NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 223/2012
ze dne 14. března 2012,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v uvedeném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Některé typy hnojiv uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003 mohou být prodávány pouze ve formě jemného prášku, jiné mohou být prodávány také ve formě suspenze. Hnojiva ve formě suspenze znamenají pro zdraví zemědělců nižší riziko, jestliže jsou používána za podmínek, za kterých by používání jemného prášku mohlo vést k inhalaci prachu. Aby byla snížena expozice zemědělců prachu, měla by být možnost používat suspenze rozšířena na typy manganových hnojiv se stopovými živinami a dále by mělo být zvýšeno množství povolených složek ve stávajících hnojivech ve formě suspenze na bázi boru a mědi.
(3)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 předpokládá používání komplexotvorných činidel jako složek hnojiv se stopovými živinami. Žádná taková hnojiva však nebyla označena jako hnojiva ES, protože v příloze I uvedeného nařízení nebyl zatím vytvořen seznam povolených komplexotvorných činidel a protože pro hnojiva obsahující komplexotvorná činidla neexistují označení typu. Vzhledem k tomu, že v současnosti jsou k dispozici vhodná komplexotvorná činidla (soli kyseliny lignosulfonové - dále jen „LS“), měla by tato činidla být doplněna na seznam povolených komplexotvorných činidel a měla by být vytvořena odpovídající označení typu. Stávající označení typu roztokových hnojiv by měla být rovněž upravena, aby umožnila používání komplexotvorných činidel, každý takový roztok by však měl obsahovat nejvýše jedno komplexotvorné činidlo za účelem usnadnění úředních kontrol.
(4)
Nová pravidla pro roztoky a suspenze se stopovými živinami vyžadují změny v označování takových typů hnojiv. Hnojiva označená podle starých pravidel však zůstanou ještě po nějakou dobu na skladech. Výrobcům by proto měla být poskytnuta dostatečná lhůta na přípravu nových označení a prodej stávajících zásob.
(5)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví soubor pravidel pro označování směsí hnojiv se stopovými živinami, ale v příloze I neuvádí odpovídající označení typu. Nařízení (EU) č. 137/2011 zavedlo do přílohy I oddílu E.2 nařízení (ES) č. 2003/2003 tabulku E.2.4, která obsahuje odpovídající označení typu a jasnější pravidla pro směsi hnojiv se stopovými živinami. Tabulka E.2.4 ale vyžaduje, aby při označování byly uváděny určité údaje, což by v některých případech nebylo ve shodě s ustanoveními čl. 6 odst. 6 a čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003. Tabulka E.2.4 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. Hospodářským subjektům by mělo být poskytnuto přechodné období, aby měly možnost se přizpůsobit novým pravidlům a vyprodat svoje zásoby směsí hnojiv se stopovými živinami.
(6)
N,N'-di(2-hydroxybenzyl)ethylendiamin-N,N'-dioctová kyselina (dále jen „HBED“) je organické chelátotvorné činidlo pro stopové živiny. Železo chelátované pomocí HBED se používá k nápravě nedostatku železa a odstranění chlorózy u řady ovocných stromů. Odstranění chlorózy a jejích symptomů napomáhá rozvoji olistění, dobrému růstu a vývoji ovoce. Forma železa chelátovaná pomocí HBED byla povolena v Polsku, aniž by došlo k jakýmkoliv negativním vlivům na životní prostředí. HBED by proto měla být doplněna na seznam povolených organických chelátotvorných činidel pro stopové živiny v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Je nicméně vhodné stanovit přechodné období, aby HBED byla povolena po zveřejnění odpovídající normy EN.
(7)
Dikyandiamid/1,2,4-triazol (dále jen „DCD/TZ“) a 1,2,4-triazol/3-methylpyrazol (dále jen „TZ/MP“) jsou inhibitory nitrifikace, které jsou používány v kombinaci s hnojivy, která obsahují nutriční dusík v močovinové formě a/nebo ve formě amonných solí. Tyto inhibitory prodlužují dobu dostupnosti dusíku plodinám, omezují vyluhování dusičnanů a snižují emise oxidu dusného do atmosféry.
(8)
Triamid kyseliny N-(2-nitrofenyl)fosforečné (dále jen „2-NPT“) je inhibitor ureázy určený pro dusíkatá hnojiva s obsahem močoviny, který zvyšuje dostupnost dusíku pro rostliny a snižuje emise amoniaku do atmosféry.
(9)
DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT jsou používány v Německu a DCD/TZ a TZ/MP v České republice po mnoho let a zde se prokázalo, že jsou účinné a nepředstavují žádné riziko pro životní prostředí. DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT by proto měly být doplněny na seznam povolených inhibitorů nitrifikace a ureázy v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003, aby se tak zlepšila jejich dostupnost pro zemědělce v Unii.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 požaduje kontrolu hnojiv ES metodami odběru vzorků a analýzy popsanými v příloze IV uvedeného nařízení. Některé z těchto metod ale nejsou mezinárodně uznávány a měly by být nahrazeny normami EN, které byly nedávno vypracovány Evropským výborem pro normalizaci.
(11)
Normy EN jsou obvykle validovány pomocí mezilaboratorních srovnání, aby bylo možno kvantifikovat reprodukovatelnost a opakovatelnost analytických metod. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se určily normy EN, které prokázaly svoji statistickou spolehlivost.
(12)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění analytických metod v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN zveřejněné Evropským výborem pro normalizaci.
(13)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 písm. a), písm. b) podbod i), písm. c) podbody i) a ii), písm. d) podbod i), písm. e) podbod i), písm. f) podbod i) a bod 2 přílohy I se použijí ode dne 4. dubna 2013.
Příloha I bod 3 položka 11 se použije se ode dne 4. července 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. března 2012.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 223/2012,
annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012,
lannoitteita koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 muuttamisesta sen liitteiden I ja IV mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon lannoitteista 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 1 ja 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 3 artiklassa säädetään, että lannoitteesta, joka kuuluu johonkin kyseisen asetuksen liitteessä I lueteltuun lannoitetyyppiin ja joka täyttää asetuksessa säädetyt edellytykset, saadaan käyttää nimitystä ”EY-lannoite”.
(2)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I lueteltuihin lannoitetyyppeihin kuuluu joitakin tyyppejä, joita saa myydä ainoastaan hienona jauheena, ja toisia tyyppejä, joita saa lisäksi myydä suspensioina. Suspensioina olevat lannoitteet aiheuttavat viljelijöiden terveydelle pienemmän riskin, kun niitä käytetään olosuhteissa, joissa hienojen jauheiden käyttö johtaisi pölyn hengittämiseen. Jotta vähennetään viljelijöiden altistumista pölylle, olisi suspensioiden käyttömahdollisuus laajennettava koskemaan mangaani-hivenravinnetta sisältäviä lannoitetyyppejä, ja nykyisissä booria ja kuparia sisältävien lannoitteiden suspensioissa sallittujen ainesosien määrää olisi myös lisättävä.
(3)
Asetuksessa (EY) N:o 2003/2003 säädetään kompleksinmuodostajien käytöstä hivenravinnelannoitteiden ainesosina. Yhdestäkään tällaisesta lannoitteesta ei kuitenkaan saa käyttää nimitystä EY-lannoite, koska kyseisen asetuksen liitteessä I ei ole vielä vahvistettu luetteloa hyväksytyistä kompleksinmuodostajista eikä kompleksinmuodostajia sisältäville lannoitteille ole olemassa tyyppinimiä. Koska sopivia kompleksinmuodostajia (lignosulfonihapon suoloja, jäljempänä ’LS’) on nyt saatavilla, ne olisi lisättävä hyväksyttyjen kompleksinmuodostajien luetteloon ja luotava vastaavat tyyppinimet. Lannoiteliuosten nykyisiä tyyppinimiä olisi lisäksi mukautettava kompleksinmuodostajien käytön sallimiseksi, mutta virallisen valvonnan helpottamiseksi kukin tällainen liuos saisi sisältää ainoastaan yhden kompleksinmuodostajan.
(4)
Hivenravinneliuoksia ja -suspensioita koskevat uudet säännöt pakottavat muuttamaan kyseisten lannoitetyyppien pakkausmerkintöjä. Vanhojen sääntöjen mukaan merkittyjä lannoitteita on kuitenkin varastossa vielä jonkin aikaa. Valmistajille olisi näin ollen annettava riittävästi aikaa valmistaa uudet pakkausmerkinnät ja myydä kaikki nykyiset varastonsa.
(5)
Asetuksessa (EY) N:o 2003/2003 annetaan säännöt hivenravinnelannoiteseosten merkitsemiseksi, mutta sen liitteessä I ei säädetä vastaavia tyyppinimiä. Asetuksella (EU) N:o 137/2011 sisällytettiin asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevaan E.2 jaksoon taulukko E.2.4, joka sisältää vastaavat tyyppinimet ja hivenravinnelannoiteseoksia koskevat selkeämmät säännöt. Taulukossa E.2.4 edellytetään kuitenkin joitakin merkintöjä koskevia tietoja, jotka eivät tietyissä tapauksissa vastaisi asetuksen (EY) N:o 2003/2003 6 artiklan 6 kohdan ja 23 artiklan 2 kohdan vaatimuksia. Sen vuoksi taulukkoa E.2.4 olisi muutettava. Olisi myönnettävä siirtymäkausi, jotta talouden toimijat ehtisivät sopeutua uusiin sääntöihin ja myydä hivenravinnelannoiteseostensa varastot.
(6)
N,N'-di(2-hydroksibentsyyli)etyleenidiamiini-N,N'-dietikkahappo, jäljempänä ’HBED’, on hivenravinteiden kanssa kelaatteja muodostava orgaaninen yhdiste. Erityisesti HBED:n kanssa kelatoitua rautaa käytetään korjaamaan useiden erilaisten hedelmäpuiden raudanpuutosta ja poistamaan niiden viherkatoa. Raudanpuutoksen aiheuttaman viherkadon ja sen oireiden poistamisella varmistetaan vihreä lehvistö sekä hedelmän hyvä kasvu ja kehitys. HBED:n raudan kanssa kelatoitunut muoto on sallittu Puolassa, eikä siitä ole aiheutunut vahinkoa ympäristölle. HBED olisi näin ollen lisättävä asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevaan hyväksyttyjen, hivenravinteiden kanssa kelaatteja muodostavien orgaanisten yhdisteiden luetteloon. On kuitenkin aiheellista säätää siirtymäkaudesta, jotta HBED hyväksytään vastaavan EN-standardin julkaisemisen jälkeen.
(7)
Disyaanidiamidi/1,2,4-triatsoli, jäljempänä ’DCD/TZ’, ja 1,2,4-triatsoli/3-metyylipyratsoli, jäljempänä ’TZ/MP’, ovat nitrifikaation estoaineita, joita käytetään yhdessä sellaisten lannoitteiden kanssa, jotka sisältävät ravinteena typpeä urean ja/tai ammoniumsuolojen muodossa. Nämä estoaineet pidentävät typen saatavuutta viljelykasveille, vähentävät nitraattien huuhtoutumista ja pienentävät typpioksiduulin päästöjä ilmakehään.
(8)
N-(2-nitrofenyyli)fosforihappotriamidi, jäljempänä ’2-NPT’, on ureaasin estoaine, joka on tarkoitettu ureaa sisältävissä typpilannoitteissa lisäämään typen saatavuutta kasveille ja vähentämään samalla ammoniakkipäästöjä ilmakehään.
(9)
DCD/TZ:ää, TZ/MP:tä ja 2-NPT:tä on käytetty Saksassa ja DCD/TZ:ää ja TZ/MP:tä Tšekissä useiden vuosien ajan, ja ne ovat osoittautuneet tehokkaiksi, eikä niistä ole aiheutunut vaaraa ympäristölle. DCD/TZ, TZ/MP ja 2-NPT olisi tämän vuoksi lisättävä asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevaan hyväksyttyjen nitrifikaation ja ureaasin estoaineiden luetteloon, jotta ne olisivat laajemmin viljelijöiden saatavilla koko unionissa.
(10)
Asetuksessa (EY) N:o 2003/2003 edellytetään, että EY-lannoitteita koskeva valvonta toteutetaan kyseisen asetuksen liitteessä IV kuvattuja näytteenotto- ja analyysimenetelmiä noudattaen. Jotkin näistä menetelmistä eivät kuitenkaan ole kansainvälisesti tunnustettuja, ja ne olisi korvattava Euroopan standardointikomitean hiljattain kehittämillä EN-standardeilla.
(11)
EN-standardit validoidaan tavallisesti laboratorioiden välisellä vertailulla analyysimenetelmien uusittavuuden ja toistettavuuden esittämiseksi määrällisesti. Tämän vuoksi olisi erotettava toisistaan validoidut EN-standardit ja validoimattomat menetelmät, jotta voidaan yksilöidä ne EN-standardit, jotka ovat todistetusti tilastollisesti luotettavia.
(12)
Lainsäädännön yksinkertaistamiseksi ja sen myöhemmän tarkistamisen helpottamiseksi on aiheellista korvata asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä IV olevat analyysimenetelmien tekstit kokonaisuudessaan viittauksilla Euroopan standardointikomitean julkaisemiin EN-standardeihin.
(13)
Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2003/2003 olisi muutettava.
(14)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2003/2003 32 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutokset
1. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.
2. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liite IV tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.
2 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Liitteessä I olevaa 1 kohdan a alakohtaa, b alakohdan i alakohtaa, c alakohdan i alakohtaa, c alakohdan ii alakohtaa, d alakohdan i alakohtaa, e alakohdan i alakohtaa, f alakohdan i alakohtaa ja 2 kohtaa sovelletaan viimeistään 4 päivänä huhtikuuta 2013.
Liitteessä I olevaa 3 kohdan 11 kohtaa sovelletaan 4 päivästä heinäkuuta 2012.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2012.