Nařízení Komise (ES) č. 709/98
ze dne 30. března 1998,
kterým se mění nařízení (EHS) č. 1686/72, kterým se stanoví prováděcí pravidla k podpoře pro osivo, pokud jde o systém kontrol, a kterým se stanoví prováděcí pravidla stabilizačního mechanismu pro produkci osiva rýže
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2358/71 ze dne 26. října 1971 o společné organizaci trhu s osivem [1], naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 192/98 [2], a zejména na čl. 3 odst. 5 a článek 11 tohoto nařízení,
vzhledem k tomu, že nařízení Rady (EHS) č. 1674/72 [3] naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 3795/85 [4] stanoví obecná pravidla pro poskytování a financování podpory pro osivo;
vzhledem k tomu, že nařízení (EHS) č. 2358/71 stanoví v čl. 3 odst. 4a stabilizační mechanismus pro produkci osiva rýže; že tento stabilizační mechanismus musí stanovit maximální množství, pro které lze vyplatit podporu pro osiva ve Společenství, zachovává-li možnosti odbytu v poměru k základní ploše stanovené v článku 6 nařízení Rady (ES) č. 3072/95 ze dne 22. prosince 1995 o společné organizaci trhu s rýží [5], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 192/98;
vzhledem k tomu, že pro určení agronomických výnosů při produkci osiva rýže zjišťovaných v různých členských státech je vhodné použít stejné období považované za reprezentativní podle nařízení (ES) č. 3072/95; že za tím účelem se bere v úvahu průměr ze tří let, přičemž se vynechá rok s nejvyšším a s nejnižším výnosem v letech 1990/91 až 1994/95;
vzhledem k tomu, že osivo sklizené v jednom hospodářském roce je běžně použito pro osev ploch pro produkci neloupané rýže a osiva rýže v následujícím hospodářském roce; že v období považovaném za reprezentativní činí množství osiv použitých ve Společenství pro osev jednoho hektaru 0,2 tuny a že pro osev základní plochy 433123 hektarů stanovené v článku 6 nařízení (ES) č. 3072/95 je nutno použít 86624,600 tun osiva rýže;
vzhledem k tomu, že maximální množství, pro které může být poskytnuta podpora pro osivo rýže ve Společenství, musí být rozděleno mezi producentské členské státy, přičemž za základ slouží produkce osiva rýže v členských státech ve stejném reprezentativním období; že je z důvodů ročního pohybu výnosů nutné stanovit úpravu maximálního množství, pro které může být vyplacena podpora v jednotlivých členských státech v mezích maximálního množství, na které se může vztahovat podpora pro osivo ve Společenství;
vzhledem k tomu, že pro fungování stabilizačního mechanismu je nutné stanovit mezní termín pro podávání žádostí o podporu pro osivo rýže a mezní termín, do něhož členské státy oznámí Komisi množství osiva rýže, které je předmětem žádosti o podporu, aby bylo možné vypočítat případné procento snížení pro každý producentský členský stát;
vzhledem k tomu, že vyplácení podpory pro osivo rýže lze zahájit až poté, kdy Komise stanoví procento snížení použitelné pro každý producentský členský stát;
vzhledem k tomu, že dodržování ustanovení týkajících se podpory Společenství musí být účinně kontrolováno; že za tím účelem je nutné určit podrobné podmínky i technická pravidla pro provádění administrativní kontroly a kontroly na místě; že na základě zkušeností získaných při kontrolách na místě je vhodné spolu s určením minimálních počtů kontrol stanovit i nástroj pro analýzu rizik a určit kritéria, ke kterým se přihlíží;
vzhledem k tomu, že ve světle získané zkušenosti a především s ohledem na zásadu proporcionality a na zvláštní problémy spojené s případy vyšší moci je nutné přijmout ustanovení, jimiž se účinně předejde protiprávnímu jednání a podvodům a dojde k jejich sankcionování; že za tím účelem je nutné stanovit odstupňované sankce podle závažnosti spáchaného protiprávního jednání, a to až k úplnému vyloučení ze systému poskytování podpory pro dotčený rok a pro rok následující;
vzhledem k tomu, že je nutné zavést účinný systém, který zaručí, že je podpora oprávněná, a stanoví snížení podpory v případech pozdního podání žádostí o podporu, s přihlédnutím k integrovanému systému řízení a kontroly podle nařízení Rady (EHS) č. 3508/92 ze dne 27. října 1992 o zavedení integrovaného administrativního a kontrolního systému pro některé režimy podpor Společenství [6], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 820/97 [7], a nařízení Komise (EHS) č. 3887/92 ze dne 23. prosince 1992, kterým se stanoví prováděcí pravidla k integrovanému administrativnímu a kontrolnímu systému pro některé režimy podpor Společenství [8], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 2015/95 [9];
vzhledem k tomu, že Řídící výbor pro osivo nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EHS) č. 1686/72 [10] se mění takto:
1. Vkládá se nový článek 1a, který zní:
"Článek 1a
Pro účely tohoto nařízení se uvedením na trh rozumí držení k dispozici nebo ve skladu, vystavení pro prodej, nabízení k prodeji, prodej nebo dodávka jiné osobě."
2. Vkládá se nový článek 2a, který zní:
"Článek 2a
1. Podpora se poskytuje pouze za podmínky, že osivo, pro něž byla žádost o podporu podána, příjemce podpory skutečně uvedl na trh za účelem osevu ke dni podání žádosti. Podpora je poskytnuta pouze, pokud příjemce splnění této podmínky uspokojivě prokáže dotčenému členskému státu.
2. Členské státy provádějí neohlášené kontroly, aby ověřily první místo určení osiva, na které se vztahuje podpora, i dodržování podmínek požadovaných pro poskytování podpory a sdělí Komisi opatření, která přijaly v důsledku zmíněných kontrol."
3. Článek 3 se nahrazuje tímto:
"Článek 3
1. S výjimkou osiva rýže je podpora poskytována množiteli na žádost podanou po sklizni a před termínem stanoveným dotčeným členským státem pro každý druh nebo skupinu odrůd.
2. S výjimkou osiva rýže poskytne členský stát množiteli částku podpory do dvou měsíců po dni podání žádosti a nejpozději do 31. července roku následujícího po sklizni."
4. Vkládají se nové články 3a, 3b a 3c, které znějí:
"Článek 3a
1. Pro osivo rýže je maximální množství, pro které může být poskytnuta podpora v Evropském společenství, stanoveno na 86624,600 tun ročně. Maximální množství je rozděleno mezi producentské členské státy takto:
-Španělsko: | 29625,613 tun, |
-Francie: | 3031,861 tun, |
-Řecko: | 1472,618 tun, |
-Itálie: | 50242,268 tun, |
-Portugalsko: | 2252,240 tun. |
Množství pro producentský členský stát může být upraveno do výše maximálního množství stanoveného Společenstvím za podmínek uvedených v odstavci 3.
2. S výhradou článku 2a se podpora pro osivo rýže poskytuje množitelům na žádost, která se podává po sklizni a do 20. června roku následujícího po sklizni, do výše maximálního množství stanoveného pro Společenství. Producentské členské státy sdělí Komisi množství, které je předmětem žádosti, nejpozději do 15. července roku následujícího po sklizni.
3. Pokud celkové množství, pro něž byla v producentských členských státech podána žádost o podporu, přesáhne maximální množství stanovené ve Společenství, snižuje se podpora pro každý dotčený stát poměrně podle překročení množství stanoveného pro každý stát. V tomto případě stanoví Komise procento snížení použitelné pro každý producentský členský stát.
4. U osiva rýže vyplatí producentský členský stát množiteli částku podpory mezi 31. červencem a 30. zářím roku následujícího po sklizni.
Článek 3b
1. Kontroly uvedené v čl. 2a odst. 2 obsahují:
a) administrativní kontroly obsahující zejména křížová ověřování, aby se vyloučilo vyplacení neodůvodněné podpory dvakrát za stejný kalendářní rok. Tato křížová ověření se vztahují na plochy, jež jsou předmětem úředního posouzení a u nichž bylo zjištěno dodržování podmínek stanovených směrnicemi uvedenými v čl. 1 odst. 1 první odrážce nařízení (EHS) č. 1674/72;
b) kontroly dokladů, aby se ověřilo alespoň první místo určení osiva, na něž se vztahuje podpora;
c) jakákoli jiná dodatečná kontrolní opatření, která členské státy považují za nezbytná, zejména, aby podpora nebyla vyplácena za necertifikované osivo nebo osivo s původem ve třetích zemích.
Tyto kontroly se týkají významného vzorku žádostí. Tento vzorek musí představovat nejméně 5 % žádostí o podporu pro každý druh. Žádosti, které jsou předmětem kontroly, určuje příslušný orgán, zejména na základě analýzy rizik i na základě prvku reprezentativnosti podaných žádostí o podporu. Analýza rizik bere v úvahu:
- výši podpory,
- množství certifikovaného osiva v poměru ke kontrolovaným plochám,
- vývoj ve srovnání s předchozím rokem,
- jiné parametry, které vymezí členské státy.
2. Členské státy provádějí v případě potřeby kontroly u šlechtitelů, šlechtitelských zařízení i u konečných uživatelů.
3. Použijí se následující články nařízení Komise (EHS) č. 3887/92 [11]
- čl. 6 odst. 1 (pro účinné ověřování dodržování podmínek poskytování podpory),
- článek 11 (pro dodatečné sankce na vnitrostátní úrovni a pro případy vyšší moci),
- článek 12 (pro zprávu z kontrolní návštěvy),
- článek 13 (pro kontrolu na místě),
- článek 14 (pro neoprávněné platby).
Článek 3c
1. Kromě případu vyšší moci dochází v důsledku pozdního podání žádosti ke snížení výše podpory připadající na žádost, na niž by měl množitel osiva nárok v případě dodržení stanovených mezních termínů, o 1 % denně. V každém případě však žádost nebude přijata a nemůže na jejím základě dojít k poskytnutí podpory, je-li podána po 30. červnu roku následujícího po roce sklizně osiva rýže nebo po desátém dni následujícím po mezním termínu stanoveném dotčeným členským státem pro ostatní druhy nebo skupin odrůd.
2. Zjistí-li se, že se podané žádosti o podporu týkají osiva, které příjemce podpory neuvedl skutečně na trh pro osev, sníží se podpora pro množitele pro dotčený druh o 50 %, pokud množství, které nebylo skutečně uvedeno na trh pro osev, přesahuje 2 % a nejvýše dosahuje 5 % množství, jež je předmětem žádosti o podporu. Přesahuje-li množství, které příjemce podpory skutečně neuvedl na trh pro osev, 5 % množství, jež je předmětem žádosti o podporu, neposkytne se množiteli za dotčený hospodářský rok žádná podpora pro produkci osiva.
3. Týká-li se žádost o podporu osiva, které nebylo úředně certifikováno, nebo osiva, které nebylo sklizeno na území dotčeného členského státu v průběhu kalendářního roku, v němž začal hospodářský rok, pro nějž byla tato podpora stanovena, neposkytuje se výrobci žádná podpora pro produkci osiva v dotčeném hospodářském roce, ani v hospodářském roce následujícím."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropských společenství.
Použije se od hospodářského roku 1998/99.
Žádost o podporu týkající se smluv nebo prohlášení o množení osiva registrovaných před hospodářským rokem 1998/99 nepodléhají kontrolám uvedeným v čl. 3b odst. 1 písm. a) nařízení (EHS) č. 1686/72.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. března 1998.
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 709/98,
annettu 30 päivänä maaliskuuta 1998,
siemenalan tuen tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 1686/72 muuttamisesta tarkastusjärjestelmän osalta sekä riisinsiementen tuotannon vakautusmekanismin soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon siemenalan yhteisestä markkinajärjestelystä 26 päivänä lokakuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2358/71 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 192/98 (2), ja erityisesti sen 3 artiklan 5 kohdan ja 11 artiklan,
sekä katsoo, että
neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1674/72 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3795/85 (4), vahvistettiin siemenalan tuen myöntämisen ja rahoituksen yleiset säännöt,
asetuksen (ETY) N:o 2358/71 3 artiklan 4 a kohdassa otetaan käyttöön riisinsiementen tuotantoa vakauttava mekanismi; tällä vakauttamismekanismilla on vahvistettava siementen tukeen yhteisössä oikeutettu enimmäismäärä siten, että säilytetään myyntimahdollisuudet suhteessa riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 192/98, 6 artiklassa vahvistettuun perusviljelyalaan,
eri jäsenvaltioissa todettujen riisinsiementen maataloustuotosten määrittämiseksi on aiheellista käyttää samaa ajanjaksoa, jota pidetään edustavana asetuksessa (EY) N:o 3072/95; tätä varten ajanjaksolta 1990/91-1994/95 on otettu huomioon kolmen vuoden keskiarvo, jonka laskemisessa on jätetty huomiotta sekä korkeimman että alhaisimman tuotoksen vuosi,
tietyn markkinointivuoden aikana korjatut siemenet käytetään tavallisesti paddy- eli raakariisin ja riisinsiementen tuotantoon tarkoitettujen alojen kylvämiseen seuraavana markkinointivuonna; edustavana pidetyn ajanjakson aikana yhteisössä käytettiin yhden hehtaarin kylvämiseen 0,2 tonnia siemeniä; asetuksen (EY) N:o 3072/95 6 artiklassa vahvistetun 433 123 hehtaarin perusalan kylvämiseen tarvitaan 86 624,600 tonnia riisinsiemeniä,
siementen tukeen yhteisössä oikeutettu enimmäismäärä jaetaan tuottajajäsenvaltioittain käyttämällä perustana jäsenvaltioiden riisinsiementen tuotantoa saman edustavan ajanjakson aikana; olisi säädettävä tukeen oikeutetun enimmäismäärän jäsenvaltiokohtaisesta tarkistamisesta siementen tukeen yhteisössä oikeutetun enimmäismäärän rajoissa, jotta voidaan ottaa huomioon tuotosten vuosittainen vaihtelu,
vakautusmekanismin toiminnan vuoksi olisi vahvistettava määräpäivä, johon mennessä riisinsiementen tukea koskevat hakemukset on jätettävä ja johon mennessä jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ne riisinsiementen määrät, joista tukea on haettu, jotta olisi mahdollista laskea kuhunkin tuottajajäsenvaltioon mahdollisesti sovellettavat vähennysprosentit,
riisinsiementen tuki voidaan maksaa vasta sen jälkeen, kun komissio on vahvistanut kuhunkin tuottajajäsenvaltioon sovellettavat vähennysprosentit,
yhteisön tukia koskevien säännösten noudattamista on valvottava tehokkaasti; tätä varten olisi määriteltävä yksityiskohtaisesti hallinnollisten ja paikalla tehtävien tarkastusten perusteet ja tekniset yksityiskohdat; paikalla tehtävistä tarkastuksista saatu kokemus huomioon ottaen tarkastusten vähimmäismäärää olisi täydennettävä riskinarvioinnilla ja täsmennettävä siinä huomioon otettavat tekijät,
saatu kokemus sekä suhteellisuusperiaate ja ylivoimaisiin esteisiin liittyvät erityisongelmat huomioon ottaen olisi annettava säännöksiä, joiden avulla voidaan tehokkaasti estää sääntöjenvastaisuudet ja petokset sekä asettaa niitä koskevat seuraamukset; tässä tarkoituksessa olisi säädettävä sääntöjenvastaisuuden vakavuuden mukaan porrastetuista seuraamuksista, joista vakavin voi olla järjestelmän ulkopuolelle sulkeminen kyseisen vuoden ja sitä seuraavan vuoden ajaksi,
olisi otettava käyttöön tehokas järjestelmä, jonka avulla voidaan varmistaa, että tuet ovat perusteltuja ja määrätä, että hakemuksen myöhästymisestä seuraa tuen vähennys; tämän järjestelmän olisi perustuttava yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään, josta säädetään tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä 27 päivänä marraskuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3508/92 (6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 820/97 (7), ja tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 23 päivänä joulukuuta 1992 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 3887/92 (8), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2015/95 (9), ja
siementen hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan komission asetus (ETY) N:o 1686/72 (10) seuraavasti:
1. Lisätään 1 a artikla seuraavasti:
"1a artikla
Tässä asetuksessa `kaupan pitämisellä` tarkoitetaan pitämistä saatavilla tai varastossa, pitämistä esillä myyntitarkoituksessa, myytäväksi tarjoamista, varsinaista myyntiä tai toimittamista toiselle henkilölle."
2. Lisätään 2 a artikla seuraavasti:
"2 a artikla
1. Tuen myöntäminen edellyttää, että tuensaaja on hakemuksen esittämispäivänä tosiasiallisesti pitänyt tukihakemuksen kohteena olevia siemeniä kaupan kylvösiemeninä. Tukea myönnetään ainoastaan sillä edellytyksellä, että tuensaaja todistaa tämän vaatimuksen noudattamisen kyseistä jäsenvaltiota tyydyttävällä tavalla.
2. Jäsenvaltioiden on tehtävä ennalta ilmoittamatta tarkastuksia tukea saaneiden siementen ensimmäisen käyttötarkoituksen selvittämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että tuen myöntämistä koskevia edellytyksiä on noudatettu, ja niiden on ilmoitettava komissiolle näiden tarkastusten tuloksena toteutetut toimenpiteet."
3. Korvataan 3 artikla seuraavasti:
"3 artikla
1. Riisinsiemeniä lukuun ottamatta tuki myönnetään siementen lisääjälle hakemuksesta, joka on jätettävä korjuun jälkeen ja ennen kyseisen jäsenvaltion kullekin lajille tai lajikeryhmälle vahvistamaa päivämäärää.
2. Riisinsiemeniä lukuun ottamatta jäsenvaltion on maksettava tuki lisääjälle hakemuksen jättämistä seuraavien kahden kuukauden kuluessa ja viimeistään korjuuvuotta seuraavan vuoden 31 päivänä heinäkuuta."
4. Lisätään 3 a, 3 b ja 3 c artikla seuraavasti:
"3a artikla
1. Riisinsiementen osalta enimmäismäärä, josta tukea voidaan Euroopan yhteisössä maksaa, on 86 624,600 tonnia vuodessa. Enimmäismäärä jaetaan tuottajajäsenvaltioiden kesken seuraavasti:
TAULUKON PAIKKA
Tuottajajäsenvaltiokohtaista määrää voidaan mukauttaa yhteisölle säädetyn enimmäismäärän rajoissa 3 kohdassa säädetyillä edellytyksillä.
2. Riisinsiementen tuki myönnetään yhteisölle vahvistetun enimmäismäärän rajoissa riisinsiementen lisääjälle hakemuksesta, joka on jätettävä korjuun jälkeen ja ennen sitä seuraavan vuoden 20 päivää kesäkuuta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 a artiklan soveltamista. Tuottajajäsenvaltioiden on ilmoitettava viimeistään siementen korjuuta seuraavan vuoden 15 päivänä heinäkuuta komissiolle määrät, joista hakemuksia on tehty.
3. Jos kokonaismäärä, josta tukihakemuksia on tuottajajäsenvaltioissa tehty, ylittää yhteisölle vahvistetun enimmäismäärän, tukea vähennetään kunkin asianomaisen jäsenvaltion osalta suhteessa jäsenvaltiolle vahvistetun kansallisen määrän ylitykseen. Tällaisessa tapauksessa komissio vahvistaa kuhunkin tuottajajäsenvaltioon sovellettavat vähennysprosentit.
4. Riisinsiementen osalta jäsenvaltion on maksettava tuki lisääjälle korjuuta seuraavan vuoden 31 päivän heinäkuuta ja 30 päivän syyskuuta välisenä aikana.
3 b artikla
1. Edellä 2 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin tarkastuksiin on sisällyttävä:
a) hallinnolliset tarkastukset, erityisesti ristiintarkastukset saman kalenterivuoden aikana perusteettomasti myönnettyjen kaksinkertaisten tukien estämiseksi. Ristiintarkastukset tehdään lohkoille, joista tehdyssä virallisessa tarkastuksessa on todettu tuen myöntämisen ja rahoituksen yleisten sääntöjen vahvistamisesta siemenalalla annetun asetuksen (ETY) N:o 1674/72 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetuissa direktiiveissä säädettyjen edellytysten noudattaminen;
b) kirjanpitoaineiston tarkastus vähintään tukea saaneiden siementen ensimmäisen käyttötarkoituksen varmistamiseksi;
c) kaikki muut jäsenvaltion tarpeellisiksi arvioimat valvontatoimenpiteet erityisesti sen välttämiseksi, että tuki maksettaisiin kolmansista maista tulevista varmentamattomista siemenistä.
Tarkastusten on katettava vähintään merkitsevä otos hakemuksista. Tämän otoksen on oltava vähintään 5 prosenttia kutakin lajia koskevista tukihakemuksista. Toimivaltaisen viranomaisen on määritettävä hakemukset, joita tarkastukset koskevat, erityisesti riskinarvioinnin ja jätettyjen hakemusten edustavuuden perusteella. Riskinarvioinnissa on otettava huomioon:
- tukien määrät,
- varmennettujen siementen määrät suhteessa tarkastettaviin pinta-aloihin
- kehitys verrattuna edelliseen vuoteen
- muut jäsenvaltioiden erikseen määrittelemät tekijät.
2. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa valvottava jalostajia tai siemenlaitoksia sekä loppukäyttäjiä.
3. Komission asetuksen (ETY) N:o 3887/92 (*) seuraavia artikloja sovelletaan:
- tukien myöntämisedellytysten noudattamisen tehokkaan tarkastuksen osalta 6 artiklan 1 kohta,
- kansallisten lisäseuraamusten ja ylivoimaisten esteiden osalta 11 artikla,
- tarkastuskertomusten osalta 12 artikla,
- paikalla tehtävien tarkastusten osalta 13 artikla,
- perusteettomien maksujen osalta 14 artikla.
3 c artikla
1. Ylivoimaista estettä lukuun ottamatta hakemuksen jätön myöhästymisestä aiheutuu sen kohteena olevien tukien määrien vähentäminen 1 prosentilla sellaista päivää kohti, joihin tuottajilla olisi ajoissa jätetyn hakemuksen mukaan oikeus. Jos hakemus on jätetty riisinsiementen osalta korjuuta seuraavan vuoden 30 päivän kesäkuuta jälkeen tai sen jälkeen, kun on kulunut 10 päivää asianomaisen jäsenvaltion muille lajeille tai lajikeryhmille vahvistamasta päivämäärästä, hakemusta ei missään tapauksessa hyväksytä eikä sen perusteella voida myöntää tukea.
2. Jos jätettyjen tukihakemusten todetaan koskevan siemeniä, joita tuensaaja ei ole tosiasiallisesti pitänyt kaupan kylvösiemeninä, lisääjälle kyseiseltä lajilta maksettavasta tuesta vähennetään 50 prosenttia, jos määrät, joita ei ole todellisuudessa pidetty kaupan kylvösiemeninä, ovat yli 2 prosenttia ja enintään 5 prosenttia määristä, joista tukihakemus on tehty. Jos määrät, joita tuensaaja ei ole tosiasiallisesti pitänyt kaupan kylvösiemeninä, ylittävät 5 prosenttia tukihakemuksen määristä, lisääjälle ei myönnetä lainkaan siementen tuotantotukea kyseisen markkinointivuoden osalta.
3. Jos tukihakemus koskee virallisesti varmentamattomia siemeniä tai siemeniä, joita ei ole korjattu kyseisen jäsenvaltion alueella sen kalenterivuoden aikana, jona alkaa markkinointivuosi, jolle tämä tuki on vahvistettu, lisääjälle ei myönnetä lainkaan siementen tuotantotukea kyseisen markkinointivuoden ja sitä seuraavan markkinointivuoden osalta.
(*) EYVL L 391, 31.12.1992, s. 36."
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan markkinointivuodesta 1998/1999 alkaen.
Ennen markkinointivuotta 1998/1999 rekisteröityjä lisäämissopimuksia tai -ilmoituksia koskeviin tukihakemuksiin ei kohdisteta asetuksen (ETY) N:o 1686/72 3 b artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tarkastuksia.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 1998.