NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 2187/2005
ze dne 21. prosince 2005,
kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu, mění nařízení (ES) č. 1434/98 a zrušuje nařízení (ES) č. 88/98
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise (1),
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článků 2 a 4 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (3) má Rada s přihlédnutím k stávajícím vědeckým, technickým a hospodářským doporučením zavést opatření Společenství nezbytná pro zajištění takového využívání živých vodních zdrojů, které umožní udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky. Za tímto účelem může Rada přijímat technická opatření k omezení úmrtnosti dané rybolovem a dopadu rybolovných činností na životní prostředí.
(2)
Přistoupení Společenství k Úmluvě o rybolovu a zachování živých zdrojů v Baltském moři a Velkém a Malém Beltu, ve znění protokolu konference zástupců smluvních států úmluvy (dále jen „Gdaňská úmluva“), bylo schváleno rozhodnutím 83/414/EHS (4).
(3)
Od doby, kdy byla založena Gdaňskou úmluvou, přijala Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři soubor opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů v Baltském moři. Oznámila smluvním stranám určitá doporučení ohledně úprav uvedených technických opatření.
(4)
Je vhodné, aby Společenství tato doporučení zavedlo. Jelikož však Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři bude možná nahrazena dvoustrannou spoluprací s Ruskou federací, neměla by se pravidla Společenství těmito doporučeními striktně řídit; Společenství by mělo spíše usilovat o zavedení celkového a soudržného systému technických opatření pro vody Společenství, založeného na stávajících pravidlech. V některých případech, kdy jsou stávající pravidla zbytečně podrobná nebo nemohou být odůvodněna z hlediska zachování zdrojů, existuje prostor pro zjednodušení.
(5)
Nařízení (ES) č. 88/98 (5) stanovilo některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu.
(6)
Uplatňování nařízení (ES) č. 88/98 názorně poukázalo na jeho konkrétní nedostatky, které vedly k potížím při používání a prosazování uvedeného nařízení a které je třeba napravit, a to zejména vymezením cílových druhů a stanovených procentních podílů odlovu pro jednotlivá rozmezí velikostí ok, jakož i zeměpisných oblastí pro rybolov pomocí určitých lovných zařízení.
(7)
Je třeba definovat způsob výpočtu procentních podílů cílových druhů a jiných druhů.
(8)
Minimální velikost každého druhu by měla být stanovena s ohledem na selektivitu velikosti ok lovného zařízení, které lze použít pro odlov daného druhu.
(9)
Vědecké informace uvádějí, že existují značné vedlejší úlovky nedospělé tresky obecné při lovu úhoře vlečnou sítí. Lov úhoře aktivním lovným zařízením by měl být proto zakázán.
(10)
Rižský záliv je jedinečným a poměrně citlivým mořským ekosystémem, který vyžaduje zvláštní opatření k zajištění udržitelného využívání jeho zdrojů a k minimalizaci dopadu rybolovných činností. Článek 21 aktu o přistoupení z roku 2003 proto stanoví, že má Rada změnit nařízení (ES) č. 88/98 přede dnem přistoupení tak, aby byla přijata opatření nezbytná pro zachování rybolovných zdrojů v Rižském zálivu.
(11)
Za účelem kontroly rybolovných činností je třeba, aby přístup do Rižského zálivu podléhal zvláštním povolením k rybolovu uvedeným v nařízení Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu (6).
(12)
Vědecké informace uvádějí, že pro lov tresky obecné jsou vlečná rybolovná zařízení bez únikových oken méně selektivní než zařízení s únikovými okny typu Bacoma nebo typu, u kterého jsou oka kapsy a nástavce natočena o 90°. Proto je vhodné ve vodách Společenství a na plavidlech Společenství nepovolit při lovu, jehož cílovým druhem je treska obecná, používání vlečných lovných zařízení bez únikového okna typu Bacoma nebo typu, u kterého jsou oka kapsy a nástavce natočena o 90°.
(13)
Nařízení (ES) č. 1434/98 (7) stanovilo podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě.
(14)
S cílem zjednodušit komplexní pravidla nařízení (ES) č. 1434/98 je třeba ustanovení tohoto nařízení, která se týkají Baltského moře, nahradit obecnými ustanoveními o netříděných vykládkách tohoto nařízení. Nařízení (ES) č. 1434/98 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(15)
Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (8).
(16)
Změny přílohy I a dodatků 1 a 2 k příloze II tohoto nařízení by rovněž měly být přijaty v souladu s rozhodnutím 1999/468/ES.
(17)
Vzhledem k počtu a rozsahu nutných změn pravidel je třeba nařízení (ES) č. 88/98 zrušit a nahradit je novým zněním,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví technická opatření pro zachování, která se týkají lovu a vykládky rybolovných zdrojů v mořských vodách podléhajících svrchovanosti nebo jurisdikci členských států a náležejících do zeměpisné oblasti vymezené v příloze I.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„aktivním lovným zařízením“ jakékoli lovné zařízení, které pro odlov vyžaduje aktivní pohyb daného zařízení, včetně zejména vlečných a kruhových zatahovacích zařízení;
i)
„vlečnou sítí“ se rozumí zařízení, které je aktivně taženo hlavním motorem plavidla a sestává z kuželovitě nebo pyramidovitě tvarované hlavní části (jakožto hlavní části vlečné sítě) uzavřené vzadu kapsou,
ii)
„vlečnou sítí vlečenou pomocí výložníku na bocích lodě“ se rozumí lovné zařízení s vlečnou sítí vodorovně otevřenou pomocí ocelové nebo dřevěné trubice, výložník a síťovina opatřené spodními řetězy, řetězovými rohožemi nebo ujímacími řetězy, aktivně tažené po dně motorem plavidla,
iii)
„dánským nevodem“ se rozumí kruhové zatahovací a tažené vlečné zařízení řízené z plavidla dvěma dlouhými lany (nevodová lana), určené k nahánění ryb směrem k otvoru nevodu. Zařízení vyrobené ze sítě, která je podobná vlečné síti pro lov při dně jak konstrukcí, tak velikostí, se skládá ze dvou dlouhých křídel, hlavní části a vaku (kapsy),
iv)
„drapáky“ se rozumí síť nebo kovový koš namontovaný na rámu různého tvaru a velikosti, na jehož spodní části je upevněn lopatkový naběrák, někdy opatřený zuby,
v)
„košelkovým nevodem“ se rozumí kruhové zatahovací zařízení ze sítě, jehož spodní část se stahuje za použití košelkové zatahovací šňůry, která na spodní straně sítě prochází řadou kroužků, což umožňuje ze sítě vytvořit vak, a tak ji uzavřít;
b)
„pasivním lovným zařízením“ veškerá lovná zařízení nevyžadující při lovu aktivní pohyb zařízení; tato zařízení zahrnují tenatové sítě na chytání ryb za žábry, tenatové sítě, třístěnné tenatové sítě, vězencové sítě, šňůry, vrše a vězence. Sítě se mohou skládat z jedné nebo několika oddělených sítí, které jsou opatřeny horními, spodními a spojovacími lany a mohou být vybaveny kotevním, plovacím a navigačním zařízením;
i)
„tenatovou sítí na chytání ryb za žábry“ a „tenatovou sítí“ se rozumí síť tvořená jedním kusem síťoviny, udržovaná ve svislé poloze ve vodě plováky a závažími. Živé vodní zdroje se chytají zapletením do sítě nebo uvíznutím v okách,
ii)
„třístěnnou tenatovou sítí“ se rozumí síť tvořená dvěma nebo více sítěmi zavěšenými společně a rovnoběžně na jediném laně, upevněnými na vodě plováky a závažím,
iii)
„šňůrami“ se rozumí řada spojených šňůr uložených buď na dně nebo unášených; každá je opatřena velkým počtem háčků s návnadami;
c)
„háčky“ zakřivené zaostřené kusy ocelového drátu, obvykle s ozubcem;
d)
„dobou ponoření“ období od okamžiku prvního položení sítí do vody do okamžiku úplného vytažení sítí na palubu rybářského plavidla;
e)
„síťováním se čtvercovými oky“ konstrukce síťování provedená tak, že ze dvou sad rovnoběžných čar tvořených vlákny sítě je jedna sada rovnoběžná s podélnou osou sítě a druhá k této ose kolmá;
f)
„kapsou vlečné sítě“ posledních 8 metrů vlečné sítě mající buď válcovitý tvar, tj. stejný celkový obvod, nebo zužující se tvar;
g)
„zpevňovací kapsou“ válcovitý díl síťoviny, který zcela obepíná kapsu vlečné sítě a lze jej v určitých rozestupech ke kapse vlečné sítě připevnit;
h)
„zadním popruhem“ nejzazší kruhový popruh upevněný ke kapse, měřeno při podélném natažení ok;
i)
„zvedacím popruhem“ lano, které obepíná obvod kapsy nebo případné zpevňovací kapsy a je k ní připevněno smyčkami nebo kroužky;
j)
„kruhovým popruhem“ lano, které obepíná obvod kapsy nebo případné zpevňovací kapsy a je k ní připevněno;
k)
„bubnem“ díl síťoviny upevněný uvnitř aktivního lovného zařízení tak, aby rybám umožňoval přesouvat se z přední části lovného zařízení do části zadní, přičemž je omezena možnost jejich návratu;
l)
„kapsovou bójí“ nadnášející zařízení, které je upevněno ke kapse;
m)
„lanem bóje“ lano spojující bóje tažných šňůr s částí lovného zařízení, která je podpírána či označena;
n)
„nástavcem“ oddělená část vlečné sítě válcovitého tvaru, tj. stejného obvodu jako kapsa, umístěná mezi ústím a koncem kapsy;
KAPITOLA II
SÍTĚ A PODMÍNKY JEJICH POUŽÍVÁNÍ
ODDÍL I
Cílové druhy
Článek 3
Cílové druhy a minimální velikosti ok
1. Pro každou subdivizi uvedenou v příloze I je přípustné rozmezí velikosti ok pro jednotlivé cílové druhy vymezeno při lovu vlečnou sítí, dánským nevodem nebo podobným zařízením v příloze II a při lovu s tenatovou sítí na chytání ryb za žábry, tenatovou sítí a třístěnnou tenatovou sítí v příloze III. U žádné části lovných zařízení nebo sítí nesmí být velikost ok menší než nejmenší velikosti ok v rámci příslušné stupnice velikosti ok.
2. Přílohy II a III rovněž stanoví minimální procentní podíl cílových druhů živých vodních zdrojů uchovávaných na palubě pro jednotlivé zeměpisné subdivize a příslušné stupnice velikostí ok.
3. Pokud jsou na palubě drapáky, je v průběhu jakékoli rybolovné plavby zakázáno na palubě uchovávat a vykládat jakákoli množství živých vodních zdrojů, pokud alespoň 85 % jejich živé hmotnosti nesestává z měkkýšů nebo ruduchy Furcellaria lumbricalis.
4. V rámci subdivize je zakázáno používání tenatových sítí na chytání ryb za žábry nebo tenatových sítí s oky menšími, než jsou velikosti ok uvedené v příloze III.
5. V rámci subdivize je zakázáno používání třístěnných tenatových sítí, u nichž velikost ok ve té části sítě, kde jsou oka největší, neodpovídá jedné z kategorií uvedených v příloze III, a to s výjimkou případů, kdy je velikost ok v té části sítě, kde jsou oka nejmenší, menší než 16 mm. Pokud je velikost ok u nejmenších ok menší než 16 mm, musí všechna oka s velikostí nad 16 mm odpovídat kategoriím uvedeným v příloze III.
6. U každé rybolovné plavby je vykládka zakázána ve všech případech, kdy úlovek odlovený v subdivizích uvedených v příloze I a uchovávaný na palubě nevyhovuje odpovídajícím podmínkám stanoveným v přílohách II a III.
Článek 4
Výpočet procentních podílů cílových druhů
1. Procentní podíly cílových druhů uvedené v přílohách II a III se vypočítají jako podíl na hmotnosti celkového objemu všech druhů uvedených v přílohách II a III, které jsou ponechány na palubě po vytřídění nebo vyloženy.
2. Procentní podíl cílových druhů a dalších druhů se vypočítá jako úhrn všech objemů cílových druhů a dalších druhů uvedených v přílohách II a III uchovaných na palubě.
3. Objemy druhů uvedených v přílohách II a III, které byly přeloženy z rybářského plavidla, se zohlední při výpočtu procentních podílů cílových druhů pro toto plavidlo.
4. Procentní podíly cílových druhů lze vypočíst na základě jednoho nebo více reprezentativních vzorků.
ODDÍL II
Aktivní zařízení
Článek 5
Struktura lovných zařízení
1. Nesmí být používáno žádné zařízení, které blokuje nebo jinak zmenšuje oka v kapse.
2. Odchylně od odstavce 1 smí být na spodní polovině kapsy jakéhokoliv aktivního zařízení připevněna plachtovina, síťovina nebo jiný materiál, jehož úkolem je zabránit nebo omezit opotřebení. Tento materiál se musí upevnit výhradně na předních nebo bočních hranách kapsy.
3. Odchylně od odstavce 1 může být při lovu vlečnou sítí, dánským nevodem nebo podobným zařízením s velikostí oka menší než 90 mm povoleno upevnit na vnější stranu kapsy zpevňovací kapsu. Velikost ok zpevňovací kapsy musí být alespoň dvojnásobná než velikost ok kapsy a v žádném případě nesmí být menší než 80 mm.
Zpevňovací kapsa může být upevněna na těchto bodech:
a)
na předním okraji;
b)
na zadním okraji nebo
c)
prstencovitě mezi zadní a přední částí.
Zpevňovací kapsa může být přichycena
a)
prstencovitě kolem kapsy a nástavce okolo řady ok nebo
b)
podélně po jedné jediné řadě ok.
4. Odchylně od odstavce 1 je možné
a)
u aktivních zařízení použít zařízení k omezení úniku úlovku ze sítě nebo buben. Buben může být připevněn uvnitř kapsy nebo před ní. Ustanovení týkající se minimální velikosti ok stanovená v příloze II se u bubnu nepoužijí. Vzdálenost mezi předním bodem upevnění bubnu a zadním koncem kapsy musí odpovídat minimálně trojnásobku délky bubnu;
b)
připevnit k vnější části kapsy senzor určený k měření množství úlovku;
c)
při lovu vlečnou sítí, dánským nevodem nebo podobným zařízením s velikostí oka menší než 90 mm použít kruhový popruh a zvedací popruh upevněný na vnější stranu kapsy;
d)
při lovu vlečnou sítí, dánským nevodem nebo podobným zařízením s velikostí oka menší než 90 mm použít jeden zvedací popruh upevněný na vnější stranu kapsy;
e)
připevnit plováky na obou lemových švech kapsy;
f)
použít zadní popruhy připevněné k vnější straně kapsy. Vzdálenost mezi zadním popruhem a kapsou musí být 50 cm nebo méně.
Článek 6
Konkrétní zakázaná zařízení
Je zakázáno používat
a)
kapsy, u nichž se počet stejně velkých ok umístěných po obvodu kapsy zvyšuje od předního k zadnímu konci;
b)
nástavce, po jejichž obvodech je počet ok v jakémkoliv místě menší než na obvodu předního konce kapsy, k níž je nástavec připevněn;
c)
kapsy s velikostí ok 32 mm nebo větší, přičemž žádná oka nejsou kosočtverečná nebo čtvercová;
d)
vlečné sítě, dánské nevody nebo podobná zařízení o velikosti ok 90 mm nebo větší, ke kterým je kapsa připevněna jinak než uchycením do části sítě vpředu od kapsy;
e)
vlečné sítě, dánské nevody nebo podobná zařízení o velikosti ok 90 mm nebo větší, jež mají více než 100 otevřených kosočtvercových ok a méně než 40 otevřených kosočtvercových ok po obvodu kapsy, kromě spojování nebo lemových švů;
f)
kapsy, jejichž společná délka horní poloviny dílce není přibližně stejná jako společná délka spodní poloviny.
Článek 7
Selektivita při lovu tresky obecné vlečnou sítí
Na základě stanoviska Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství předloží Komise Radě do září 2007 hodnocení selektivity tresky obecné lovené aktivním zařízením, pro které je treska obecná uznána jako cílový druh.
ODDÍL III
Pasivní zařízení
Článek 8
Rozměry a doba ponoření
1. Při lovu pomocí tenatových sítí na chytání ryb za žábry, tenatových sítí nebo třístěnných tenatových sítí je zakázáno používat současně více než 9 km sítí pro plavidla o celkové délce do 12 m a 21 km sítí pro plavidla o celkové délce větší než 12 m.
2. Doba ponoření sítí podle odstavce 1 nesmí překročit 48 hodin.
3. Odchylně od odstavce 2 není doba ponoření sítí uvedená v odstavci 1 omezená, pokud se jedná o lov pod ledem.
Článek 9
Omezení týkající se unášených tenatových sítí
1. Od 1. ledna 2008 je zakázáno uchovávat na palubě unášené tenatové sítě nebo je používat k lovu.
2. Během let 2006 a 2007 je povoleno uchovávat na palubě plavidla unášené tenatové sítě nebo je používat k lovu, pokud je k tomu dotyčné plavidlo oprávněno příslušnými orgány členského státu, pod jehož vlajkou pluje.
3. V roce 2006 a 2007 může členský stát povolit uchovávání unášených tenatových sítí na palubě nebo jejich využití k lovu nejvýše v roce 2006 u 40 % a v roce 2007 u 20 % plavidel, která unášené tenatové sítě používala v letech 2001 až 2003.
4. Odchylně od odstavce 3 může v subdivizích 25 až 32 členský stát povolit uchovávání unášených tenatových sítí na palubě nebo jejich využití k lovu v případě nejvýše 40 % plavidel, která unášené tenatové sítě používala v letech 2001 až 2003.
5. Do 30. dubna každého roku předají členské státy Komisi seznam plavidel oprávněných k výkonu rybolovné činnosti za použití unášených tenatových sítí.
Článek 10
Podmínky týkající se unášených tenatových sítí
1. Velitel rybářského plavidla používajícího unášené tenatové sítě vede lodní deník, do něhož každý den zaznamenává tyto informace:
a)
celkovou délku všech sítí na palubě;
b)
celkovou délku všech sítí použitých během každé rybolovné činnosti;
c)
množství vedlejších úlovků kytovců s odpovídajícími údaji o datu a souřadnicích.
2. Všechna rybářská plavidla používající unášené tenatové sítě uchovávají na palubě oprávnění uvedené v čl. 9 odst. 2.
ODDÍL IV
Společná ustanovení pro lovná zařízení a jejich použití
Článek 11
Určování velikosti ok a síly vlákna
Použije se nařízení Komise (ES) č. 129/2003 ze dne 24. ledna 2003, kterým se stanoví pravidla pro určování velikosti ok a síly vlákna rybářských sítí (9).
Článek 12
Dosažení požadovaných procentních podílů úlovků
1. Objemy živých vodních zdrojů ulovených nad rámec povolených procentních podílů uvedených v přílohách II a III se nesmějí vyložit, ale musí být navráceny do moře před vykládkou.
2. Bez ohledu na odstavec 1 musí plavidlo, kdykoli v průběhu rybolovné plavby opustí jakoukoli skupinu subdivizí uvedenou v přílohách II a III, do dvou hodin dodržet odpovídající minimální procentní podíl cílových druhů ulovených a uchovávaných na palubě z této zeměpisné oblasti stanovený v přílohách II a III.
Článek 13
Podmínky používání lovných zařízení
1. Lovné zařízení, jehož použití je v určité zeměpisné oblasti nebo v průběhu určitého období zakázáno, musí být na palubě uloženo tak, aby nebylo připraveno k použití v zakázané oblasti nebo během zakázaného období. Náhradní lovná zařízení musí být uložena zvlášť tak, aby nebyla připravena k použití.
2. Lovné zařízení je považováno za nepřipravené k použití, jestliže
a)
v případě vlečných sítí, dánských nevodů nebo podobných zařízení kromě párových vlečných sítí:
i)
rozpěrné desky jsou upevněny na vnější nebo vnitřní straně hrazení paluby nebo k trámové podpěře,
ii)
vodící lana vlečných sítí nebo přitahovací lana jsou oddělena od rozpěrných desek nebo závaží;
b)
v případě párových vlečných sítí jsou křídlová závaží oddělena a uložena;
c)
v případě lovné šňůry, tenatové sítě na chytání ryb za žábry, tenatové sítě a třístěnné tenatové sítě:
i)
sítě jsou uloženy pod uvázanou plachtovinou,
ii)
šňůry a háčky jsou uchovávány v uzavřených schránkách;
d)
v případě košelkových nevodů je hlavní nebo základní kabel oddělen od nevodu.
3. Odchylně od odstavce 1 nesmějí být při použití lovného zařízení, pro které je jako cílový druh v souladu s přílohami II nebo III vymezena treska obecná (Gadus morhua), na plavidle žádná další lovná zařízení.
KAPITOLA III
MINIMÁLNÍ VELIKOST VYKLÁDANÝCH RYB
Článek 14
Měření ryb
1. Ryba se považuje za podměrečnou, jsou-li její rozměry menší než minimální velikost stanovená v příloze IV pro daný druh a zeměpisnou oblast.
2. Velikost ryb se měří od předního konce hlavy se zavřenou tlamou ke konci ocasní ploutve.
Článek 15
Uchovávání podměrečných ryb na palubě
1. Podměrečné ryby nesmějí být uchovávány na palubě, překládány na jiné plavidlo, vykládány na pevninu, převáženy, skladovány, prodávány, vystaveny nebo nabízeny k prodeji, nýbrž musí být neprodleně vhozeny zpátky do moře.
2. Pokud jde o jiné ryby než ryby vymezené v příloze II jako cílové druhy pro kategorie velikosti ok „menší než 16 milimetrů“ nebo „16-31 milimetrů“ ulovené za použití vlečných sítí, dánských nevodů nebo podobných zařízení s velikostí ok menší než 32 milimetrů nebo s košelkovými nevody, odstavec 1 se nepoužije za předpokladu, že tyto ryby nejsou tříděny, prodávány, vystavovány ani nabízeny k prodeji k lidské spotřebě.
KAPITOLA IV
OMEZENÍ TÝKAJÍCÍ SE URČITÝCH OBLASTÍ, DRUHŮ RYB NEBO ŽIVÝCH VODNÍCH ZDROJŮ
Článek 16
Zakázané oblasti
Je zakázáno provádět odlov s použitím jakéhokoliv aktivního zařízení v zeměpisných oblastech ohraničených loxodromami spojujícími tyto souřadnice, které se měří podle souřadnicového systému WGS84.
1.
54° 23′ s.š., 14° 35′ v.d.
2.
54° 21′ s.š., 14° 40′ v.d.
3.
54° 17′ s.š., 14° 33′ v.d.
4.
54° 07′ s.š., 14° 25′ v.d.
5.
54° 10′ s.š., 14° 21′ v.d.
6.
54° 14′ s.š., 14° 25′ v.d.
7.
54° 17′ s.š., 14° 17′ v.d.
8.
54° 24′ s.š., 14° 11′ v.d.
9.
54° 27′ s.š., 14° 25′ v.d.
10.
54° 23′ s.š., 14° 35′ v.d.
Článek 17
Omezení lovu lososa a pstruha obecného
1. Uchovávání lososa obecného (Salmo salar) nebo pstruha obecného (Salmo trutta) na palubě je zakázáno
a)
od 1. června do 15. září ve vodách subdivizí 22 až 31;
b)
od 15. června do 30. září ve vodách subdivize 32.
2. Oblast zákazu během doby hájení začíná čtyři námořní míle od základních linií.
3. Odchylně od odstavce 1 je dovoleno uchovávat na palubě lososa obecného (Salmo salar) a pstruha obecného (Salmo trutta) uloveného za pomocí vězence.
Článek 18
Omezení lovu úhoře obecného
Uchovávat na palubě úhoře obecného uloveného za pomocí jakéhokoliv aktivního lovného zařízení je zakázáno v průběhu celého roku.
Článek 19
Omezení platná pro netříděné vykládky
1. Netříděné úlovky mohou být vyloženy pouze v přístavech a na místech určených k vykládce, kde funguje program pro odběr vzorků uvedený v odstavci 2.
2. Členské státy zajistí provádění přiměřeného programu odběru vzorků, který umožní účinné sledování netříděné vykládky podle druhů.
KAPITOLA V
ZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ PLATNÁ PRO RIŽSKÝ ZÁLIV
Článek 20
Zvláštní povolení k rybolovu
1. Pro účely rybolovu v subdivizi 28-1 musí mít plavidla zvláštní povolení k rybolovu vydané v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1627/94.
2. Členské státy zajistí, aby byla plavidla, kterým bylo vystaveno zvláštní povolení k rybolovu podle odstavce 1, zapsána na seznam obsahující jejich jména a vnitřní evidenční čísla a zveřejněný na internetové stránce, jejíž adresu poskytne každý členský stát Komisi a členským státům.
3. Plavidla uvedená na seznamu musí splňovat tyto podmínky:
a)
celkový výkon motorů (kW) plavidel uvedených na seznamu nesmí přesáhnout výkon, který byl stanoven pro každý členský stát v letech 2000-2001 v subdivizi 28-1, a
b)
výkon motoru plavidla nesmí v žádném okamžiku přesáhnout 221 kW.
Článek 21
Nahrazení plavidel nebo motorů
1. Každé plavidlo zapsané na seznamu uvedeném v čl. 20 odst. 2 může být nahrazeno jiným plavidlem nebo plavidly za předpokladu, že
a)
při tomto nahrazení nedojde v příslušném členském státě ke zvýšení celkového výkonu motorů, jak je uveden v čl. 20 odst. 3 písm. a), a
b)
výkon motoru žádného nahrazujícího plavidla nepřekročí v žádném okamžiku 221 kW.
2. Motor jednotlivého plavidla zapsaného na seznamu uvedeném v čl. 20 odst. 2 může být nahrazen za předpokladu, že
a)
výkon žádného nahrazujícího motoru nepřekročí v žádném okamžiku 221 kW a
b)
výkon nahrazujícího motoru nezpůsobí zvýšení celkového výkonu motorů v daném členském státě, jak je uveden v čl. 20 odst. 3 písm. a).
Článek 22
Zákaz vlečných sítí
V subdivizi 28-1 je zakázán rybolov pomocí vlečné sítě ve vodách, jejichž hloubka nedosahuje 20 m.
KAPITOLA VI
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Zakázaná lovná zařízení a nedovolené způsoby rybolovu
1. Odlov živých vodních zdrojů za použití metod zahrnujících využívání výbušnin, jedů, omamných látek, elektrického proudu a veškerých druhů střel se zakazuje.
2. Prodej, vystavování nebo nabízení k prodeji živých vodních zdrojů odlovených za použití metod uvedených v odstavci 1 se zakazuje.
Článek 24
Vědecký výzkum
1. Toto nařízení se nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné výhradně za účelem vědeckého výzkumu za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
rybolovné činnosti jsou prováděny na základě povolení a pod dohledem dotyčného členského státu nebo dotyčných členských států;
b)
členský stát nebo členské státy, v jejichž vodách se výzkum provádí, jsou o rybolovných činnostech předem zpraveny;
c)
plavidlo provádějící rybolovné činnosti uchovávají na palubě povolení vydané členským státem, pod jehož vlajkou pluje.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se živé vodní zdroje odlovené pro účely uvedené v odstavci 1 nesmějí prodávat, skladovat, vystavovat nebo nabízet k prodeji s výjimkou případů, kdy
a)
splňují minimální vykládkové velikosti stanovené v příloze IV a u zdrojů, pro něž jsou stanovena rybolovná práva, nejsou tato práva vyčerpána, nebo
b)
prodávají se přímo k jinému účelu než k lidské spotřebě.
Článek 25
Umělé doplňování a přesídlování
Toto nařízení se nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné výhradně pro účely umělého doplňování nebo přesídlování živých vodních zdrojů na základě povolení a pod dohledem dotyčného členského státu nebo států. V případech, kdy se umělé doplňování nebo přesídlování provádí ve vodách jiného členského státu nebo států, musí o tom být všechny dotčené členské státy předem zpraveny.
Článek 26
Opatření přijatá členskými státy vztahující se výhradně na rybářská plavidla plující pod jejich vlajkou
1. Za účelem zachování zásob a hospodaření s nimi nebo za účelem omezení dopadu rybolovu na mořský ekosystém mohou členské státy přijmout technická opatření určená k omezení rybolovných práv, která
a)
doplňují opatření obsažená v nařízeních Společenství o rybolovu, nebo
b)
jsou přísnější než minimální požadavky obsažené v nařízeních Společenství o rybolovu.
2. Opatření uvedená v odstavci 1 se vztahují výhradně na rybáře dotyčného členského státu a musí být slučitelná s právem Společenství.
3. Dotyčný členský stát je povinen bezodkladně oznámit tato opatření ostatním členským státům a Komisi.
4. Členské státy jsou povinny předložit Komisi na požádání veškeré informace potřebné pro posouzení, zda jsou daná opatření v souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1.
5. Jestliže Komise shledá, že opatření nejsou v souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1, přijme rozhodnutí požadující, aby členský stát opatření odvolal nebo upravil.
Článek 27
Vědecké vyhodnocení druhů lovných zařízení
Komise do 1. ledna 2008 zajistí, aby bylo provedeno vědecké vyhodnocení dopadu používání zejména tenatových sítí na chytání ryb za žábry, třístěnných tenatových sítí a tenatových sítí na kytovce a aby výsledky byly předloženy Evropskému parlamentu a Radě.
KAPITOLA VII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 28
Prováděcí pravidla
Podrobná prováděcí pravidla k tomuto nařízení budou přijata postupem stanoveným v čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002.
Článek 29
Změny příloh
Změny přílohy I a dodatků 1 a 2 k příloze II budou přijaty postupem stanoveným v čl. 30 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002.
Článek 30
Změny nařízení (ES) č. 1434/98
Nařízení (ES) č. 1434/98 se mění takto:
1.
V článku 1 se zrušuje odstavec 2.
2.
V článku 2 se zrušují odstavce 2 a 3.
3.
V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Zakazuje se vykládka sledě obecného uloveného
-
v regionech 1 a 2 vlečenými sítěmi o minimální velikosti ok nejméně 32 mm nebo
-
v regionu 3 vlečenými sítěmi o minimální velikosti ok nejméně 40 mm nebo
-
v regionech 1 nebo 2 nebo 3 jiným lovným zařízením než vlečenými sítěmi
pro jiné účely než k přímé lidské spotřebě, pokud sledi nebyli nejprve uvedeni na trh pro účely přímé lidské spotřeby a nebyli odebráni.“
4.
V článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Vykládka sledě obecného pro jiné účely než k přímé lidské spotřebě se však povolí, pokud byli sledi chyceni jakýmkoliv lovným zařízením za podmínek stanovených v článku 2.“
Článek 31
Zrušení
Zrušuje se nařízení (ES) č. 88/98.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.
Článek 32
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2006.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2005.
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2187/2005,
annettu 21 päivänä joulukuuta 2005,
kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla, asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 88/98 kumoamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (3) 2 ja 4 artiklan mukaisesti neuvoston on käytettävissä olevat tieteelliset, tekniset ja taloudelliset lausunnot huomioon ottaen vahvistettava yhteisön toimenpiteet, joita tarvitaan kestävien taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöä koskevien edellytysten takaamiseen elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntämiselle. Sitä varten neuvosto voi hyväksyä teknisiä toimenpiteitä kalastuskuolevuuden ja kalastustoimien ympäristövaikutusten rajoittamiseksi.
(2)
Yhteisön liittyminen Itämeren ja Belttien kalastusta ja elollisten luonnonvarojen säilyttämistä koskevaan yleissopimukseen, jäljempänä ’Gdanskin yleissopimus’, sellaisena kuin se on muutettuna sopimusvaltioiden edustajien kokouspöytäkirjalla, hyväksyttiin päätöksellä 83/414/ETY (4).
(3)
Kansainvälinen Itämeren kalastuskomissio (International Baltic Sea Fishery Commission, jäljempänä ’IBSFC’) on Gdanskin yleissopimuksella tapahtuneesta perustamisestaan lähtien vahvistanut joukon Itämeren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevia toimenpiteitä. Se on ilmoittanut sopimuspuolille tietyistä suosituksista näiden teknisten toimenpiteiden muuttamiseksi.
(4)
Yhteisön on aiheellista soveltaa tällaisia suosituksia. Koska IBSFC saatetaan korvata kahdenvälisellä yhteistyöllä Venäjän federaation kanssa, yhteisön sääntöjen ei kuitenkaan tulisi noudattaa mainittuja suosituksia tiukasti vaan niiden avulla olisi pyrittävä luomaan nykyisiin sääntöihin perustuva kattava ja yhdenmukainen teknisten toimenpiteiden järjestelmä yhteisön vesialueita varten. Joissakin tapauksissa sääntöjä on aiheellista yksinkertaistaa, kun nykyiset säännöt ovat tarpeettoman yksityiskohtaisia ja/tai ne eivät ole kalavarojen säilyttämisen kannalta perusteltavissa.
(5)
Asetuksessa (EY) N:o 88/98 (5) säädetään tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä.
(6)
Asetuksen (EY) N:o 88/98 soveltaminen on tuonut esiin eräitä asetuksen puutteita, joista on aiheutunut ongelmia sen soveltamisessa ja täytäntöönpanossa ja jotka olisi korjattava erityisesti määrittelemällä kohdelajit ja vaadittavat saaliiden prosenttiosuudet, joita sovelletaan eri silmäkokoalueisiin ja maantieteellisiin alueisiin tietyillä pyydyksillä kalastettaessa.
(7)
Olisi määriteltävä tapa, jolla kohdelajien ja muiden lajien prosenttiosuudet lasketaan.
(8)
Kunkin lajin alin mitta olisi vahvistettava ottaen huomioon sen pyytämiseen käytettäväksi sopivan pyydyksen silmäkoon valikoivuus.
(9)
Tutkimuksissa on käynyt ilmi, että ankeriaan troolikalastuksessa on suuret turskanpoikasten sivusaaliit. Siksi olisi kiellettävä ankeriaankalastus aktiivisella pyydyksellä.
(10)
Riianlahti on ainutlaatuinen ja varsin herkkä meriekosysteemi, joka vaatii erityistoimenpiteitä, jotta sen kalavarojen käytön kestävyys voitaisiin taata ja kalastustoiminnan vaikutukset minimoida. Vuoden 2003 liittymisasiakirjan 21 artiklassa säädetään siksi, että neuvosto muuttaa asetusta (EY) N:o 88/98 ennen liittymisajankohtaa vahvistaakseen tarvittavat säilyttämistoimenpiteet Riianlahdella.
(11)
Kalastustoiminnan valvomista varten aluksilta olisi Riianlahdelle pääsemiseksi edellytettävä erityiskalastuslupia koskevista yleisistä säännöksistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa asetuksessa (EY) N:o 1627/94 (6) tarkoitettu erityiskalastuslupa.
(12)
Tutkimuksissa on käynyt turskan osalta ilmi, että vedettävien pyydysten, joissa ei ole valikointiristikkoa ja joissa on normaali vinoneliöön solmittu havas perässä ja pidennysosassa, valikoivuus on huonompi kuin pyydysten, joissa on Bacoma-tyyppinen valikointiristikko, tai pyydysten, joissa havasta on perässä ja pidennysosassa käännetty 90 astetta. Sen vuoksi on aiheellista, ettei yhteisön vesillä eikä yhteisön alusten sallita käyttää turskankalastuksessa vedettäviä pyydyksiä, joissa ei ole Bacoma-tyyppistä valikointiristikkoa tai joissa havasta perässä ja pidennysosassa ei ole käännetty 90 astetta, kun kohdelajina on turska.
(13)
Asetuksessa (EY) N:o 1434/98 (7) säädettiin edellytykset, joilla silliä ja silakkaa voidaan purkaa aluksesta muihin teollisiin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi.
(14)
Asetuksen (EY) N:o 1434/98 monimutkaisten sääntöjen yksinkertaistamiseksi mainitun asetuksen Itämerta koskevat säännökset olisi korvattava lajittelemattomien saaliiden purkamista koskevilla tämän asetuksen yleisillä säännöksillä. Asetus (EY) N:o 1434/98 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.
(15)
Tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (8) mukaisesti.
(16)
Myös muutokset tämän asetuksen liitteeseen I ja liitteen II lisäyksiin 1 ja 2 olisi tehtävä päätöksen 1999/468/EY mukaisesti.
(17)
Asetukseen (EY) N:o 88/98 tehtävien muutosten suuren lukumäärän ja laajuuden vuoksi kyseinen asetus olisi kumottava ja korvattava uudella tekstillä,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
Tässä asetuksessa säädetään teknisistä säilyttämistoimenpiteistä, jotka liittyvät jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla liitteessä I määritellyillä maantieteellisillä alueilla sijaitsevilla merialueilla tapahtuvaan kalavarojen pyyntiin ja aluksesta purkamiseen.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa
a)
’aktiivisella pyydyksellä’ tarkoitetaan pyydystä, jolla pyytäminen vaatii pyydyksen aktiivista liikettä, erityisesti vedettävät pyydykset ja saartopyydykset mukaan luettuina
i)
’troolilla’ tarkoitetaan pyydystä, jota vedetään aktiivisesti yhdellä tai useammalla kalastusaluksella ja joka muodostuu verkosta, jolla on kartion tai pyramidin muotoinen runko (troolin runko), jonka takaosan sulkee troolin perä,
ii)
’puomitroolilla’ tarkoitetaan troolipyydystä, jonka verkko pidetään vaakatasossa avoinna teräs- tai puutangon eli puomin avulla, jonka verkko on varustettu pohjaköysillä ja ketjumatoilla tai pohjaketjuilla ja jota alus vetää pääkoneensa avulla pitkin pohjaa,
iii)
’ankkuroidulla kierrenuotalla’ tarkoitetaan vedettävää saartopyydystä, jota käytetään aluksesta kahden pitkän köyden (nuottaköydet) avulla jotka on suunniteltu kokoamaan kalat kohti nuotan suuaukkoa. Tässä verkosta valmistetussa pohjatroolin kanssa muodoltaan ja kooltaan samankaltaisessa pyydyksessä on kaksi pitkää sivua, runko ja pussi (perä),
iv)
’laahusreellä’ tarkoitetaan eri muotoisia ja kokoisia kehykseen asennettuja metallikoreja, joiden alaosassa on raappa, joka voi olla hammastettu,
v)
’kurenuotalla’ tarkoitetaan verkosta valmistettua saartopyydystä, jonka pohja kurotaan umpeen verkon pohjassa olevalla kurevaijerilla, joka kulkee pohjaköyden kanssa renkaiden läpi ja jonka avulla verkko voidaan kuroa umpeen;
b)
’passiivisella pyydyksellä’ tarkoitetaan pyydystä, jolla pyytäminen ei vaadi pyydyksen aktiivista liikettä; näitä ovat verkot, pussiverkot, riimuverkot, rysät, siimat, merrat ja pyydykset. Verkot voivat muodostua yhdestä tai useammasta verkosta, joissa on ylä-, ala- ja yhdistävät köydet ja jotka on voitu varustaa ankkurointi-, kellutus- ja paikannusvälineillä
i)
’verkolla’ ja ’pussiverkolla’ tarkoitetaan yhdestä verkkoliinasta tehtyä pyydystä, joka pysyy pystysuorassa kohojen ja painojen avulla. Elolliset vesiluonnonvarat joko sotkeutuvat siihen tai jäävät kiinni sen silmiin,
ii)
’riimuverkolla’ tarkoitetaan millä tahansa keinolla pohjaan kiinnitettyä tai kiinnitettävissä olevaa pyydystä, joka muodostuu kahdesta tai useammasta verkkoliinasta, jotka pysyvät vaakasuorassa vedessä kohojen ja painojen avulla,
iii)
’siimalla’ tarkoitetaan joukkoa toisiinsa yhdistettyjä, joko pohjaan kiinnitettyjä tai ajelehtivia siimoja, joista jokaisessa on suuri määrä syöteillä varustettuja koukkuja;
c)
’koukulla’ tarkoitetaan taivutettua, yleensä väkäsellä varustettua teroitettua teräslangan kappaletta;
d)
’vedessäoloajalla’ tarkoitetaan aikaa siitä hetkestä, kun verkot lasketaan veteen, siihen hetkeen, kun verkot on kokonaisuudessaan nostettu kalastusalukselle;
e)
’neliösilmäisellä havaksella’ sellaista havaksen rakennetta, jossa silmäntankojen suunnista toinen on samansuuntainen ja toinen suorassa kulmassa verkon pituusakseliin nähden;
f)
’troolin perällä’ tarkoitetaan troolin kahdeksaa viimeistä metriä, joko lieriön muotoista, eli kehältään kauttaaltaan samansuuruista, tai suippenevaa osaa;
g)
’perän suojuksella’ tarkoitetaan lieriön muotoista havaskappaletta, joka ympäröi kokonaan troolin perän ja joka voidaan kiinnittää perään paikoitellen;
h)
’perän takimmaisella vahvikeköydellä’ tarkoitetaan pyöreää köyttä, joka on kiinnitetty perään sulkuköyden silmistä, kun silmät on vedetty suoraksi pituussuunnassa;
i)
’nostopussin kiristysköydellä’ tarkoitetaan perän tai sitä mahdollisesti ympäröivän suojuksen kehän kiertävää ja siihen silmukoilla tai renkailla kiinnitettyä köyttä;
j)
’pyöreällä köydellä’ tarkoitetaan perän tai perän suojuksen kehän kiertävää ja siihen kiinnitettyä köyttä;
k)
’nieluverkolla’ tarkoitetaan havaskappaletta, joka on kiinnitetty aktiivipyydyksen verkon sisäpuolelle siten, että se päästää saaliin pyydyksen etuosasta pyydyksen takaosaan mutta rajoittaa saaliin poispääsymahdollisuuksia;
l)
’peräpoijulla’ tarkoitetaan perään kiinnitettyä kelluvaa kappaletta;
m)
’poijuköydellä’ tarkoitetaan köyttä, jolla peräpoiju liitetään pyydyksen kannateltavaan tai merkittävään osaan;
n)
’pidennysosalla’ tarkoitetaan kapenematonta, lieriön muotoista, eli kehältään kauttaaltaan troolin perän kanssa samansuuruista troolin osaa, joka on kiinnitetty troolin perään tai on sen jatkona.
II LUKU
VERKKOPYYDYKSET JA NIIDEN KÄYTÖN EDELLYTYKSET
I JAKSO
Kohdelajit
3 artikla
Kohdelajit ja pienimmät sallitut silmäkoot
1. Kunkin liitteessä I luetellun osa-alueen osalta kunkin kohdelajin pyynnissä sallitut silmäkokoalueet määritellään liitteessä II troolien, ankkuroitujen kierrenuottien ja muilla vastaavilla pyydyksillä kalastamisen osalta, liitteessä III verkoilla, pussiverkoilla tai riimuverkoilla kalastamisen osalta. Pyydyksen tai verkon mikään osa ei saa olla silmäkooltaan pienempi kuin kunkin silmäkokoluokan pienin silmäkoko.
2. Kohdelajien alimmat prosenttiosuudet aluksella pidettävistä elollisista vesiluonnonvaroista kunkin maantieteellisen osa-alueen ja kunkin silmäkokoalueen osalta vahvistetaan liitteissä II ja III.
3. Jos aluksella on kalastusmatkalla mukana pohjaharoja, aluksella ei saa pitää eikä siitä saa purkaa minkäänlaista määrää elollisia vesiluonnonvaroja, ellei vähintään 85 prosenttia kokonaismäärän elopainosta ole simpukoita ja/tai punalevää (Furcellaria lumricalis).
4. Osa-alueella ei saa käyttää verkkoja tai pussiverkkoja, joiden silmäkoko on liitteessä III tarkoitettua pienempi.
5. Osa-alueella ei saa käyttää riimuverkkoja, joiden silmäkoko siinä osassa verkkoa, missä se on suurin, ei vastaa jotakin liitteessä III säädettyä luokkaa, ellei silmäkoko siinä osassa verkkoa, missä se on pienin, ole alle 16 millimetriä. Jos silmäkoko siinä kohdassa, missä se on pienin, on alle 16 millimetriä, kaikkien silmien, joiden silmäkoko on yli 16 mm, on vastattava liitteessä III säädettyä luokkaa.
6. Kalastusmatkalla saatuja saaliita ei saa purkaa aluksesta, jos liitteessä I mainituilla osa-alueilla pyydetyt ja aluksella pidetyt saaliit eivät ole liitteessä II tai liitteessä III vahvistettujen niitä koskevien edellytysten mukaisia.
4 artikla
Kohdelajin prosenttiosuuden laskeminen
1. Liitteissä II ja III tarkoitetut kohdelajien prosenttiosuudet on laskettava suhteessa kaikkien niiden liitteissä II ja III lueteltujen lajien elopainoon, jotka on joko pidetty aluksella lajittelun jälkeen tai purettu.
2. Kohdelajien ja muiden lajien prosenttiosuus saadaan yhdistämällä kaikki aluksella pidetyt kohdelajien ja kaikki liitteissä II ja III lueteltujen muiden lajien määrät.
3. Kun lasketaan kohdelajien prosenttiosuuksia sellaisten kalastusalusten osalta, joista on jälleenlaivattu liitteissä II ja III lueteltujen lajien määriä, nämä määrät on otettava huomioon.
4. Kohdelajien prosenttiosuudet voidaan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella.
II JAKSO
Aktiiviset pyydykset
5 artikla
Pyydysten rakenne
1. Missään verkon osassa ei saa käyttää laitteita, jotka tukkisivat tai pienentäisivät pyydyksen perää.
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, mitä tahansa kangasta, havasta tai muuta ainetta olevan kaistaleen, jolla pyritään ehkäisemään tai vähentämään kulumista, saa kiinnittää aktiivisen pyydyksen perän alemman puoliskon ulkopuolelle. Tällaisen kaistaleen saa kiinnittää ainoastaan perän etu- ja sivureunoihin.
3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, troolien, ankkuroitujen kierrenuottien ja muiden vastaavien vedettävien verkkopyydysten, joiden perän silmäkoko on alle 90 millimetriä, perän ulkopuolelle voidaan kiinnittää suojus. Perän suojuksen silmäkoon on oltava vähintään kaksinkertainen perän silmäkokoon verrattuna ja joka tapauksessa vähintään 80 millimetriä.
Perän suojuksen saa kiinnittää seuraavista kohdista:
a)
etureunasta;
b)
takareunasta; tai
c)
etu- ja takaosan välistä niiden ympärille.
Perän suojus voidaan kiinnittää
a)
perän ja sen pidennysosan ympärille yhtä silmäriviä pitkin; tai
b)
pitkittäin yhtä silmäriviä pitkin.
4. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, on sallittua
a)
käyttää aktiivisissa pyydyksissä nieluverkkoa. Nieluverkon saa kiinnittää joko perän sisään tai perän eteen. Nieluverkkoon ei sovelleta liitteessä II vahvistettuja vähimmäissilmäkokoja koskevia säännöksiä. Nieluverkon etuosan kiinnityskohdan ja perän pään välisen etäisyyden on oltava vähintään kolme kertaa niin pitkä kuin nieluverkko;
b)
kiinnittää perän ulkopuolelle mihin tahansa kohtaan saaliin määrää mittaava anturi;
c)
käyttää perän ulkopuolelle kiinnitettyä pyöreää köyttä tai nostopussia trooleissa, ankkuroiduissa kierrenuotissa ja muissa vastaavissa vedettävissä verkkopyydyksissä, joiden perän silmäkoko on alle 90 millimetriä;
d)
käyttää yhtä perän ulkopuolelle kiinnitettyä nostopussia trooleissa, ankkuroiduissa kierrenuotissa ja muissa vastaavissa vedettävissä verkkopyydyksissä, joiden perän silmäkoko on vähintään 90 millimetriä;
e)
kiinnittää perän molempiin pystysuoriin jameisiin kohot;
f)
käyttää perään kiinnitettyä vahvikeköyttä. Vahvikeköyden ja perän välinen etäisyys saa olla enintään 50 senttimetriä.
6 artikla
Kielletyt erityisrakenteet
On kiellettyä käyttää
a)
troolin perää, jonka jonkin kohdan kehällä samankokoisten silmien lukumäärä kasvaa etupäästä takapäähän;
b)
pidennysosaa, jonka kehä on joltakin kohtaa pienempi kuin perän, johon pidennysosa on kiinnitetty, etummaisen pään kehä;
c)
perää, jonka silmäkoko on vähintään 32 millimetriä ja jonka silmät eivät ole vinoneliöitä eivätkä neliöitä;
d)
troolia, ankkuroitua kierrenuottaa tai vastaavaa pyydystä, jonka silmäkoko on vähintään 90 millimetriä ja johon on kiinnitetty perä jollakin muulla tavoin kuin ompelemalla se perää edeltävään verkon osaan;
e)
troolia, ankkuroitua kierrenuottaa tai vastaavaa pyydystä, jonka silmäkoko on vähintään 90 millimetriä ja jossa on yli 100 avointa vinoneliösilmää ja alle 40 avointa vinoneliösilmää missä tahansa kohdassa perän kehää, lukuun ottamatta liitoskohtaa ja jameita;
f)
troolin perää, jonka suoraksi vedetyn yläpuolen pituus ei ole lähes yhtä suuri kuin sen suoraksi vedetyn alapuolen pituus.
7 artikla
Valikoivuus turskan troolikalastuksessa
Komissio esittää neuvostolle viimeistään vuoden 2007 syyskuussa tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean lausunnon perusteella arvion niiden aktiivisten pyydysten valikoivuudesta turskan osalta, joiden tunnustettu kohdelaji turska on.
III JAKSO
Passiiviset pyydykset
8 artikla
Mitat ja vedessäoloaika
1. Verkoilla, pussiverkoilla tai riimuverkoilla kalastettaessa on kiellettyä käyttää yli 9:ää kilometriä verkkoja kokonaispituudeltaan enintään 12 metrin pituista alusta kohti ja yli 21:tä kilometriä verkkoja kokonaispituudeltaan yli 12 metrin pituista alusta kohti.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen verkkojen vedessäoloaika saa olla enintään 48 tuntia.
3. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, 1 kohdassa mainittujen verkkojen vedessäoloaikaa ei rajoiteta jääpeitteen alta kalastettaessa.
9 artikla
Ajoverkkoja koskevat rajoitukset
1. Ajoverkkojen aluksella pitäminen ja käyttö kalastukseen kielletään 1 päivästä tammikuuta 2008.
2. Vuosina 2006 ja 2007 aluksella saa pitää ajoverkkoja tai käyttää niitä kalastukseen, jos aluksella on siihen lippujäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen lupa.
3. Niiden alusten lukumäärä, joille jäsenvaltio saa myöntää luvan pitää ajoverkkoja aluksella tai käyttää niitä kalastukseen, saa vuonna 2006 olla enintään 40 prosenttia ja vuonna 2007 enintään 20 prosenttia niiden alusten määrästä, jotka vuosina 2001-2003 käyttivät ajoverkkoja.
4. Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, osa-alueilla 25-32 niiden alusten lukumäärä, joille jäsenvaltio saa myöntää luvan pitää ajoverkkoja aluksella tai käyttää niitä kalastukseen, saa olla enintään 40 prosenttia niiden alusten määrästä, jotka vuosina 2001-2003 käyttivät ajoverkkoja.
5. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä huhtikuuta luettelo aluksista, joilla on lupa harjoittaa kalastusta ajoverkoilla.
10 artikla
Ajoverkkoja koskevat edellytykset
1. Ajoverkkoja käyttävän aluksen päällikön on pidettävä kalastuspäiväkirjaa, johon on kirjattava päivittäin seuraavat tiedot:
a)
aluksella pidettyjen verkkojen yhteenlaskettu pituus;
b)
kussakin kalastustoimessa käytettyjen verkkojen yhteenlaskettu pituus;
c)
valaiden sivusaalismäärät, saaliiden päivämäärä ja paikka.
2. Ajoverkkoja käyttävien alusten on pidettävä 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu lupa-asiakirja aluksella.
IV JAKSO
Verkkopyydyksiä koskevat yleiset säännökset ja pyydysten käyttöedellytykset
11 artikla
Silmäkoon ja langan paksuuden määrittäminen
Kalaverkkojen silmäkoon ja langan paksuuden määrittämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 24 päivänä tammikuuta 2003 annettua komission asetusta (EY) N:o 129/2003 (9) sovelletaan.
12 artikla
Vaadittavat saalisosuudet
1. Liitteissä II ja III säädetyt sallitut prosenttiosuudet ylittäviä pyydettyjen elävien vesiluonnonvarojen määriä ei saa purkaa, vaan ne on päästettävä takaisin mereen ennen saaliin purkamista.
2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, kun alus kalastusmatkan aikana lähtee joltakin liitteissä II ja III luetellulta osa-alueryhmältä, saman matkan aikana edelliseltä maantieteelliseltä alueelta pyydettyjen ja aluksella pidettyjen kohdelajien liitteissä II ja III vahvistetut vähimmäisprosenttiosuudet on saavutettava kahden tunnin kuluessa.
13 artikla
Pyydysten käyttöä koskevat edellytykset
1. Pyydykset, joiden käyttö on kielletty tietyllä maantieteellisellä alueella tai tiettynä ajanjaksona, on säilytettävä siten, että ne eivät ole toimintavalmiita sillä alueella tai sinä ajanjaksona, jota kielto koskee. Varapyydykset on säilytettävä erikseen siten, että ne eivät ole käyttövalmiita.
2. Pyydystä ei pidetä käyttövalmiina, jos
a)
troolien, ankkuroitujen kierrenuottien ja vastaavien pyydysten osalta lukuun ottamatta paritroolia:
i)
trooliovet on kiinnitetty reelingin tai troolipukkien sisä- tai ulkopuolelle,
ii)
troolin vetovaijerit on irrotettu trooliovista tai painoista;
b)
paritroolien osalta siipiverkkojen kärjissä olevat painot on irrotettu ja säilytetään erillään;
c)
siimojen, verkkojen, pussiverkkojen ja riimuverkkojen osalta:
i)
verkot on pakattu ja sidottu suojakankaan alle,
ii)
siimat ja koukut pidetään suljetuissa laatikoissa;
d)
kurenuottien osalta pää- tai alavaijeri on irrotettu nuotasta.
3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, käytettäessä mitä tahansa pyydystä, jonka kohdelajiksi on liitteen II tai III mukaisesti määritelty turska (Gadus morhua), aluksella ei saa pitää muuntyyppisiä pyydyksiä.
III LUKU
PURETTAVIEN KALOJEN ALIMMAT MITAT
14 artikla
Kalojen mittaaminen
1. Kalaa pidetään alamittaisena, jos se ei täytä liitteessä IV kyseiselle lajille ja maantieteelliselle alueelle vahvistettuja alinta mittaa koskevia vaatimuksia.
2. Kalan koko on mitattava leuan kärjestä (suu suljettuna) pyrstöevän kärkeen.
15 artikla
Alamittaisten kalojen aluksella pitäminen
1. Alamittaisia kaloja ei saa pitää aluksella, siirtää toiseen alukseen, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää esillä eikä tarjota myyntiin, vaan ne on laskettava heti takaisin mereen.
2. Muihin kaloihin kuin liitteessä II silmäkokoluokkien alle 16 millimetriä tai 16-31 millimetriä kohdelajeiksi määriteltyihin kaloihin, jotka on pyydetty silmäkooltaan alle 32 millimetrin troolilla, ankkuroidulla kierrenuotalla tai vastaavalla pyydyksellä tai kurenuotalla, ei sovelleta 1 kohtaa edellyttäen, että mainittuja kaloja ei lajitella, myydä, pidetä esillä eikä tarjota myyntiin ihmisravinnoksi.
IV LUKU
TIETTYJÄ ALUEITA, KALASTUSTYYPPEJÄ TAI ELÄVIÄ VESILUONNONVAROJA KOSKEVAT RAJOITUKSET
16 artikla
Kalastuskieltoalueet
Kalastus aktiivisilla pyydyksillä on kielletty koko vuoden seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien rajaamalla maantieteellisellä alueella, joka mitataan WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen:
1)
54°23′ N, 14°35′ E
2)
54°21′ N, 14°40′ E
3)
54°17′ N, 14°33′ E
4)
54°07′ N, 14°25′ E
5)
54°10′ N, 14°21′ E
6)
54°14′ N, 14°25′ E
7)
54°17′ N, 14°17′ E
8)
54°24′ N, 14°11′ E
9)
54°27′ N, 14°25′ E
10)
54°23′ N, 14°35′ E.
17 artikla
Lohen ja meritaimenen pyyntiä koskevat rajoitukset
1. Lohen (Salmo salar) ja meritaimenen (Salmo trutta) pitäminen aluksella on kiellettyä
a)
1 päivästä kesäkuuta 15 päivään syyskuuta osa-alueilla 22-31;
b)
15 päivästä kesäkuuta 30 päivään syyskuuta osa-alueella 32.
2. Pyyntikieltoalue rauhoitusaikana on neljän meripeninkulman ulkopuolella perusviivoista mitattuna.
3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, lohirysällä pyydetyn lohen (Salmo salar) ja meritaimenen (Salmo trutta) pitäminen aluksella sallitaan.
18 artikla
Ankeriaan pyyntiä koskevat rajoitukset
Aktiivisilla pyydyksillä pyydetyn ankeriaan pitäminen aluksella on kiellettyä ympäri vuoden.
19 artikla
Lajittelemattomien saaliiden purkamista koskevat rajoitukset
1. Lajittelemattomat saaliit saa purkaa vain satamissa ja purkupaikoilla, joissa käytetään 2 kohdassa mainittua näytteenotto-ohjelmaa.
2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käytössä on riittävä näytteenotto-ohjelma, jolla voidaan valvoa tehokkaasti lajittelemattomien saaliiden purkamista lajeittain.
V LUKU
RIIANLAHTEA KOSKEVAT ERITYISTOIMENPITEET
20 artikla
Erityiskalastuslupa
1. Osa-alueella 28-1 kalastavilla aluksilla on oltava asetuksen (EY) N:o 1627/94 7 artiklan mukaisesti annettu erityiskalastuslupa.
2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alusten, joille on annettu 1 kohdassa tarkoitettu erityiskalastuslupa, nimi ja kansallinen rekisterinumero on luettelossa, joka on yleisön saatavilla Internet-sivustolla, jonka osoitteen kukin jäsenvaltio toimittaa komissiolle ja jäsenvaltioille.
3. Luetteloon sisältyvien alusten on täytettävä seuraavat edellytykset:
a)
luetteloissa olevien alusten kokonaiskoneteho (kW) ei saa ylittää kyseisen jäsenvaltion osa-alueella 28-1 vuosina 2000-2001 toimineiden alusten kokonaiskonetehoa; ja
b)
aluksen koneteho ei saa millään hetkellä ylittää 221:tä kilowattia (kW).
21 artikla
Aluksen tai moottorin korvaaminen
1. Edellä 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa oleva yksittäinen alus voidaan korvata yhdellä tai useammalla aluksella, jos
a)
korvaaminen ei lisää 20 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua kyseisen jäsenvaltion kokonaiskonetehoa; eikä
b)
korvaavan aluksen koneteho ylitä millään hetkellä 221:tä kilowattia.
2. Minkä tahansa 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa olevan yksittäisen aluksen moottori voidaan korvata, jos
a)
moottorin korvaaminen ei nosta millään hetkellä konetehoa yli 221 kilowatin; ja
b)
korvaavan moottorin teho ole niin suuri, että korvaaminen lisäisi 20 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua kyseisen jäsenvaltion kokonaiskonetehoa.
22 artikla
Troolauskielto
Troolikalastus osa-alueella 28-1 kielletään alle 20 metrin syvyisissä vesissä.
VI LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
23 artikla
Kielletyt pyydykset ja kalastusmenetelmät
1. Elävien vesiluonnonvarojen pyytäminen sellaisilla menetelmillä, joihin kuuluu räjähteiden, myrkyllisten tai huumaavien aineiden, sähkövirran tai jonkinlaisen ammuksen käyttöä, on kiellettyä.
2. Elävien vesiluonnonvarojen myyminen, esillä pitäminen ja myyntiin tarjoaminen on kiellettyä, jos ne on pyydetty 1 kohdassa tarkoitettuja menetelmiä käyttäen.
24 artikla
Tieteellinen tutkimus
1. Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimiin, joita harjoitetaan yksinomaan tieteellisessä tutkimustarkoituksessa seuraavia edellytyksiä noudattaen:
a)
kalastustoimien on tapahduttava kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten luvalla ja alaisuudessa;
b)
kalastustoimista on ilmoitettava ennalta sille jäsenvaltiolle tai niille jäsenvaltioille, joiden vesialueilla tutkimusta tehdään; ja
c)
kalastustoimia harjoittavalla aluksella on oltava sen jäsenvaltion myöntämä lupa, jonka lipun alla se purjehtii.
2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, 1 kohdassa määriteltyyn tarkoitukseen pyydettyjä eläviä vesiluonnonvaroja ei saa myydä, varastoida, pitää esillä eikä tarjota myyntiin, paitsi jos
a)
ne täyttävät liitteessä IV luetellut aluksesta purettavien kalojen alimpia mittoja koskevat vaatimukset ja sellaisten kalavarojen osalta, joille on vahvistettu kalastusmahdollisuudet, näitä mahdollisuuksia ei ole käytetty loppuun; tai
b)
ne myydään suoraan muihin tarkoituksiin kuin ihmisravinnoksi.
25 artikla
Kantojen keinotekoinen elvyttäminen ja siirtoistutukset
Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimiin, joiden ainoana tarkoituksena on kantojen keinotekoinen elvyttäminen tai elävien vesiluonnonvarojen siirtoistutus ja joita toteutetaan kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden luvalla ja alaisuudessa. Jos kantojen keinotekoista elvytystä tai siirtoistutuksia toteutetaan toisen jäsenvaltion tai toisten jäsenvaltioiden vesillä, kaikille asianomaisille jäsenvaltioille on ilmoitettava asiasta etukäteen.
26 artikla
Jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet, joita sovelletaan ainoastaan niiden lipun alla purjehtiviin aluksiin
1. Jäsenvaltiot voivat kalakantojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi tai vähentääkseen kalastuksen vaikutuksia meren ekosysteemiin toteuttaa kalastusmahdollisuuksien rajoittamiseen tähtääviä teknisiä toimenpiteitä, jotka
a)
täydentävät yhteisön kalastusasetuksissa säädettyjä toimenpiteitä; tai
b)
ylittävät yhteisön kalastusasetuksissa säädetyt vähimmäisvaatimukset.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä sovelletaan ainoastaan kyseisen jäsenvaltion kalastajiin, ja niiden on oltava yhteensopivia yhteisön lainsäädännön kanssa.
3. Asianomaisen jäsenvaltion on annettava tällaiset toimenpiteet viipymättä tiedoksi muille jäsenvaltioille ja komissiolle.
4. Jäsenvaltioiden on komission pyynnöstä toimitettava sille kaikki tarvittavat tiedot sen arvioimiseksi, ovatko toimenpiteet 1 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisia.
5. Jos komissio katsoo, että toimenpiteet eivät ole 1 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisia, se tekee päätöksen, jolla jäsenvaltiota vaaditaan peruuttamaan toimenpiteet tai muuttamaan niitä.
27 artikla
Pyydystyyppien tieteellinen arviointi
Komissio varmistaa 1 päivään tammikuuta 2008 mennessä, että erityisesti verkkojen, riimuverkkojen ja pussiverkkojen käytön vaikutukset valaisiin arvioidaan tieteellisesti ja tulokset esitellään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
VII LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
28 artikla
Täytäntöönpanosäännöt
Yksityiskohtaiset säännöt tämän asetuksen täytäntöönpanosta annetaan asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
29 artikla
Liitteisiin tehtävät muutokset
Muutokset liitteeseen I ja liitteen II lisäykseen 1 ja 2 tehdään asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
30 artikla
Asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttaminen
Muutetaan asetus (EY) N:o 1434/98 seuraavasti:
1)
Poistetaan 1 artiklan 2 kohta.
2)
Poistetaan 2 artiklan 2 ja 3 kohta.
3)
Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:
”1. Aluksesta ei saa purkaa muihin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi silliä, joka on pyydetty
-
alueilla 1 ja 2 vedettävillä verkkopyydyksillä, joiden pienin sallittu silmäkoko on vähintään 32 millimetriä, tai
-
alueella 3 vedettävillä verkkopyydyksillä, joiden pienin sallittu silmäkoko on vähintään 40 millimetriä, tai
-
alueilla 1, 2 tai 3 millä tahansa muilla pyydyksillä kuin vedettävillä verkkopyydyksillä,
ellei sitä ole ensin tarjottu myytäväksi suoraan ihmisravinnoksi ja ostajaa ei ole löydetty.”
4)
Korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:
”2. Aluksesta voidaan kuitenkin purkaa muihin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi mitä tahansa 2 artiklassa määritellyin ehdoin millä tahansa pyydyksillä pyydettyä silliä ja silakkaa.”
31 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (EY) N:o 88/98.
Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen, ja viittaukset luetaan liitteessä V esitetyn vastaavuustaulukon mukaisesti.
32 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2005.