiden hintojen suhde
(81)
Yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien todennettujen vientihintojen kolmansiin maihin on havaittu olevan korkeammat kuin Indonesian kotimarkkinahinnat.
(82)
Yhteistyöstä kieltäytyneistä viejistä ei saatu yksilöllisiä tietoja tutkimuksen aikana. Saatavilla olevat Indonesian viralliset tilastot, jotka koskevat Indonesian kokonaisviennin keskimääräisiä hintoja, vaikuttavat epätarkoilta absoluuttisesti tarkasteltuina, ja niissä liioitellaan vientihintoja erittäin merkittävässä määrin. Samoista tilastoista voidaan kuitenkin päätellä, että vientihinnat kolmansiin maihin vaikuttavat alemmilta kuin vientihinnat unioniin. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että ainakin merkittävä osa Indonesian viennistä kolmansiin maihin tapahtuu polkumyynnillä. Joka tapauksessa Indonesian vientitilastot osoittavat vientimäärien jyrkän laskun, mikä korostaa sitä, että nykyisillä hintatasoilla indonesialaiset viejät kärsivät kilpailusta Kiinan kanssa.
3.2.5 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja unionin hintojen suhde
(83)
Yhteistyössä toimineen tuottajan vientihinnat kolmansiin maihin olivat yleisesti unionin hintatasoa korkeammat. Muiden indonesialaisten tuottajien osalta käytettävissä olevat Indonesian viralliset tilastot viittaavat kuitenkin päinvastaiseen tilanteeseen. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että merkittävä osa indonesialaisista viejistä harjoittaa polkumyyntiä myös viedessään kolmansiin maihin.
(84)
Unioniin ja muualle suuntautuvan viennin hintaero tuo selvästi esiin indonesialaisten viejien kannustimen suunnata vientiä unioniin. Tämä päätelmä vahvistuu, jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden annetaan raueta.
3.2.6 Indonesiaa koskevat päätelmät
(85)
Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoitti, että vienti Indonesiasta unioniin ja kolmansiin maihin on tapahtunut merkittävässä määrin polkumyyntihinnoin, mikä korostaa polkumyyntikäyttäytymisen rakenteellista mallia. Kun otetaan huomioon indonesialaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, muiden mittavien markkinoiden puute tällaiselle kapasiteetille sekä EU:n markkinoiden houkuttelevuus, indonesialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on näin ollen kannustin suunnata suuria määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.
(86)
Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Indonesiasta todennäköisesti jatkuu tai toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
4. TOIMENPITEISTÄ ILMOITTAMISEN JÄLKEEN SAADUT HUOMAUTUKSET
(87)
Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet mitään kommentteja annetussa määräajassa, kun niille ilmoitettiin, että perusasetuksen 18 artiklaa voidaan soveltaa yhteistyöstä kieltäytyneisiin tuottajiin. Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen Indonesian viranomaiset sekä yksi yhteistyössä toimineista Indonesian tuottajista kuitenkin väittivät, että kaksi yhteistyössä toimivaa indonesialaista tuottajaa edustavat merkittävää osaa Indonesian tuotannonalasta. Osapuolet väittivät, että sen vuoksi Indonesian yhteistyöastetta olisi pidettävä merkittävänä eikä 18 artiklaa pitäisi soveltaa. Lisäksi edellä mainitut osapuolet väittivät, että koska useat indonesialaiset tuottajat eivät vieneet unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ne eivät pystyneet toimimaan yhteistyössä. Lopuksi ne vielä väittivät, että koska yksi yhteistyössä toimineista tuottajista edustaa erittäin suurta osaa Indonesian viennistä, yhteistyössä toimineiden tuottajien pitäisi katsoa edustavan Indonesian vientiä, ja toimenpiteet pitäisi lakkauttaa Indonesian osalta, koska yrityksen ei havaittu harjoittavan polkumyyntiä.
(88)
On syytä selventää, että yhteistyössä toimineisiin tuottajiin ei ole sovellettu 18 artiklaa vaan niiden tiedot on otettu täysimääräisesti huomioon tutkimuksen aikana. Koska muilta indonesialaisilta tuottajilta ei saatu tietoja, komission yksiköillä ei ollut muuta mahdollisuutta kuin soveltaa niihin 18 artiklaa ja käyttää parhaita käytettävissä olevia tietoja. Voidakseen arvioida polkumyynnin jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa komission yksiköiden on myös arvioitava viejämaan tuotannonalan kokonaistilanteeseen liittyviä tekijöitä, kuten kotimarkkinakapasiteettia, -tuotantoa ja -hintaa sekä vientiä kolmansiin maihin.
(89)
Koska yhteistyöstä kieltäytyneet indonesialaiset tuottajayritykset edustavat suurta osaa Indonesian tuotannonalasta sekä unioniin suuntautuvan viennin että tuotannon ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin osalta, komissio vahvistaa, että yhteistyöstä kieltäytyneisiin Indonesian tuottajiin sovelletaan 18 artiklaa 43 kappaleessa esitetyn mukaisesti.
(90)
Pyynnöstä poistaa indonesialaisia viejiä koskevat toimenpiteet voidaan todeta, että Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet tietoja, jotka olisivat muuttaneet komission päätelmät yhteistyössä toimineen viejän edustavuudesta, joka oli 40-60 prosenttia Indonesian kokonaisviennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kuten 41 kappaleessa todettiin. Näin ollen vaikka yhteistyössä toiminut viejä ei harjoittanutkaan polkumyyntiä, tämän ei voitu katsoa edustavan Indonesian koko vientiä. Muu Indonesian vienti on tapahtunut polkumyyntihinnoin, kuten 55 kappaleessa todettiin. Sen vuoksi vahvistetaan päätelmä, jonka mukaan indonesialaisen viennin kyseinen osa tapahtui edelleen polkumyynnillä. Lisäksi vaikka polkumyynti ei enää jatkuisikaan se ei itsessään ole riittävä syy lakkauttaa polkumyyntitoimenpiteitä, jos toistumisen todennäköisyys on vahvistettu, kuten tässä päättymistä koskevassa tarkastelussa. Päätelmänä voidaan siis todeta, että pyyntöä lakkauttaa toimenpiteet, koska yhteistyössä toiminut indonesialainen viejä ei harjoittanut polkumyyntiä, ei voitu hyväksyä.
(91)
Indonesian viranomaiset ja yksi indonesialainen yhteistyössä toiminut tuottaja pyysivät myös, että Indonesian kokonaisvientiä unioniin koskevat luvut julkaistaisiin kokonaan. On kuitenkin muistettava, että näiden tietojen indeksointi (ks. 41 kappaleen alaviite) oli tarpeen, jotta voitiin suojata indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan liiketoiminnan kannalta arkaluonteiset tiedot. Markkinoiden pienuus ja osapuolten vähäinen määrä oikeuttavat lukujen indeksoinnin. On siis perusteltua säilyttää luottamuksellisuus, eikä pyyntöä julkaista Indonesian kokonaisvientiä unioniin koskevat luvut voida hyväksyä.
5. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN JA/TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYTTÄ KOSKEVA PÄÄTELMÄ
(92)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että tämän tarkastelun kohteena olevista molemmista maista peräisin oleva polkumyynti todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan.
D. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(93)
Natriumsyklamaattia valmistaa unionissa ainoastaan pyynnön esittänyt tuottaja, Productos Aditivos SA. Yrityksen katsotaan tämän vuoksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
2. UNIONIN KULUTUS
(94)
Unionin kulutus määritettiin laskemalla yhteen Eurostatin tilastoissa ilmoitettu tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen tuonnin määrä sekä unionin tuotannonalan todennetun myynnin kokonaismäärä unionin markkinoilla. Kun otetaan huomioon, että tiedot on saatu kahdesta lähteestä ja että pyynnön esittäjän myyntiä koskevat tiedot olisi pidettävä salassa, kulutuksen kehitys on esitetty jäljempänä indeksoituna.
(95)
Natriumsyklamaatin kulutus unionissa oli 5 000-7 000 tonnia tarkastelujaksolla. Se kohosi 6 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä ja 15 prosenttia vuosien 2006 ja 2007 välillä ja putosi 18 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 1
Unionin kulutus
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Indeksi
100
106
122
103
3. ASIANOMAISISTA MAISTA TULEVA TUONTI
3.1 KUMULOINTI
(96)
Komissio tutki, olisiko asianomaisista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksia arvioitava perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädettyjen arviointiperusteiden mukaan kumulatiivisesti. Kyseisessä artiklassa säädetään, että kahdesta tai useammasta maasta, joita tarkastellaan polkumyyntitutkimuksessa samanaikaisesti, tulevan tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, jos a) kustakin maasta tulevan tuonnin osalta määritetty polkumyyntimarginaali on perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määritettyä vähimmäistasoa suurempi eikä yhdestäkään maasta tulevan tuonnin määrä ole vähäpätöinen ja b) tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja unionin samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset.
(97)
Tältä osin todettiin ensiksi, että kummallekin asianomaiselle maalle vahvistetut polkumyyntimarginaalit ovat vähimmäistasoa korkeammat. Lisäksi kustakin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ei ollut vähäpätöinen perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tuontimäärät Kiinasta ja Indonesiasta olivat itse asiassa noin 50 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tuontimäärää laskettaessa ei ole otettu huomioon muutoin kuin polkumyynnillä tapahtunutta tuontia.
(98)
Tutkimus osoitti lisäksi, että kilpailuedellytykset sekä polkumyynnillä tuotavien tuotteiden välillä että polkumyynnillä tuotavien tuotteiden ja samankaltaisen unionin tuotteen välillä olivat samanlaiset. Todettiin, että asianomaisten maiden tuottama tai myymä natriumsyklamaatti ja unionin tuotannonalan tuottama tai myymä natriumsyklamaatti kilpailevat keskenään alkuperästään riippumatta, koska niiden perusominaisuudet ovat samanlaiset, ne ovat käyttäjien kannalta keskenään vaihdettavissa ja ne myydään samojen jakelukanavien kautta. Toimenpiteiden kohteena olevaan Kiinasta tulevaan tuontiin ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin liittyvät hinnat olivat samaa suuruusluokkaa. Lisäksi verrattaessa näitä hintoja samassa kaupan portaassa niiden havaittiin alittavan unionin tuotannonalan hinnat.
(99)
Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt kriteerit täyttyivät toimenpiteiden kohteena olevan Kiinasta tulevan tuonnin sekä polkumyynnillä Indonesiasta tulevan tuonnin osalta ja että tämän tuonnin vaikutuksia olisi arvioitava kumulatiivisesti.
3.2 POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUVAN TUONNIN MÄÄRÄ JA MARKKINAOSUUS
(100)
Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kehitys ja markkinaosuus tarkastelujaksolla oli seuraavanlaista:
Taulukko 2
Polkumyyntituonti yhteensä
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Indeksi
100
109
198
195
Taulukko 3
Polkumyyntituonnin markkinaosuus
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Indeksi
100
103
161
189
(101)
Polkumyyntituonnin määrä samoin kuin markkinaosuus lähes kaksinkertaistuivat tarkastelujaksolla.
3.3 TARKASTELTAVANA OLEVAN TUOTTEEN TUONNIN HINTAKEHITYS JA HINNOITTELU
3.3.1 Hintojen kehitys
(102)
Kyseisistä maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:
Taulukko 4
Polkumyyntituonnin keskimääräiset hinnat
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Indeksi
100
103
104
99
(103)
Taulukon 4 tiedot saatiin käytettävissä olevista tilastoista, myös Eurostatista. Unioniin suuntautuvan tuonnin hintojen yleisenä suuntauksena oli nousu vuoteen 2007 asti ja sen jälkeen lasku tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alle vuoden 2005 tasojen.
3.3.2 Hintojen alittavuus
(104)
Hintojen alittavuuden määrittämiseksi komissio käytti analyysinsä perustana tarkkoja tietoja, jotka yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimittivat tutkimuksen aikana. Niiden kiinalaisten ja indonesialaisten yritysten, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, hintojen alittavuus määritettiin Eurostatin tietojen perusteella.
(105)
Hinnan alittavuuden laskemisessa noudatettiin samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Vientiä harjoittavien tuottajien tuontihintoja, polkumyyntitullit mukaan luettuna, verrattiin unionin tuotannonalan hintoihin vastaavien tuotelajien painotettujen keskiarvojen perusteella tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Unionin tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja niitä verrattiin tuonnin cif-hintoihin unionin rajalla, joihin oli lisätty polkumyyntitullit ja tullimaksut. Hintavertailu tehtiin samassa kaupan portaassa; hintoja oikaistiin tarvittaessa, kun niistä oli ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset.
Taulukko 5
Hinnan alittavuus
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Kiina:
-
Golden Time
21,6 %
-
Muut yritykset
3,2 %
Indonesia:
-
Muut yritykset
18,7 %
4. TUONTI MUISTA MAISTA
Tuonti muista kolmansista maista oli lähes olematonta (alle 50 tonnia vuodessa) tarkastelujaksolla, eikä sillä näin ollen voinut olla mitään vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
5. UNIONIN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILANNE
(106)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.
(107)
Liiketietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi unionin tuotannonalaa koskevat tiedot täytyi esittää indeksoidussa muodossa.
5.1 TUOTANTO, TUOTANTOKAPASITEETTI JA KAPASITEETIN KÄYTTÖASTE
(108)
Unionin tuotannonalan tuotanto väheni 13 prosenttia vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Koska kapasiteetti säilyi samaan aikana ennallaan, kapasiteetin käyttöaste laski 10 prosenttia tuotannon kehittymisen mukaisesti.
Taulukko 6
Indekseinä
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Tuotantokapasiteetti
100
100
100
100
Tuotantomäärä
100
106
88
87
Kapasiteetin käyttöaste
100
106
88
87
5.2 MYYNTI UNIONISSA
(109)
Taulukon 7 tiedot osoittavat unionin tuotannonalan myyntimäärien selvän laskun. Tilannetta korostaa vielä se, että kokonaiskulutus (ks. taulukko 1) kasvoi 3 prosenttia samalla kaudella. Unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi huomattavasti vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kiinasta ja Indonesiasta tulevan kumuloidun polkumyyntituonnin markkinaosuudet sen sijaan kasvoivat (ks. 100 kappale) jatkuvasti tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonala kohotti yksikkömyyntihintaansa myyntimäärän laskemisen vuoksi. Yksikköhintojen kohottamisesta huolimatta unionin tuotannonalalle aiheutui silti tappioita natriumsyklamaatin myynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 7
Indekseinä
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Myynnin määrä
100
93
81
72
Markkinaosuus
100
88
66
70
Yksikkömyyntihinta
100
100
108
123
5.3 VARASTOT
(110)
Unionin tuottajan varastojen taso vaihteli merkittävästi vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä ja putosi lähes puoleen tarkastelujaksolla.
Taulukko 8
Indeksi
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Varastot (tonnia)
100
113
29
53
5.4 KANNATTAVUUS
(111)
Yleisestä hienoisesta kohenemisesta huolimatta unionin tuotannonalan kannattavuus oli jatkuvasti negatiivista koko tarkastelujakson ajan.
5.5 TYÖLLISYYS, TUOTTAVUUS JA PALKAT
(112)
Yhteisön tuotannonalan työllisyys laski tarkastelujakson aikana 19 prosenttia. Tuottavuus työntekijää kohden (määritettiin jakamalla tuotettu tuotemäärä tonneina työntekijöiden lukumäärällä) kohosi. Keskimääräiset kustannukset työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujakson aikana 5 prosenttia.
Taulukko 9
Indekseinä
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Työllisyys
100
88
91
81
Kustannukset/työntekijä
100
99
81
105
Tuottavuus/työntekijä
100
121
97
107
5.6 INVESTOINNIT JA INVESTOINTIEN TUOTTO
(113)
Investoinnit vähenivät lähes puoleen tarkastelujaksolla, mikä osoittaa unionin tuottajan yleistä negatiivista tilannetta. Investointien tuotto, joka ilmaistaan ainoan unionin tuottajan nettovoiton ja käyttöomaisuuden kirjanpitoarvon välisenä suhteena, heijastaa kannattavuuden suuntausta. Se putosi tarkastelujaksolla jyrkästi, lähes 80 prosenttia.
Taulukko 10
Indekseinä
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Investoinnit
100
44
7
53
Investointien tuotto
100
54
20
21
5.7 KASSAVIRTA JA PÄÄOMAN SAANTI
(114)
Unionin tuotannonalan kassavirtaa voitiin arvioida ainoastaan suhteessa unionin tuotannonalan kokonaistoimintaan. Se oli lievästi positiivinen vuonna 2005 mutta heikkeni myöhemmin ja muuttui negatiiviseksi lopun tarkastelukauden aikana. Unionin tuotannonalan oli myös vaikeampi saada pääomaa tarkastelujaksolla aiheutuneiden tappioiden vuoksi.
5.8 POLKUMYYNNIN LAAJUUS
(115)
Polkumyynti jatkui molemmista asianomaisista maista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla; poikkeuksena oli yhteistyössä toiminut indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja. Kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan viennin kokonaismäärä ja polkumyyntituonnin hinnat, vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.
5.9 TOIPUMINEN AIEMMASTA POLKUMYYNNISTÄ
(116)
Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevat polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Tällä kaudella unionin tuottajien tilanteessa havaittiin vain osittaista elpymistä, kuten edellä on selvitetty.
5.10 VAHINKOA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(117)
Kiinasta ja Indonesiasta alhaisin hinnoin tuleva tuonti unionin markkinoille lisääntyi merkittävästi. Jotkin unionin tuotannonalan vahinkoindikaattorit osoittavat elpymisen merkkejä kun taas toiset ovat kehittyneet negatiivisesti.
(118)
Kun otetaan huomioon ainoan unionin tuottajan kaiken kaikkiaan heikentynyt tilanne ja Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin laajuus sekä havaittu merkittävä hintojen alittavuus, katsotaan, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa.
6. ASIANOMAISISTA MAISTA POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUVAN TUONNIN JA MUIDEN TEKIJÖIDEN VAIKUTUS
6.1 ASIANOMAISISTA MAISTA POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUVAN TUONNIN VAIKUTUS
(119)
Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kumuloitu määrä ja markkinaosuus on lähes kaksinkertaistunut tarkastelujaksolla, kuten 100 kappaleessa todettiin. Molempien maiden osalta havaittiin myös merkittävää hintojen alittavuutta. Kun otetaan huomioon selvä ajallinen yhteys unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisen ja Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan kumulatiivisen tuonnin merkittävän lisääntymisen välillä, tuonti on aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti on lisännyt asemaansa EU:n markkinoilla ja vallannut merkittävän markkinaosuuden, joka aiemmin oli unionin tuottajan hallussa.
6.2 MUIDEN TEKIJÖIDEN VAIKUTUS
(120)
Komissio tutki, voisiko muilla tiedossa olevilla tekijöillä kuin polkumyyntituonnilla olla vaikutusta unionin tuottajalle aiheutuvaan vahinkoon, jotta voitaisiin varmistaa, että tällaisten tekijöiden mahdollisesti aiheuttamia vahinkoja ei katsottaisi polkumyyntituonnista johtuviksi.
6.2.1 Kiinasta ja Indonesiasta tulevan muun kuin polkumyyntituonnin vaikutus
(121)
Kiinasta ja Indonesiasta muutoin kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä laski jatkuvasti tarkastelujaksolla. Tuonnin hinnat olivat jatkuvasti korkeammat kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin. Tällä perusteella muutoin kuin polkumyynnillä Kiinasta ja Indonesiasta tuleva tuonti ei ole aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa.
6.2.2 Toimintakyky vientimarkkinoilla
(122)
Unionin tuottajan vientimyynti EU:n ulkopuolelle oli alle 25 prosenttia sen kokonaismyynnistä. Vientimyynnin kannattavuus parani tarkastelujaksolla, toisin kuin unionin sisäisen myynnin, eikä se ole sen vuoksi voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
6.2.3 Raaka-aineiden hintavaihtelut
(123)
Natriumsyklamaatin raaka-aineiden hintavaihteluilla on saattanut olla joitakin negatiivisia vaikutuksia unionin tuotannonalan suorituskykyyn. Se ei kuitenkaan ole riittävää poistamaan syy-yhteyttä aiheutuneen vahingon ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin väliltä. Raaka-aineiden hinnanvaihteluiden olisi pitänyt vaikuttaa polkumyyntituontiin samassa suhteessa kuin unionin tuottajan kustannuksiin, koska ne liittyvät tiiviisti öljyn ja urean hintoihin.
6.2.4 Kulutusmallien muutokset
(124)
Uusien tuotteiden markkinoille tulon myötä tapahtuneilla kulutusmallien muutoksilla ei ollut huomattavaa vaikutusta natriumsyklamaatin kulutukseen. Vaikuttaa siltä, että natriumsyklamaatti ja uudet tuotteet eivät ole keskenään korvattavissa.
6.3 PÄÄTELMÄT
(125)
Näillä perusteilla päätellään, että Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle eivätkä muut tekijät poistaneet tätä syy-yhteyttä.
E. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. ENNAKOITUJEN MÄÄRIEN JA HINTOJEN VAIKUTUKSET UNIONIN TUOTANNONALAN TILANTEESEEN, JOS TOIMENPITEET KUMOTAAN
(126)
Tarkastelun kohteena olevista maista tulevaa tuontia arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen määrittämiseksi, oliko vahingon jatkuminen todennäköistä.
(127)
Selvitettäessä voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalaan tarkasteltiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyden osalta seuraavia tekijöitä yhdessä edellä esitettyjen seikkojen kanssa.
1.1 KIINA
(128)
Tarkastelun kohteena olevien viejien harjoittama vienti Kiinasta jatkui polkumyyntihinnoin, kuten 40 kappaleessa todettiin. Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin vaikuttaa myös tapahtuvan polkumyyntihinnoin, mikä osoittaa tällaisen käyttäytymisen rakenteellista mallia.
(129)
Kiinan käyttämätöntä kapasiteetti koskeva analyysi osoitti, että tarkastelun kohteena olevilla kiinalaisilla yrityksillä on vapaana käytettävissä olevaa tuotantokapasiteettia monikertaisesti unionin markkinoiden kokoon nähden (ks. 61 kappale). Lisäksi muiden kolmansien maiden markkinoiden kyky ottaa vastaan kiinalaisen tuonnin merkittäviä lisämääriä on rajallinen (ks. 63 kappale). Sen vuoksi kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin suunnata suuria vientimääriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan (ks. 65 kappale).
(130)
Polkumyynnin ja hinnan alittavuuden merkittävät tasot osoittavat, että unioniin suuntautuva vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin, jotka olisivat merkittävästi alle unionin tuottajan hintojen ja kustannusten.
(131)
Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus olisi sellainen, että se voisi pahentaa unionin tuotannonalan jo nyt heikkoa tilannetta. Tällainen tilanne johtaisi mitä todennäköisimmin unionin tuotannonalan uusiin hintojen alennuksiin ja/tai vieläkin alhaisempaan tuotantoon ja myyntiin. Unionin tuotannonalan taloudellinen asema heikkenisi entisestään ja johtaisi vahingon pahenemiseen. Tällainen kehitys todennäköisesti lakkauttaisi unionin ainoan tuottajan toiminnan.
1.2 INDONESIA
(132)
Tutkimuksen mukaan polkumyynti Indonesiasta jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimus osoitti myös, että Indonesiassa vapaasti käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti on yli kolme neljännestä unionin markkinoiden koosta ja todennäköisesti kasvaa vielä suuremmaksi lähitulevaisuudessa (ks. 75 kappale). Koska ei ole mitään merkkejä siitä, että muiden kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat ottaa vastaan tämän liikakapasiteetin, tämä saattaa lisätä alhaisin hinnoin tapahtuvaa vientiä unioniin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(133)
Kuten Kiinankin tapauksessa, polkumyynnin ja hinnan alittavuuden merkittävät tasot osoittavat, että Indonesiasta unioniin suuntautuva vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin, jotka olisivat merkittävästi alle unionin tuottajan hintojen ja kustannusten. Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus olisi sellainen, että se voisi pahentaa unionin tuottajan jo nyt heikkoa tilannetta ja todennäköisesti lakkauttaisi ainoan unionin tuottajan toiminnan. Samoin kuin Kiinan myös Indonesian vienti muihin kolmansiin maihin vaikuttaa tapahtuvan polkumyynnillä, jos hinnat ovat alle Euroopan unioniin suuntautuvan viennin hintojen, mikä osoittaa polkumyynnin rakenteellista mallia.
2. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYTTÄ KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(134)
Unionin tuotannonala on kärsinyt polkumyyntituonnin vaikutuksista jo vuosien ajan ja sen taloudellinen tilanne on edelleen epävarma.
(135)
Kuten edellä todettiin, tutkimuksessa on osoitettu, että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne on jatkunut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vahingon jatkuminen on perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan itsessään vahva osoitus siitä, että vahinko todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, mikä viittaisi siihen, että toimenpiteet olisi säilytettävä voimassa.
(136)
Tuontia koskevat päätelmät osoittavat, että polkumyyntihinnoin tuleva tuonti todennäköisesti jatkuu suurina määrinä ja että hintapaine todennäköisesti tehostaa kilpailua polkumyyntituonnin ja unionissa tuotetun natriumsyklamaatin välillä. Tutkimuksessa ei ole havaittu mitään tekijöitä, jotka poistaisivat polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon välisen vankan syy-yhteyden.
(137)
Jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee ja unionin ainoan tuottajan toiminnan jatkuminen vaarantuu.
(138)
Sen vuoksi päätellään, että Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vuoksi unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkuminen on varsin todennäköistä.
F. UNIONIN ETU
1. JOHDANTO
(139)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten pyynnön esittäneen unionin tuottajan, tuojien, tavarantoimittajien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.
2. PYYNNÖN ESITTÄNEEN UNIONIN TUOTTAJAN ETU
(140)
Unionin ainoan tuottajan osalta on syytä muistaa, että sen tappiollinen tilanne oli seurausta vaikeuksista kilpailla halvoin hinnoin tapahtuvan polkumyyntituonnin kanssa. Viimeksi mainitun markkinaosuus oli merkittävä jo tarkastelukauden alkaessa, ja se kasvoi edelleen merkittävästi kauden aikana.
(141)
Toimenpiteiden jatkamisen katsotaan hyödyttävän unionin tuottajaa, jonka pitäisi pystyä ainakin lisäämään myyntimääriä ja ehkä korottamaan myyntihintoja, jolloin se pääsisi sellaiselle tuottotasolle, joka mahdollistaisi tuotantolaitoksiin tehtävien investointien jatkamisen. Toimenpiteiden lakkauttaminen sitä vastoin pysäyttäisi elpymisen ja johtaisi unionin tuottajalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen ja jopa pahenemiseen. Se uhkaisi vakavasti unionin tuottajan elinkelpoisuutta, ja näin ollen sen toiminta saattaisi loppua kokonaan, jolloin tarjonta ja kilpailu markkinoilla supistuisi.
3. MAAHANTUOJIEN ETU
(142)
Vireillepanon yhteydessä lähetettiin kyselylomake 20 etuyhteydettömälle tuojalle. Kolme vastasi, etteivät ne enää toimineet tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoilla. Kaksi muuta tuojaa vastasi kyselylomakkeeseen. Yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien osuus kaikesta asianomaisesta tuonnista oli 7 prosenttia.
(143)
Tutkimuksessa havaittiin, että on olennaista, että markkinoilla on monipuolisesti natriumsyklamaatin toimittajia. Tuojien on voitava luottaa sekä aasialaisiin että eurooppalaisiin hankintalähteisiin laatuun ja elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä syistä.
4. KÄYTTÄJIEN ETU
(144)
Vireillepanon yhteydessä lähetettiin kyselylomake 13 mahdolliselle käyttäjälle, mutta niistä vain kaksi vastasi komissiolle.
(145)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeimmät käyttäjät unionissa toimivat elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa. Tarkasteltavana olevan tuotteen kysyntä riippuu siis näiden teollisuudenalojen tilanteesta.
(146)
Ilmoittautuneilla käyttäjillä oli hyvät voittomarginaalit jatkojalostustuotteissa, joissa käytettiin natriumsyklamaattia. Polkumyyntitullien vaikutus niiden kokonaiskustannuksiin oli niin vähäinen (alle 1 %), etteivät voimassa olevat toimenpiteet vaikuttaneet niihin kohtuuttomasti.
5. TOIMITTAJIEN ETU
(147)
Kyselylomake lähetettiin kahdeksalle mahdolliselle toimittajalle, mutta yksikään ei vastannut komissiolle. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että niiden natriumsyklamaattiin liittyvä liiketoiminta on melko vähäistä. Unionin ainoan tuottajan tilanteen heikkenemisellä voi kuitenkin olla joitakin - joskin vähäisiä - kielteisiä vaikutuksia ainoan tuottajan raaka-aineiden toimittajaan. Tällä perusteella ei ole kohtuutonta arvioida, että toimenpiteistä olisi hyötyä myös toimittajille, koska niiden avulla yksi niiden asiakkaista pystyisi jatkamaan toimintaansa.
6. UNIONIN ETUA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(148)
Kun otetaan huomioon kaikki edellä mainitut tekijät, voidaan päätellä, että pakottavia syitä polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa vastaan ei ole.
G. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(149)
Edellä esitettyjen päätelmien mukaisesti olisi pidettävä voimassa Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavat nykyiset toimenpiteet,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00 (Taric-koodiin 2929900010) kuuluvan natriumsyklamaatin tuonnissa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin, jotka jäljempänä luetellut yritykset ovat valmistaneet, sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Yritys
Tulli
(euroa/kg)
Taric-lisäkoodi
Kiinan kansantasavalta
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Kiinan kansantasavalta
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Kiinan kansantasavalta
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta
0,11
A473
Kaikki muut yritykset
0,26
A999
Indonesia
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesia.
0,24
A502
Kaikki muut yritykset
0,27
A999
3. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (5) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan tämän artiklan 2 kohdan perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
4. Jollei toisin ole säädetty, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 3 päivänä kesäkuuta 2010.