NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1620/2006
ze dne 30. října 2006,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 384/96 dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) dne 4. února 2006 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Komise o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Ukrajiny.
(2)
Podnět podali dne 23. prosince 2005 tři výrobci ve Společenství (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken ve Společenství. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení.
1.2. Dotčené strany a inspekce na místě
(3)
Komise oficiálně oznámila zahájení řízení žadatelům, ostatním známým výrobcům ve Společenství, vyvážejícím výrobcům v ČLR a na Ukrajině, dovozcům a maloobchodním prodejcům, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, zástupcům dotčených vyvážejících zemí, výrobcům ve Spojených státech amerických, které byly původně navrženy jako srovnatelná země, a výrobcům z dalších možných srovnatelných zemí. Komise dále kontaktovala všechny ostatní hospodářské subjekty ve Společenství potenciálně zapojené do výroby nebo distribuce obdobného výrobku/dotčeného výrobku, jejichž kontaktní údaje byly Komisi poskytnuty po zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslyšeny.
(4)
Vzhledem k vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo v souladu s článkem 17 základního nařízení s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni čínští vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili Komisi a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období 1. ledna 2005-31. prosince 2005. Přihlásilo se a informace požadované pro výběr vzorku ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení však poskytlo pouze osm čínských vyvážejících výrobců. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(5)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v dotčených zemích, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise tiskopisy žádosti těm vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským a ukrajinským orgánům. Osm společností z ČLR a jedna z Ukrajiny požádaly podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení o status tržního hospodářství, případně o individuální zacházení, prokázalo-li by šetření, že nesplňují podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství.
(6)
Komise rozeslala všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, jakož i všem dalším stranám, které o to požádaly ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, dotazníky.
(7)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od šesti čínských vyvážejících výrobců, jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce, čtyř výrobců ve Společenství, dvou dovozců, kteří nebyli ve spojení s vyvážejícími výrobci, a od jednoho obchodníka. Dále jeden dovozce předložil připomínky, aniž by odpovídal na dotazník.
(8)
Některé informace byly rovněž získány od 17 výrobců obdobného výrobku ve Společenství (z nichž 15 podnět podpořilo, jeden vyjádřil svůj neutrální postoj a jeden byl proti) a od tří společností, které dotčený výrobek pouze dovážejí.
(9)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem přiznání statusu tržního hospodářství a předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě byly provedeny takto:
a)
Výrobci ve Společenství
Inspekce na místě byly provedeny v prostorách čtyř výrobců ve Společenství. Tito výrobci požadovali, aby byla jejich totožnost důvěrná na základě ustanovení článku 19 základního nařízení. Tvrdili, že by odhalení jejich totožnosti mohlo způsobit závažné potíže.
Někteří výrobci ve Společenství z řad žadatelů skutečně dodávají zboží odběratelům ve Společenství, kteří zároveň odebírají zboží z ČLR a z Ukrajiny, čímž mají z těchto dovozů přímý prospěch. Tito žadatelé tvrdili, že jsou tudíž v obzvláště choulostivé situaci, protože mají dobrý důvod se domnívat, že někteří z jejich dodavatelů a odběratelů by nebyli spokojeni s tím, že podali podnět proti údajnému dumpingu působícímu újmu nebo takový podnět podporují, a na tento krok by zareagovali. Dokonce tvrdili, že riskují odplatu těchto dodavatelů a odběratelů, včetně možného ukončení obchodních vztahů. Žádosti bylo vyhověno, protože byla dostatečně podložena.
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan,
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Fo-šan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan a společnost ve spojení Wire King International Ltd, Hongkong,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou.
c)
Vyvážející výrobce na Ukrajině
-
Eurogold Industries Ltd, Žitomir a společnost ve spojení Eurogold Service ZUMBÜHL & Co., Zug ve Švýcarsku.
(10)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR a na Ukrajině, jimž by nemohl být přiznán status tržního hospodářství, byla pro stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země provedena inspekce na místě v prostorách této společnosti:
-
Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş., Istanbul, Turecko.
1.3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů relevantních pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem jsou žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(13)
Existují různé typy žehlicích prken a jejich základních součástí, především podle jejich konstrukce a velikosti, konstrukčního materiálu a příslušenství. Všechny různé typy však mají stejné základní fyzikální vlastnosti a použití. V důsledku toho jsou pro účely tohoto šetření všechny existující typy považovány za jeden výrobek.
2.2. Obdobný výrobek
(14)
U dotčeného výrobku a žehlicích prken a jejich základních součástí vyrobených a prodaných na domácím trhu ČLR a Ukrajiny a na domácím trhu v Turecku, které nakonec bylo srovnatelnou zemí, stejně jako u žehlicích prken a jejich základních součástí vyrobených a prodaných ve Společenství výrobním odvětvím Společenství bylo shledáno, že mají stejné fyzikální a technické vlastnosti a použití. Proto se prozatímně dospělo k závěru, že všechny tyto výrobky jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1. Status tržního hospodářství
(15)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR a Ukrajiny (v případě Ukrajiny pro všechny podněty podané nebo řízení zahájená před 30. prosincem 2005) běžná hodnota stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pro ty vyvážející výrobce, u nichž bylo dokázáno, že ve výrobě a prodeji obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou stručně a pouze pro usnadnění reference stanovena níže v souhrnné podobě:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů,
-
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely,
-
neexistují žádná významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
-
převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.
(16)
Osm čínských vyvážejících výrobců původně požádalo o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnilo tiskopis žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Dva z nich se však později rozhodli na šetření nespolupracovat. Byly proto zváženy žádosti o status tržního hospodářství pouze šesti spolupracujících čínských vyvážejících výrobců uvedených v 9. bodě odůvodnění.
(17)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce požádal o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnil tiskopis žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce.
(18)
Ukrajinský výrobce však poznamenal, že Ukrajina byla rozhodnutím Rady (ES) č. 2117/2005 odstraněna ze seznamu zemí bez tržního hospodářství uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Společnost tvrdila, že rozhodnutí o přiznání statusu tržního hospodářství Ukrajině bylo učiněno na základě posouzení situace v předcházejících měsících. Společnost tedy uvedla, že by jí měl být přiznán status tržního hospodářství, protože i) obdobím šetření je kalendářní rok 2005; ii) žadatelé měli předložit důkazy, že se na dotčené ukrajinské výrobce podmínky tržního hospodářství nevztahují, a iii) nepřiznání statusu tržního hospodářství by Ukrajinu diskriminovalo vzhledem k Rusku.
(19)
V tomto ohledu se poznamenává, že nařízení Rady (ES) č. 2117/2005 jasně uvádí, že se běžná hodnota pro ukrajinské vývozce a výrobce stanoví v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pouze u šetření zahájených po 30. prosinci 2005, a to buď na základě podnětu k zahájení řízení podaného po výše uvedeném datu, nebo z podnětu Komise. Protože byl podnět pro toto šetření podán dne 23. prosince 2005, je jasné, že ustanovení čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení nelze použít, a že spolupracující ukrajinská společnost tudíž musí dokázat, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Ze znění výše uvedeného článku je jasné, že důkazní břemeno v případě splnění kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství nesou vyvážející výrobci, a nikoli žadatelé. Dále by se mělo poznamenat, že přiznání statusu tržního hospodářství určité zemi se zakládá na celkovém posouzení její celkové hospodářské situace, aby bylo možné určit, zda se na náklady a ceny lze v antidumpingových šetřeních obecně spolehnout. Jinak řečeno, nejde o hodnocení konkrétní situace každého jednotlivého podniku. Konečně, tvrzení, že by Ukrajina byla vzhledem k Rusku diskriminována, je nepodložené, neboť Rusko je za zemi s tržním hospodářstvím považováno již od roku 2002. Z těchto důvodů Komise odmítla tvrzení vznesená ukrajinským vyvážejícím výrobcem a pokračovala ve stanovování statusu tržního hospodářství.
(20)
U spolupracujících vyvážejících výrobců si Komise vyžádala a ověřila v prostorách těchto společností všechny informace předložené v žádostech o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné.
3.1.1. Stanovení statusu tržního hospodářství u vyvážejících výrobců v ČLR
(21)
Jeden čínský vyvážející výrobce, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou, prokázal splnění všech pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a status tržního hospodářství mu byl přiznán.
(22)
Pokud jde o ostatní čínské vyvážející výrobce uvedené v 9. bodě odůvodnění, jeden nesplnil kritéria 1, 2 a 3, jeden nesplnil kritéria 2 a 3 a tři nesplnili kritérium 2.
(23)
Všichni spolupracující čínští vyvážející výrobci a výrobní odvětví Společenství dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním. Čtyři společnosti se stanovením nesouhlasily a tvrdily, že by jim měl být status tržního hospodářství přiznán.
(24)
U kritéria 1 neprokázal splnění jeden čínský vyvážející výrobce. Především v žádné fázi šetření neprokázal, že jeden z jeho dvou akcionářů skutečně za své akcie získané od státu zaplatil. Společnost navíc získávala elektrickou energii od státu bez uzavřené smlouvy. Společnost napadala odhalená zjištění, ale nepředložila v této věci žádné ověřitelné důkazy. Její připomínky tudíž nebylo možné zohlednit. Následně se došlo k závěru, že společnost neprokázala, že splňuje kritérium 1.
(25)
U kritéria 2 neprokázalo pět společností, že vedou jasné účetní záznamy, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Zkoumání předmětných účetních záznamů kromě toho ve všech pěti případech vykazovalo významné nedostatky. Společnosti například ve svém účetnictví neuváděly jednotlivé příjmové a výdajové položky, ale používaly rozsáhlé měsíční započtení příjmů a výdajů. Rovněž nedodržovaly akruální zásadu účetnictví. Spojovaly transakce za období jednoho měsíce a v účetních knihách je zaznamenávaly součtem, bez podrobností o jednotlivých dotčených transakcích. Vzhledem k tomu, že auditoři neokomentovali tato porušení IAS 1, nebyly účetní záznamy kontrolovány v souladu s mezinárodními účetními standardy. Po tomto odhalení čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že mezinárodní účetní standardy dodržují, nepředložili však žádné důkazy o tom, že jsou tato zjištění nesprávná. Následně se došlo k závěru, že ani jedna společnost neprokázala, že splňuje kritérium 2.
(26)
Dvě společnosti také neprokázaly, že splňují kritérium 3. U těchto dvou společností bylo při inspekci na místě zjištěno, že neplní své smluvní povinnosti ohledně plateb za užívací práva ke státnímu pozemku; nemělo to však pro společnosti žádné finanční ani jiné následky. Dále bylo u jedné společnosti zjištěno, že měla během období šetření v pronájmu státní pozemky, k nimž formálně nezískala od státu užívací právo. Tato skutečnost byla napravena až po období šetření a jednalo se navíc o nižší poplatek, než je obvyklé. Po tomto odhalení dva čínští vyvážející výrobci tato zjištění napadli, ale nové informace, které předložili na podporu svých tvrzení, nemohly být přijaty, protože byly neověřitelné. Následně se došlo k závěru, že obě společnosti neprokázaly, že splňují kritérium 3.
(27)
Na základě výše uvedeného pouze jeden čínský vyvážející výrobce, jmenovitě Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, prokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a byl mu přiznán status tržního hospodářství, zatímco ostatních pět vyvážejících výrobců neprokázalo, že všechna tato kritéria splňují, a tudíž jim status tržního hospodářství přiznán nebyl.
3.1.2. Stanovení statusu tržního hospodářství u vyvážejícího výrobce na Ukrajině
(28)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce, Eurogold Industries Ltd, Žitomir, prokázal splnění všech kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a status tržního hospodářství mu tedy byl přiznán. Vyvážející výrobce a výrobní odvětví Společenství dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním ohledně statusu tržního hospodářství, žádné připomínky však nebyly obdrženy.
3.2. Individuální zacházení
(29)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na které se vztahují ustanovení tohoto článku, případně stanoví celostátní clo, ledaže jsou společnosti schopny prokázat, že splňují veškerá kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(30)
Pokud se týče ČLR, všichni vyvážející výrobci, kteří žádali o status tržního hospodářství, zároveň požadovali i individuální zacházení, pokud by jim status tržního hospodářství nebyl přiznán.
(31)
Na základě dostupných informací bylo shledáno, že všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují čtyři společnosti.
(32)
Byl tedy vyvozen závěr, že by se individuální zacházení mělo přiznat těmto vyvážejícím výrobcům v ČLR:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou.
(33)
Na základě dostupných informací bylo shledáno, že jedna společnost neprokázala, že splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Především bylo prohlášeno, že informace týkající se vývozního prodeje, ať už uskutečněného přímo, nebo přes společnost ve spojení usazenou v Hongkongu, nejsou ověřitelné. Společnost ani přes vyžádání těchto informací neposkytla podstatné údaje týkající se celkového objemu vývozu a relevantní odpovídající vývozní fakturaci. Navíc informace poskytnuté ohledně celkového obratu i domácích a vývozních prodejů nesouhlasily s dostupnými auditními zprávami a s účetními záznamy společnosti. Navíc společnost nebyla schopna uvést místo určení svých prodejů, jak je uvedeno v dotazníku. Komise tak nemohla ověřit, zda společnost mohla svobodně stanovit ceny a množství vývozů a podmínky prodeje podle čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení.
3.3. Běžná hodnota
3.3.1. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozů ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání statusu tržního hospodářství, pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení, běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla svůj záměr použít Spojené státy americké (dále jen „USA“) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Ukrajinu a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomuto vyjádřily.
(37)
Byly obdrženy připomínky od spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a na Ukrajině, kteří navrhovali Thajsko, Indii nebo Turecko jako vhodnější srovnatelné země než USA. Hlavním argumentem proti USA byly rozdíly v celkovém hospodářském rozvoji, v přístupu k surovinám a v jejich cenách, v nákladech na pracovní sílu a ve výrobních postupech, ale také rozdíly v konkurenci na domácím trhu se žehlicími prkny. Rovněž bylo tvrzeno, že trh USA se žehlicími prkny je vysoce chráněným trhem s uměle vysokými cenami.
(38)
Komise usilovala o spolupráci s výrobci v USA a v dalších potenciálních srovnatelných zemích, jako je Thajsko, Indie a Turecko. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány pěti společnostem v USA, třem společnostem v Thajsku, pěti společnostem v Indii a devíti společnostem v Turecku. Ze všech těchto společností pouze jeden turecký výrobce v řádné lhůtě poskytl všechny informace potřebné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil se spoluprací při šetření.
(39)
Šetření ukázalo, že v Turecku existuje konkurenční trh se žehlicími prkny, přičemž přibližně 90 % trhu zásobuje několik místních výrobců a zbytek tvoří dovozy ze třetích zemí. Objem výroby v Turecku tvoří více než 5 % objemu čínských vývozů dotčeného výrobku do Společenství. Pokud jde o kvalitu a standardy tureckých žehlicích prken, nebyly ve srovnání s čínskými a ukrajinskými výrobky shledány žádné výrazné rozdíly. Turecký trh byl proto prohlášen za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Ukrajinu.
(40)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.3.2. Stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž byl přiznán status tržního hospodářství
(41)
Běžná hodnota pro jednoho čínského a pro jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce, jimž byl přiznán status tržního hospodářství, by se měla stanovit na základě údajů, které předložili ohledně domácích prodejů a výrobních nákladů. Tyto údaje byly ověřeny v prostorách dotčených společností.
(42)
Co se týče stanovení běžné hodnoty, Komise nejprve v každé vyvážející zemi zjistila, zda je domácí prodej dotčeného výrobku každého vyvážejícího výrobce reprezentativní ve srovnání s celkovými prodeji do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považoval za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje každého vyvážejícího výrobce představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozů výrobce do Společenství.
3.3.2.1. Čínská lidová republika
(43)
Bylo stanoveno, že čínský vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl během období šetření reprezentativní domácí prodej. Běžná hodnota tudíž nemohla být stanovena na základě cen příslušného vyvážejícího výrobce v zemi vývozu, jak stanoví čl. 2 odst. 1 pododstavec 1 základního nařízení. Musela se tedy použít jiná metoda.
(44)
Protože se nemohlo využít cen na domácím trhu, musela se početně zjištěná běžná hodnota vypočítat na základě nákladů daného výrobce. V důsledku toho se v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota vypočetla tak, že se k výrobním nákladům na žehlicí prkna připočetla přiměřená, v případě potřeby upravená částka prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřené ziskové rozpětí. Mělo by se v tomto ohledu poznamenat, že se nákupní ceny některých surovin/součástí, především surovin/součástí z oceli, uváděné dotčenou společností zdají být nepřirozeně nízké, a tudíž je zapotřebí dále zkoumat výrobní cenu a případně pro účely konečných zjištění znovu zvážit předběžná zjištění.
(45)
Protože vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl dostatečně reprezentativní domácí prodej, musely se prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanovit na základě jiné přiměřené metody podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.
(46)
V důsledku toho použila Komise prodejní, správní a režijní náklady a zisk spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, který domácí prodej uskutečnil v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a průměrný zisk spolupracujícího tureckého vyvážejícího výrobce se připočetly k výrobním nákladům vzniklým dotčenému vyvážejícímu výrobci v souvislosti v vyváženými typy, jak stanoví čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.3.2.2. Ukrajina
(47)
U jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že jeho celkový domácí prodej dotčeného výrobku v období šetření nebyl proveden v reprezentativním množství. Běžná hodnota tudíž nemohla být stanovena na základě cen příslušného vyvážejícího výrobce v zemi vývozu, jak stanoví čl. 2 odst. 1 pododstavec 1 základního nařízení. Musela se tedy použít jiná metoda.
(48)
Protože vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl dostatečně reprezentativní domácí prodej a protože zde nebyl žádný jiný ukrajinský spolupracující vyvážející výrobce, musely se prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanovit na základě jiné přiměřené metody podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.
(49)
V důsledku toho použila Komise prodejní, správní a režijní náklady a zisk spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, který domácí prodej uskutečnil v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a průměrný zisk spolupracujícího tureckého vyvážejícího výrobce se připočetly k výrobním nákladům vzniklým dotčenému vyvážejícímu výrobci v souvislosti s vyváženými typy, jak stanoví čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.3.3. Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(50)
Poté, co bylo Turecko zvoleno jako srovnatelná země, byla vypočítána běžná hodnota na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce.
(51)
Domácí prodej obdobného výrobku tureckého výrobce byl shledán reprezentativním ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Společenství vyvážejícími výrobci z ČLR.
(52)
Stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům se také zkoumalo, zda lze domácí prodej pokládat za provedený v běžném obchodním styku. Ověření provedené u tureckého výrobce ukázalo, že objem prodeje, prodaného za čistou prodejní cenu rovnou jednotkové ceně nebo vyšší, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje. Běžná hodnota se tedy zakládala na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážená průměrná cena všeho domácího prodeje tohoto typu výrobků uskutečněného během období šetření, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, nebo nikoli. Dále bylo zjištěno, že tyto ceny na domácím trhu jsou celkově v souladu s cenami jiného významného tureckého výrobce, o němž byly během inspekce na místě ve srovnatelné zemi získány některé informace.
3.4. Vývozní cena
3.4.1. Čínská lidová republika
(53)
Vyvážející výrobci uskutečňovali svůj vývoz do Společenství buď i) přímo nezávislým odběratelům; ii) prostřednictvím obchodních společností, které nebyly ve spojení a měly sídlo mimo Společenství, nebo iii) prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Společenství.
(54)
V případě vývozů do Společenství přímo nezávislým odběratelům ve Společenství byly vývozní ceny stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. V případě vývozů do Společenství uskutečněných prostřednictvím obchodních společností, které nebyly ve spojení, byly vývozní ceny stanoveny na základě ceny výrobku při prodeji obchodním společnostem na vývoz do Společenství v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(55)
V případě vývozů do Společenství uskutečněných prostřednictvím obchodních společností ve spojení byla vývozní cena stanovena na základě ceny výrobku při prodeji obchodními společnostmi prvnímu nezávislému kupujícímu v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(56)
Jeden vyvážející výrobce prodával část dotčeného výrobku prostřednictvím obchodní společnosti se sídlem v Hongkongu. Obchodní společnost usazená v Hongkongu nebyla schopna svými účetními záznamy dokázat, že uvedené vývozní ceny za prodej nezávislým odběratelům ve Společenství byly skutečně zaplaceny. Při inspekci na místě navíc nákupy hongkongského obchodníka nesouhlasily s jeho auditovanými účetními záznamy ohledně prodeje do Společenství. Společnosti bylo oznámeno, že existují vážné pochybnosti o přesnosti jejích prodejů do Společenství prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem v Hongkongu a že tento prodej nebude při předběžném výpočtu dumpingu zohledněn. Společnost dostala příležitost vznést námitky, ale nepředložila žádné důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry. Tyto vývozní transakce nebyly tudíž zohledněny a vývozní cena byla založena pouze na přímém prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství nebo na prodeji prostřednictvím společností, které nebyly ve spojení, se sídlem mimo ČLR a Společenství.
(57)
Jeden vyvážející výrobce neměl žádný přímý prodej dotčeného výrobku. Výrobek prodával prostřednictvím obchodních společností se sídlem v ČLR, které nebyly ve spojení, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem v ČLR. Vzhledem k tomu, že nebylo možné určit konečné místo určení prodeje prostřednictvím stran, které nebyly ve spojení, nebyl tento prodej předběžně zohledněn a vývozní cena byla založena pouze na prodeji prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která byla schopna prokázat místo určení svého prodeje. Společnost byla řádně informována a dostala příležitost vznést námitky. Námitky nezměnily tyto předběžné závěry.
(58)
Jak bylo uvedeno v analýze individuálního zacházení v 33. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce nebyl schopen prokázat a odůvodnit svůj skutečný prodej na vývoz. Žádný jeho prodej na vývoz nebyl tedy podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení zohledněn a uvedené ceny nemohly být pro stanovení vývozních cen z ČLR do Společenství použity. Společnost byla řádně informována a dostala příležitost vznést námitky. Námitky však nezměnily zjištění šetření, a jelikož nebyl pro stanovení vývozů této společnosti do Společenství k dispozici žádný jiný zdroj, mělo se za vhodné nezohlednit žádné její údaje o vývozu a stanovit dumpingové rozpětí podle dostupných skutečností (viz 65. bod odůvodnění).
3.4.2. Ukrajina
(59)
Veškerý vývoz jediného ukrajinského vývozce byl uskutečněn prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem mimo Společenství. Tato společnost ve spojení plnila všechny kroky potřebné pro uvedení zboží do volného oběhu ve Společenství, a měla by tedy být považována za dovozce ve spojení. Vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé dále prodány nezávislému kupujícímu. Pro tyto účely byly provedeny úpravy, aby se zohlednily veškeré náklady, včetně jakýchkoli cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, a zisky, které nezávislí spolupracující dovozci běžně vytvářejí, aby se mohla stanovit spolehlivá vývozní cena.
3.5. Srovnání
(60)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnávány na úrovni ze závodu.
(61)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. U všech vyvážejících výrobců, jichž se šetření týkalo, byly povoleny odpovídající úpravy týkající se nákladů na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, nákladů na úvěry, nákladů na jistoty a záruky a provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
(62)
Pokud jde o běžnou hodnotu, která se pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, zakládala na srovnatelné zemi, bylo v šetření zjištěno, že turecká žehlicí prkna jsou ve většině případů vybavena elektrickou zásuvkou a držákem přívodního kabelu, které se u většiny čínských výrobků nenacházely. Byla tedy provedena příslušná úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, aby se u tureckých cen odstranil účinek tohoto rozdílu. Byly dále shledány i některé rozdíly na úrovni obchodu. Bylo zjištěno, že na tureckém domácím trhu se žehlicí prkna běžně dodávají přímo maloobchodníkům, a že je tudíž množství na jednu objednávku/dodávku podstatně nižší než u dodávek prostřednictvím dovozců/obchodníků nebo distribučních/zásobovacích center velkých maloobchodních řetězců v případě čínských vývozů. Byla tedy provedena příslušná úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení, aby se u tureckých cen odstranil účinek těchto rozdílů.
3.6. Dumpingová rozpětí
3.6.1. Obecná metodika
(63)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobků stanovenou výše uvedeným způsobem. Poznamenává se, že v obou zemích byli pouze ti spolupracující vyvážející výrobci, kterým byl přiznán status tržního hospodářství nebo individuální zacházení.
(64)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro všechny nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. K tomuto účelu byl objem vývozů do Společenství uváděný spolupracujícími vyvážejícími výrobci srovnán s odpovídajícím objemem dovozů stanoveným na základě podnětu a některých informací shromážděných od dalších známých vyvážejících výrobců v dotčených zemích, kteří nakonec při šetření nespolupracovali. Mělo by se poznamenat, že pro dotčený výrobek neexistují žádné přesné dovozní statistiky Eurostatu.
(65)
V případě nízké úrovně spolupráce, tj. pokud spolupracující výrobci pokrývají méně než 80 % celkových vývozů dotčeného výrobku, se mělo za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro ostatní vyvážející výrobce na vyšší úrovni, než je nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. V takových případech tedy bylo dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších typů výrobku spolupracujících vyvážejících výrobců s nejvyššími dumpingovými rozpětími. Toto se pokládalo za vhodné, neboť byl důvod se domnívat, že nízká úroveň spolupráce nespolupracujících vyvážejících výrobců v šetřené zemi obvykle vyplývá z toho, že jejich dumping je na vyšší úrovni než u kteréhokoli spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Nic navíc nenasvědčovalo tomu, že by nespolupracující vyvážející výrobci prodávali za dumpingové ceny na nižší úrovni.
(66)
V případě vysoké úrovně spolupráce, tj. pokud spolupracující výrobci pokrývají 80 % a více celkových vývozů dotčeného výrobku, se mělo za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro ostatní vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro spolupracující vyvážející výrobce v dotčené zemi.
3.6.2. Dumpingová rozpětí
3.6.2.1. Čínská lidová republika
(67)
Na základě podnětu a informací dostupných od vyvážejících výrobců, kteří se v počáteční fází šetření přihlásili a poskytli některé údaje, byl vyvozen předběžný závěr, že úroveň spolupráce je nižší než 80 %. Pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí se tedy použila metodika popsaná v 65. bodě odůvodnění.
(68)
Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením byla stanovena takto:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan: 34,9 %,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou: 36,5 %,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou: 0 %,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an: 18,1 %,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou: 26,5 %,
-
všechny ostatní společnosti: 38,1 %.
(69)
U jediného čínského vyvážejícího výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, jmenovitě Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, bylo předběžně stanoveno, že se vývozy neuskutečnily za dumpingovou cenu. V tomto ohledu by se mělo připomenout, že předběžná zjištění může být nutné pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnotit z důvodů uvedených ve 44. bodě odůvodnění.
3.6.2.2. Ukrajina
(70)
Na základě podnětu a informací dostupných od vyvážejících výrobců, kteří se v počáteční fázi šetření přihlásili a poskytli některé údaje, byl vyvozen předběžný závěr, že úroveň spolupráce je v případě Ukrajiny vyšší než 80 %. Ve skutečnosti se zdá, že Eurogold Industries Ltd je jediným ukrajinským vyvážejícím výrobcem žehlicích prken, a nic nenasvědčovalo tomu, že by se některý vyvážející výrobce úmyslně zdržel spolupráce. Pro stanovení dumpingového rozpětí dalších ukrajinských vyvážejících výrobců dotčeného výrobku byla tedy použita metodika popsaná v 66. bodě odůvodnění výše.
(71)
Prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením bylo stanovena takto:
-
Eurogold Industries Ltd, Žitomir: 17,3 %,
-
všechny ostatní společnosti: 17,3 %.
4. ÚJMA
4.1. Výroba ve Společenství
(72)
Podle předběžných zjištění šetření vyrábí obdobný výrobek ve Společenství nejméně třicet malých a středních podniků. Většina výroby ve Společenství se nachází v Itálii, Polsku a ve Spojeném království.
(73)
Přestože na trhu Společenství působí několik výrobců, je úroveň koncentrace poměrně vysoká, což dokazuje skutečnost, že výroba pěti hlavních výrobců představuje 50 % celkové odhadované výroby ve Společenství. Výroba všech výše uvedených společností tvoří celkovou výrobu ve Společenství.
4.2. Vymezení výrobního odvětví Společenství
(74)
Podnět předložili tři výrobci ve Společenství, kteří představují významnou část celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství, tj. v tomto případě více než 40 %.
(75)
Žadatelé a jeden další výrobce ve Společenství při šetření plně spolupracovali (viz 9. bod odůvodnění). Tyto čtyři společnosti představují více než 45 % celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství. Jeden z těchto výrobců ve Společenství uskutečnil v období šetření několik dovozů z ČLR. Dovoz však nebyl jeho hlavní činností a tyto dovozy byly brány jako reakce na příliv levných dumpingových dovozů, především proto, aby ve své třídě výrobků nižší kategorie zůstal konkurenceschopným. Proto se má za vhodné vyřadit tohoto výrobce z vymezení výrobního odvětví Společenství.
(76)
Na základě tohoto se má za to, že čtyři výrobci ve Společenství zmiňovaní v 75. bodě odůvodnění výše tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Dále se na ně bude odkazovat jen jako na „výrobní odvětví Společenství“.
4.3. Spotřeba Společenství
(77)
Připomíná se, že pro dotčený výrobek neexistují žádné přesné dovozní statistiky Eurostatu. Dále nic nenasvědčuje tomu, že by se žehlicí prkna v jakémkoli významném množství dovážela z jiných zemí než z ČLR a Ukrajiny (dále jen „dotčené země“). Spotřeba Společenství byla tedy stanovena na základě těchto informací:
-
objem prodeje obdobného výrobku ve Společenství vyrobeného výrobním odvětvím Společenství,
-
objem prodeje obdobného výrobku ve Společenství vyrobeného dalšími známými výrobci ve Společenství,
-
objem dovozů dotčeného výrobku do Společenství spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců,
-
objem dovozů dotčeného výrobku do Společenství dalších známých čínských vyvážejících výrobců.
Podle tohoto se spotřeba Společenství vyvíjela takto:
2002
2003
2004
Období šetření
Spotřeba (v jednotkách)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Index: 2002 = 100
100
102
108
128
Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství a spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších výrobců ve Společenství a dalších čínských vyvážejících výrobců.
(78)
Spotřeba žehlicích prken se ve Společenství mezi rokem 2002 a obdobím šetření zvýšila o 28 %, k nejvyššímiu nárůstu došlo mezi rokem 2004 a obdobím šetření. Celkový stabilní nárůst se připisuje především rostoucí spotřebě v nových členských státech, ačkoli nárůst v období šetření lze do jisté míry připsat zvýšeným levným dovozům z ČLR a Ukrajiny některými dříve tradičními výrobci ve Společenství, kteří se přeorientovali na dovoz, a zvýšili tak své zásoby.
4.4. Dovoz z dotčených zemí
4.4.1. Souhrnné posouzení účinků dotčených dumpingových dovozů
(79)
Komise zvážila, zda účinky dumpingových dovozů z dotčených zemí mají být posouzeny souhrnně podle kritérií stanovených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se vliv dovozu ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen v tom případě, kdy je zjištěno, že a) dumpingová rozpětí stanovená v poměru k dovozu výrobků z každé jednotlivé země nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a b) souhrnné posouzení účinků je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství.
(80)
Připomíná se, že u dovozů jednoho čínského vyvážejícího výrobce nebylo shledáno, že by byly dumpingové. Tyto dovozy tudíž nebyly zvažovány s dumpingovými dovozy.
(81)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dumpingovým dovozům z každé z dotčených zemí byla vyšší než minimální. Navíc objem dumpingových dovozů z každé z těchto zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(82)
Šetření dále ukázalo, že podmínky hospodářské soutěže jak mezi dumpingovými dovozy, tak mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Společenství byly podobné. Bylo shledáno, že bez ohledu na svůj původ spolu žehlicí prkna vyrobená/prodaná dotčenými zeměmi a žehlicí prkna vyrobená/prodaná výrobním odvětvím Společenství navzájem soutěží, protože jsou obdobná, co se týče jejich základních vlastností, jsou z hlediska odběratele zaměnitelná a distribuují se stejnými distribučními kanály.
(83)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podmínky pro souhrnné posouzení nebyly v tomto případě splněny, neboť pokud jde o cenu a chování na trhu, existují mezi dovozy z ČLR a z Ukrajiny zásadní rozdíly.
(84)
Co se týče cen, poznamenává se, že absolutní rozdíl v cenové úrovni mezi dvěma zeměmi není v kontextu souhrnného posouzení rozhodující. Lze jej vysvětlit různými činiteli, např. jinou skladbou výrobků. Relevantní je zde cenový trend v posuzovaném období, a ten je u obou zemí srovnatelný. Ve skutečnosti se průměrná dovozní cena z ČLR zvýšila o 27 % a z Ukrajiny o 12 % mezi rokem 2002 (2003 v případě Ukrajiny) a obdobím šetření.
(85)
Pokud jde o chování na trhu, jak již bylo uvedeno v 82. bodě odůvodnění výše, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly ve vlastnostech výrobků, distribučních kanálech atd.
(86)
Na tomto základě byl vyvozen předběžný závěr, že jsou splněny všechny podmínky souhrnného posouzení, a že by se tedy účinky dumpingových dovozů pocházejících z dotčených zemí měly pro účely analyzování újmy posuzovat společně.
4.4.2. Objem, cena a podíl na trhu dumpingových dovozů z dotčených zemí
2002
2003
2004
Období šetření
Dovoz (v jednotkách)
431 000
858 300
2 388 600
4 120 800
Index: 2002 = 100
100
199
554
956
Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších čínských vyvážejících výrobců.
(87)
Objem dovozů dotčeného výrobku se během posuzovaného období významně zvýšil. V období šetření se dovozy od roku 2002 zvýšily o více než 850 %.
(88)
Mělo by se poznamenat, že v roce 2002 se žádné dovozy z Ukrajiny neuskutečnily. Jediný ukrajinský výrobce žehlicích prken zahájil svou činnost v roce 2003. V roce 2004 dovozy z Ukrajiny prudce vzrostly, o více než 400 %.
2002
2003
2004
Období šetření
Průměrná dovozní cena (EUR/jednotka)
4,91
6,15
6,34
6,53
Index: 2002 = 100
100
125
129
133
Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců.
(89)
Průměrná dovozní cena se během posuzovaného období zvýšila. Zůstala však výrazně pod průměrnými cenami výrobního odvětví Společenství (viz příslušná tabulka a 99. bod odůvodnění). Během období šetření byla dovozní cena o více než 40 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Společenství.
(90)
Zvýšení dovozní ceny lze připsat těmto činitelům.
U čínských výrobců nastal významný posun ke střední a vyšší kategorii na trhu. Jak již bylo uvedeno v 78. bodě odůvodnění, někteří tradiční výrobci ve Společenství významně snížili nebo ukončili výrobu ve Společenství a začali dovážet z dotčených zemí. Většina těchto společností je zavedena v kategorii střední a vyšší třídy výrobků.
Většina čínských vyvážejících výrobců je na trhu s žehlicími prkny nová a není překvapivé, že zvyšují ceny s tím, jak se stávají zavedenějšími.
Podíl dovozů z Ukrajiny prudce vzrostl v roce 2004. Protože je průměrná cena těchto dovozů vyšší než průměrná cena dovozů z ČLR, je vyšší i souhrnná cena.
2002
2003
2004
Období šetření
Podíl na trhu
6 %
13 %
33 %
48 %
Index: 2002 = 100
100
196
515
747
Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších čínských vyvážejících výrobců.
(91)
Podíl dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu se v průběhu posuzovaného období dramaticky zvýšil. Mezi lety 2003 a 2004 se téměř ztrojnásobil, když dovozy z Ukrajiny masivně pronikly na trh Společenství, a výrazně rostl i v období šetření až do takové míry, že pohltil téměř polovinu trhu.
4.4.3. Cenové podbízení
(92)
Pro účely analyzování cenového podbízení byly porovnány dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců s cenami výrobního odvětví Společenství na základě vážených průměrů srovnatelných typů výrobků v období šetření. Ceny výrobního odvětví Společenství byly upraveny na úroveň cen ze závodu a porovnány s dovozními cenami CIF na hranice Společenství plus případné clo. Toto cenové srovnání bylo provedeno pro transakce na stejné obchodní úrovni, v nutných případech bylo řádně upravené a po odečtení rabatů a slev.
(93)
Na základě cen spolupracujících vyvážejících výrobců bylo pro jednotlivé země stanoveno rozpětí cenového podbízení a vyjádřilo se procentem z cen výrobního odvětví Společenství takto:
Země
Cenové podbízení
ČLR
30,8 %-45,5 %
Ukrajina
6,6 %
4.5. Situace výrobního odvětví Společenství
4.5.1. Úvodní poznámky
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise přezkoumala všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství. U žadatelů a u jednoho dalšího plně spolupracujícího výrobce, tj. u výrobního odvětví Společenství, byla provedena úplná analýza těchto činitelů.
4.5.2. Ukazatele újmy
2002
2003
2004
Období šetření
Výroba (v jednotkách)
2 851 796
2 814 254
2 578 175
2 229 641
Index: 2002 = 100
100
99
90
78
Kapacita (v jednotkách)
5 304 158
5 304 158
5 304 158
5 484 620
Index: 2002 = 100
100
100
100
103
Využití kapacity
54 %
53 %
49 %
41 %
Index: 2002 = 100
100
99
90
76
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(95)
Během posuzovaného období se výroba výrobního odvětví Společenství snížila o 22 %. Mírný nárůst kapacity během období šetření byl způsoben tím, že jeden výrobce ve Společenství zvýšil svou kapacitu, aby mohl těžit ze zvýšené spotřeby po rozšíření EU. Z tohoto nárůstu spotřeby však bohužel těžily pouze dovozy. V důsledku toho se využití kapacit v období šetření snížilo více než výroba.
2002
2003
2004
Období šetření
Zásoby (v jednotkách)
96 729
131 811
180 518
144 543
Index: 2002 = 100
100
136
187
149
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(96)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření došlo k celkovému nárůstu zásob. Přestože byl vrchol v roce 2004 pravděpodobně částečně ovlivněn dokončenými objednávkami, které ještě nebyly doručeny odběratelům, je viditelný celkový trend zvyšování zásob.
2002
2003
2004
Období šetření
Prodej v ES (v jednotkách)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Index: 2002 = 100
100
99
90
79
Podíl na trhu
39 %
38 %
33 %
24 %
Index: 2002 = 100
100
97
84
61
Prodejní cena (v eurech za jednotku)
12,99
12,31
11,17
11,18
Index: 2002 = 100
100
95
86
86
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(97)
Během posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Společenství snižoval a v období šetření se propadl na 79 % původního objemu. Takto klesající trend je v kontextu rostoucí spotřeby Společenství ještě znepokojivější. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření ztratilo výrobní odvětví Společenství 39 % svého podílu na trhu.
(98)
Ve výrobním odvětví Společenství nebyl pozorován žádný růst. Výrobní odvětví totiž netěžilo z růstu trhu, tj. ze zvýšené spotřeby Společenství, ale naopak během posuzovaného období přišlo o 21 % objemu svého prodeje.
(99)
Průměrná jednotková cena vlastní výroby výrobního odvětví Společenství se v prvních třech letech významně snížila, tj. o 14 %. V roce 2004 dosáhla svého minima a v období šetření zůstala stabilní.
2002
2003
2004
Období šetření
Rozpětí zisku před zdaněním
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Index: 2002 = 100
100
94
10
60
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(100)
V průběhu posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví snížila. Ziskové rozpětí v období šetření bylo o 40 % nižší než v roce 2002. Zdánlivého zlepšení během období šetření v porovnání s rokem 2004 bylo ve skutečnosti dosaženo škrty v odměnách vedení některých společností. Tyto škrty v odměnách měly významný dopad na ziskové rozpětí společností. Celkový hrubý zisk nadále v období šetření klesal a dosáhl 65 % úrovně z roku 2002. Je tedy zjevné, že nárůst v celkovém čistém zisku před zdaněním je umělý a neudržitelný.
2002
2003
2004
Období šetření
Investice (v eurech)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Index: 2002 = 100
100
54
91
44
Návratnost investic
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Index: 2002 = 100
100
110
8
44
Peněžní tok (v eurech)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Index: 2002 = 100
100
121
36
87
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(101)
Investice v posuzovaném období významně poklesly, v období šetření dosahovaly méně než polovinu úrovně z roku 2002. Navíc významnou část investic tvořily investice do nezbytných oprav a rekonstrukcí. Část investic v roce 2004 také souvisela s přípravou nových příležitostí po rozšíření EU. Jak však bylo ukázáno výše, spotřebu zcela převzaly dovozy z dotčených zemí.
(102)
Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví a čistou účetní hodnotou jeho investic se vyvíjela v souladu s investicemi a ziskovými rozpětími. Pokud jde o zdánlivě vysokou úroveň návratnosti čistých aktiv, mělo by se poznamenat, že většina společností tvořících výrobní odvětví Společenství byla založena před 30 nebo více lety, a že je tedy většina jejich aktiv již značně odepsána. V roce 2004, kdy se provedly určité investice a kdy zisková rozpětí odrážela skutečnou výkonnost výrobního odvětví Společenství (a nikoli uměle zvýšený zisk jako v období šetření), se návratnost investic snížila o 63 procentních bodů. To potvrzuje neschopnost výrobců ve Společenství získávat kapitál, zejména kvůli snižujícímu se objemu prodeje a nízké prodejní ceně.
(103)
Peněžní tok výrobního odvětví Společenství kolísal. Po zlepšení v roce 2003 následoval v roce 2004 náhlý propad. Oživení v období šetření odpovídá opatřením zaměřeným na zlepšení ziskovosti, jak je popsáno ve 100. bodě odůvodnění výše. Celkově se peněžní tok v posuzovaném období zhoršil.
2002
2003
2004
Období šetření
Zaměstnanost
347
326
283
234
Index: 2002 = 100
100
94
82
67
Náklady práce (EUR)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Index: 2002 = 100
100
96
76
71
Průměrné náklady práce na pracovníka (EUR)
21 675
22 114
20 147
22 913
Index: 2002 = 100
100
102
93
106
Produktivita na pracovníka (EUR)
9 474
10 015
10 787
11 261
Index: 2002 = 100
100
106
114
119
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(104)
Počet zaměstnanců výrobního odvětví Společenství souvisejících s obdobným výrobkem se mezi rokem 2002 a obdobím šetření snížil o 33 %. Průměrné náklady práce na zaměstnance, odrážející mzdy, zůstaly stabilní, dočasný pokles v roce 2004 byl vyrovnán slabým nárůstem v období šetření.
(105)
Úsilí o nižší výrobní náklady, racionalizaci a snížení počtu zaměstnanců vedly ke zvýšení výkonu na pracovníka (19 % nárůst během posuzovaného období). Výsledkem výše popsaných finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství však bylo, že zvýšená produktivita nemohla vyrovnat pokles objemu prodeje a cen.
4.5.3. Rozsah dumpingu, překonání účinků dřívějšího dumpingu nebo subvencování
(106)
Pokud jde o dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, nemůže být vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu z dotčených zemí považován za zanedbatelný.
(107)
Navíc nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Společenství v období šetření překonávalo účinky dřívějšího dumpingu nebo subvencování.
4.6. Závěr o újmě
(108)
V průběhu posuzovaného období levný dumpingový dovoz z ČLR a Ukrajiny dramaticky vzrostl. Pokud jde o objem, zvýšil se dumpingový dovoz z dotčených zemí v posuzovaném období o více než 850 %. Pokud jde o podíl na trhu, získaly tyto dovozy za stejné období více než 40 procentních bodů na trhu Společenství se žehlicími prkny.
(109)
Analýza hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Společenství odhalila, že se újma projevila poklesem objemu prodeje, prodejní ceny a podílu na trhu. To mělo přímý negativní dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství, úroveň výroby a zaměstnanost. Během posuzovaného období objemy prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství poklesly o více než 20 %, podíl na trhu se zmenšil o 15 procentních bodů a zaměstnanost se snížila o více než 30 %. Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Společenství poklesla o 14 % a jednotlivé ceny dosáhly nejnižších možných úrovní. Finanční ukazatele skutečně potvrzují, že výrobní odvětví Společenství již není v postavení, aby mohlo dále snižovat ceny, aniž by tím utrpělo ztráty, které by v případě malých a středních podniků nemohly být udržitelné déle než několik měsíců, aniž by podnik nebyl nucen ukončit svou činnost.
(110)
Při zohlednění všech těchto činitelů se má předběžně za to, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
5.1. Úvod
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení provedla Komise šetření, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, byla způsobena dumpingovými dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemích. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že tato případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2. Účinky dumpingového dovozu
(112)
Nejprve se připomíná, že šetření odhalilo, že žehlicí prkna dovezená z dotčených zemí přímo soutěží s žehlicími prkny vyrobenými a prodávanými výrobním odvětvím Společenství, protože jsou obdobná, co se týče jejich základních vlastností, jsou z hlediska odběratele zaměnitelná a distribuují se stejnými distribučními kanály.
(113)
Výrazný nárůst objemu dumpingových dovozů z dotčených zemí (více než 850 %) se shodoval se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Společenství. Toto zhoršení mimo jiné zahrnovalo pokles prodeje a ceny výroby ve Společenství v tomtéž období.
(114)
Podíl dumpingových dovozů na trhu se během posuzovaného období zvýšil o 42 procentních bodů, kdežto výrobní odvětví Společenství ztratilo 15 % podílu na trhu. Připomíná se, že mezi rokem 2002 a obdobím šetření spotřeba Společenství vzrostla o více než 20 %.
(115)
Dumpingové dovozy se ve výrazném rozpětí podbízely pod cenou výrobního odvětví Společenství, takže lze učinit odůvodněný závěr, že byly odpovědné za snížení cen, které vedlo ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství navíc nemohlo zvýšit využití svých kapacit, k čemuž by bylo pravděpodobně díky nárůstu spotřeby pozorovanému v posuzovaném období došlo.
(116)
Vzhledem k jasně stanovenému časovému souběhu výskytu dumpingového dovozu za ceny významně podbízené pod cenou výrobního odvětví Společenství na straně jedné a úbytku prodeje a objemu výroby výrobního odvětví Společenství, snížení podílu na trhu a zaměstnanosti a poklesu cen na straně druhé, vyvozuje se předběžný závěr, že dumpingové dovozy sehrály rozhodující úlohu v působení újmy výrobnímu odvětví Společenství.
5.3. Účinky ostatních činitelů
5.3.1. Výkonnost ostatních výrobců ve Společenství podporujících podnět
(117)
Podnět vedle výrobců tvořících výrobní odvětví Společenství podpořilo patnáct výrobců žehlicích prken. Tyto společnosti si nepřály na šetření plně spolupracovat, poskytly však určité informace ohledně své výroby, kapacity a využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti. Tyto společnosti dohromady představují přibližně 30 % celkové známé výroby ve Společenství. Mělo by se poznamenat, že žádná z těchto společností nedovezla významné množství dotčeného výrobku.
(118)
Situace těchto 15 společností byla analyzována a srovnána se situací výrobního odvětví Společenství.
2002
2003
2004
Období šetření
Výroba (v jednotkách)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Index: 2002 = 100
100
119
103
90
Kapacita (v jednotkách)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Index: 2002 = 100
100
104
119
120
Využití kapacity
51 %
58 %
44 %
38 %
Index: 2002 = 100
100
115
87
75
Zaměstnanost
281
314
277
231
Index: 2002 = 100
100
112
98
82
(119)
Výroba těchto výrobců se v roce 2003 zvýšila o 19 %, v roce 2004 se snížila na původní hodnotu a v období šetření poklesla o 13 %. Zvýšení kapacity v roce 2004 lze připsat očekávanému nárůstu prodeje po rozšíření EU. V důsledku zvýšení kapacity se využití kapacity v posuzovaném období snížilo výrazněji než výroba. Zaměstnanost se vyvíjela v souladu s výrobou, tj. rostla v roce 2003, poté se v roce 2004 snížila na původní hodnotu a v období šetření prudce poklesla.
2002
2003
2004
Období šetření
Prodej v ES (v jednotkách)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Index: 2002 = 100
100
120
100
89
Podíl na trhu
18 %
21 %
17 %
13 %
Index: 2002 = 100
100
118
93
70
(120)
Po dočasném zlepšení v roce 2003 prodej a podíl na trhu těchto patnácti společností prudce poklesl. Tento vývoj se jasně kryje s náhlým nárůstem dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu Společenství. Připomíná se, že tyto dovozy se v roce 2004 téměř ztrojnásobily a jejich podíl na trhu v tomtéž roce vzrostl o 20 procentních bodů. Rovněž se připomíná, že během posuzovaného období se spotřeba žehlicích prken ve Společenství zvýšila.
(121)
Vzhledem k výše uvedenému lze učinit závěr, že se situace těchto 15 výrobců žehlicích prken ve Společenství, kteří podnět podpořili, zhoršila obdobně jako situace výrobního odvětví Společenství. Tyto společnosti tedy nemohly výrobnímu odvětví Společenství újmu způsobit.
5.3.2. Výkonnost dalších známých výrobců ve Společenství
(122)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, dva další výrobci ve Společenství poskytli určité informace, ale podnět nepodpořili. Dále existují dva výrobci ve Společenství, kteří podnět podpořili, ale nespolupracovali na šetření, a jeden bývalý výrobce, který poskytl určité informace o svých bývalých činnostech. Všechny tyto společnosti uskutečnily významné dovozy dotčeného výrobku. Dostupné údaje těchto společností vykazují tyto trendy (z důvodu důvěrnosti nelze odhalit skutečné údaje):
2002
2003
2004
Období šetření
Prodej výroby Společenství v ES
Index: 2002 = 100
100
75
49
29
Podíl na trhu
Index: 2002 = 100
100
76
46
23
(123)
Během posuzovaného období poklesl prodej těchto výrobců ve Společenství o 71 %. Odpovídající podíl na trhu se snížil ještě významněji, o 77 %, protože se trh v daném období rozšiřoval.
(124)
Jak již bylo uvedeno v 78. bodě odůvodnění výše, někteří tradiční výrobci žehlicích prken ve Společenství v roce 2004 a během období šetření významně snížili nebo zcela ukončili výrobní činnost ve Společenství a začali hromadně dovážet z dotčených zemí. Některé z těchto společností tak již nelze považovat za výrobce ve Společenství, protože jejich výrobní prostory byly během období šetření uzavřeny.
(125)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že tito další výrobci ve Společenství byli v obdobné situaci jako výrobní odvětví Společenství a jejich výrobní činnost nezpůsobila výrobnímu odvětví Společenství žádnou újmu.
5.3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství
2002
2003
2004
Období šetření
Vývozní prodej výroby ES (v jednotkách)
213 711
211 887
219 410
215 243
Index: 2002 = 100
100
99
103
101
Vývozní prodejní cena (EUR/jednotka)
14,92
12,70
13,26
13,27
Index: 2002 = 100
100
85
89
89
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(126)
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství zůstala v průběhu období šetření relativně stabilní. U objemu není patrné žádné zhoršení. U prodejní ceny byl pád o 15 % v roce 2003 částečně vyrovnán v roce 2004 a v průběhu období šetření zůstávala stabilní. Mělo by se poznamenat, že vývozní prodejní cena je výrazně vyšší než prodejní cena ve Společenství a že objem prodeje na vývoz představuje pouze okolo 10 % výroby výrobního odvětví Společenství.
(127)
S ohledem na to lze učinit závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství nepřispěla k utrpěné újmě.
5.3.4. Dovoz z ČLR za nedumpingové ceny
(128)
Připomíná se, že dovozy jednoho z čínských vyvážejících výrobců byly shledány jako nedumpingové, a byly tedy vyřazeny z analýzy dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich dopadu na situaci výrobního odvětví Společenství. Zvažovalo se tedy, zda dovozy této společnosti mohly přerušit příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství.
(129)
Šetřením se zjistilo, že se během posuzovaného období objem nedumpingových dovozů z ČLR zvýšil o 467 %, ve srovnání s 856 % nárůstem dumpingových dovozů z dotčených zemí. Celkově objem dumpingových dovozů z dotčených zemí více než pětinásobně přesáhl objem nedumpingových dovozů. Podíl nedumpingových dovozů z ČLR na trhu vzrostl o 343 %, zatímco podíl dumpingových dovozů na trhu se ve stejném období zvýšil o 647 %. Průměrná cena nedumpingových dovozů během posuzovaného období stoupla a celkově zůstávala poměrně vysoko nad průměrnou cenou dumpingových dovozů, i když stále pod průměrnou cenou výrobního odvětví Společenství.
(130)
Vzhledem k výše uvedenému byl vyvozen předběžný závěr, že dopad nedumpingových dovozů z ČLR nelze považovat za tak významný, aby přerušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství.
5.3.5. Dovoz z jiných třetích zemí
(131)
Některé strany tvrdily, že dovozy z Turecka údajně vstupují na trh Společenství za podobné ceny jako dovozy z ČLR a jejich objem se stále zvyšuje, čímž způsobuje újmu výrobnímu odvětví Společenství.
(132)
V tomto ohledu se poznamenává, že tato tvrzení nebyla v šetření potvrzena. V průběhu šetření nebyly předloženy žádné důkazy o dovozech z Turecka. Navíc spolupracující turecký výrobce žehlicích prken zmiňovaný v 10. bodě odůvodnění obdobný výrobek do Společenství neprodával. V šetření dále nebyly zjištěny žádné další zdroje dovozů.
(133)
Po zvážení výše uvedených zjištění se tvrzení o dovozech z Turecka odmítá a vyvozuje se závěr, že dovozy z jiných třetích zemí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství nezpůsobily.
5.3.6. Újmu si výrobní odvětví způsobilo samo
(134)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že si výrobní odvětví Společenství újmu způsobilo samo, protože nedokázalo reagovat na změny ve struktuře distribuce a spotřeby a na technologický rozvoj ve výrobě žehlicích prken. Dále se tvrdilo, že si výrobci ve Společenství újmu způsobovali sami tím, že čínská žehlicí prkna sami dováželi.
(135)
Žehlicí prkna vyrobená ve Společenství jsou obvykle distribuována prostřednictvím prodejců nebo, ve většině případů, dodávaná přímo maloobchodníkům nebo jejich distribučním centrům. Dovážená žehlicí prkna jsou obvykle distribuována prostřednictvím dovozců/obchodníků nebo distribučních/zásobovacích center velkých maloobchodních řetězců. Poměr těchto dvou distribučních kanálů se v případě dovozů u jednotlivých vyvážejících výrobců liší. Ve všech případech mohou být využiti zprostředkovatelé. Tato struktura distribuce funguje několik let a v průběhu času nebyly zaznamenány žádné výrazné změny. Výrobní odvětví Společenství tradičně zásobuje jak drobné maloobchodníky, tak velké maloobchodní řetězce. Zvýšení podílu prodeje žehlicích prken prostřednictvím maloobchodních řetězců tedy nelze pokládat za činitele, který by újmu způsoboval sám o sobě. Nebyly potvrzeny žádné významné změny ve struktuře spotřeby.
(136)
Pokud jde o výrobní proces/technologii, bylo tvrzeno, že výrobní odvětví Společenství není schopno reagovat na zvláštní požadavky odběratelů/maloobchodníků, protože jeho výroba je vysoce automatizovaná. Za prvé se poznamenává, že bez automatizace by výrobní odvětví Společenství stěží mohlo soutěžit s dovozy výrobků pocházejících ze zemí, které těží z velmi nízkých nákladů na energii, suroviny a práci. Za druhé, automatizovaná výroba umožňuje výrobnímu odvětví zaručit vysokou kvalitu a krátké dodací lhůty, což odběratelé považují za konkurenční výhodu. A konečně, nebyly předloženy žádné důkazy, že by výrobní odvětví Společenství nebylo schopno uspokojit zvláštní požadavky odběratelů/maloobchodníků ohledně designu a inovace.
(137)
Co se týče čínských žehlicích prken dovážených výrobním odvětvím Společenství, šetření ukázalo, že v období šetření byla dovezena pouze nevýznamná množství. Šlo o sebeobranu výrobního odvětví Společenství proti přílivu levných dumpingových dovozů. V každém případě byly tyto dovozy ve Společenství dále prodány za cenu nepůsobící újmu. Tyto dovozy tedy nemohly výrobnímu odvětví Společenství újmu způsobit.
(138)
Vzhledem k výše uvedenému byla tato tvrzení odmítnuta a byl vyvozen závěr, že si výrobní odvětví Společenství nemohlo újmu způsobit samo.
5.4. Závěry o příčinných souvislostech
(139)
Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma utrpěná výrobním odvětvím Společenství, která se projevila především snížením objemu prodeje, podílu na trhu a jednotkové prodejní ceny, což vedlo ke zhoršení finanční situace, byla způsobena dumpingovými dovozy z dotčených zemí. Přestože nedumpingové dovozy z ČLR velmi pravděpodobně přispěly ke zhoršení výkonnosti výrobců ve Společenství, jejich vývoj, objem a podíl na trhu a cena nebyly takové, aby přerušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou výrobního odvětví Společenství.
(140)
Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství od poškozujících účinků dumpingového dovozu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.
(141)
Proto se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz pocházející z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
6.1. Obecné poznámky
(142)
Komise zkoumala, zda i přes předběžný závěr o existenci dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důkazy, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijímat antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení na základě všech předložených důkazů zkoumán dopad možných antidumpingových opatření na všechny strany dotčené řízením a rovněž důsledky případného nepřijetí opatření.
6.2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(143)
Analýza újmy jasně prokázala, že výrobní odvětví Společenství dumpingovým dovozem utrpělo. Prudký nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil velký pokles ceny jak na velkoobchodní/distribuční, tak na maloobchodní úrovni, tj. tam, kde se odehrává soutěž mezi dovezenými žehlicími prkny a žehlicími prkny vyrobenými ve Společenství. Výrobní odvětví Společenství není v situaci, kdy by mohlo své ceny dále snižovat, protože by muselo prodávat za cenu nižší, než jsou výrobní náklady. Vzhledem k tomuto a k tomu, že trh se žehlicími prkny je tvořen zejména maloobchodními řetězci na základě ceny, je pro výrobní odvětví Společenství stále obtížnější získávat nové zakázky. Připomíná se, že několik tradičních výrobců již ukončilo výrobu a nyní působí jako dovozci/obchodníci dotčeného výrobku.
(144)
Je patrné, že v tomto kontextu by se bez uložení antidumpingových opatření situace výrobního odvětví Společenství dále zhoršovala a výroba žehlicích prken ve Společenství by s největší pravděpodobností brzy zanikla. Většina negativního dopadu na zaměstnanost by se projevila v jedné zeměpisné oblasti Společenství, protože je v ní soustředěno několik výrobců a část jejich dodavatelů. Na druhou stranu, opatření by bránila dalšímu podstatnému nárůstu dumpingových dovozů z dotčených zemí, čímž by se výrobnímu odvětví umožnilo přinejmenším udržet svou současnou pozici na trhu. Šetření ukázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Společenství.
(145)
Lze očekávat, že by po uložení antidumpingových cel z dovozů žehlicích prken pocházejících z dotčených zemí distributoři a maloobchodní řetězce pravděpodobněji změnily svůj zdroj alespoň částečně na výrobce ve Společenství. Pokud by skutečně byla uložena antidumpingová opatření a cena dovozů by se vrátila na nedumpingovou úroveň, bylo by výrobní odvětví Společenství na základě vlastní konkurenční výhody schopno soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(146)
Uložení opatření je tudíž jasně v zájmu výrobního odvětví Společenství a výrobců ve Společenství, kteří podnět aktivně podpořili, ale také v zájmu ostatních výrobců ve Společenství, kteří podnět aktivně nepodpořili.
6.3. Zájem spotřebitelů
(147)
Od spotřebitelských organizací nebyla po oznámení o zahájení tohoto řízení obdržena žádná vyjádření. Přesto byl dopad případných opatření na spotřebitele analyzován.
(148)
Pro posouzení těchto dopadů byly vzaty v úvahy tyto prvky:
-
dovozci/velkoobchodníci nebo distributoři/maloobchodníci jsou obvykle zapojeni do distribuce spotřebitelům. V každé fázi se stanovuje přirážka nebo rozpětí, aby pokryli své náklady a vytvořili určitý zisk. Toto rozpětí se může u jednotlivých hospodářských subjektů lišit, ale v průměru je podstatné, ačkoli by se mohlo zdát, že přirážka maloobchodníků je vyšší než přirážka dovozců. Ve skutečnosti činí průměrná maloobchodní cena žehlicího prkna přibližně 35 EUR, zatímco bylo zjištěno, že průměrná jednotková cena na hranici Společenství, tj. včetně nákladů na dopravu, činila v období šetření 6,53 EUR. I při zohlednění dodatečných nákladů ve fázi dovozu a maloobchodu tedy zde existuje významný prostor mezi dovozní cenou a maloobchodní cenou,
-
v nejpesimističtějším případě, kdy by břemeno antidumpingových opatření bylo rovnoměrně rozděleno mezi dovozce, maloobchodníky a spotřebitele, tj. každý by jej nesl z jedné třetiny, musel by spotřebitel dodatečně zaplatit méně než půl eura za žehlicí prkno, které je trvanlivým výrobkem s dobou užitnosti nejméně pět let. Toto je potřeba srovnat s celkovou přirážkou přibližně 500 %, jak je uvedeno v předchozí odrážce,
-
je třeba poznamenat, že se zdá, že spotřebitel nemá z nedávného přílivu levných dovozů žádný prospěch, protože se maloobchodní ceny v reakci na tyto levné dovozy nesnížily. Není tedy důvod se domnívat, že by se uložením antidumpingových opatření změnily maloobchodní ceny.
(149)
Vzhledem k výše uvedenému by jakýkoli finanční dopad případných antidumpingových opatření na spotřebitele žehlicích prken pravděpodobně byl zanedbatelný. Na druhé straně, pokud by antidumpingová opatření nebyla uložena, výroba ve Společenství by s největší pravděpodobností zanikla a mohla by poklesnout nabídka různých typů výrobků dostupných spotřebiteli.
(150)
Byl tedy vyvozen předběžný závěr, že uložení opatření by pravděpodobně nebylo proti zájmu spotřebitelů žehlicích prken ve Společenství.
6.4. Zájem distributorů/maloobchodníků
(151)
Ve fázi šetření nebyla obdržena žádná vyjádření distributorů/maloobchodníků ani jejich organizací. Je však známo, že dnes jsou žehlicí prkna prodávána především velkými maloobchodními řetězci, tj. hypermarkety, supermarkety. Je tedy více než pravděpodobné, že pro většinu distributorů/maloobchodníků dotčený výrobek představuje pouze zanedbatelnou část obratu. Vzhledem k tomu a při zohlednění vysokých přirážek, jež obvykle používají (viz 148. bod odůvodnění výše), byl vyvozen předběžný závěr, že jakákoli případná opatření by pravděpodobně na jejich situaci neměla významný negativní dopad.
6.5. Zájem dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení
(152)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od dvou dovozců a jednoho obchodníka ve spojení s jedním z těchto dovozců. Dále ve stanovené lhůtě poskytli čtyři dovozci určité informace nebo připomínky. Tyto společnosti dohromady představují přibližně 20 % celkového známého dovozu do Společenství. Všechny protestovaly proti uložení antidumpingových opatření vůči ČLR, ale ne všechny proti opatřením vůči Ukrajině.
(153)
Situace dovozců, kteří předložili svá vyjádření, se liší podle jejich velikosti a důležitosti dotčeného výrobku v jejich fungování. Jak již bylo uvedeno výše, některé z těchto společností jsou nebo byly tradičními výrobci, ale v obraně změnily svou hlavní činnost a nyní působí především nebo výlučně jako dovozci. Tyto společnosti běžně vyrábějí/dovážejí celou škálu dalších výrobků pro domácnost a žehlicí prkna představují zlomek jejich podnikání. V případě jednoho významného bývalého výrobce, který se v nedávné době stal významným dovozcem čínských žehlicích prken, byl vyvozen předběžný závěr, že v období šetření představovala žehlicí prkna 4 % jeho obratu. Tato společnost navíc vyjádřila svůj názor pouze proti opatřením vůči ČLR, nikoli vůči Ukrajině, protože z Ukrajiny nedováží. Rovněž bylo shledáno, že nakupuje žehlicí prkna i od výrobců ve Společenství. Při zohlednění různých zdrojů dodávek dané společnosti a za předpokladu, že tato společnost není schopna přenést 1/3 antidumpingového cla na maloobchodníky (viz 148. bod odůvodnění), odhaduje se, že dopad na její hrubé rozpětí pro žehlicí prkna není vyšší než 10 %. Mělo by se však poznamenat, že informace obdržené v této fázi neumožňovaly přesný výpočet. Také by se mělo připomenout, že přirážka i těchto dovozců se jeví jako podstatná. Ačkoli bude šetření situace těchto dovozců pokračovat, byl vyvozen závěr, že prozatímní opatření by jejich činnost významně neovlivnila.
(154)
Jeden spolupracující dovozce vyrábí potahy na žehlicí prkna a prodává je společně s dováženými žehlicími prkny. Bylo tvrzeno, že případné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken by také postihlo výrobu potahů, a mělo by tedy významný dopad na obrat této společnosti. Poznamenává se však, že se potahy na žehlicí prkna prodávají také samostatně a uložení antidumpingových opatření by tyto prodeje neovlivnilo. Také se poznamenává, že prodej žehlicích prken nepředstavoval více než 10 % obratu této společnosti. Dopad prozatímních opatření na činnost dané společnosti by tedy nebyl významný.
(155)
Dále většina dovozců, kteří zároveň obchodují či obchodovali s výrobky ze Společenství, připustili, že by nebylo v jejich vlastním zájmu, aby se stali zcela závislými na dovážených žehlicích prknech - v této souvislosti byla vyzdvižena především ČLR - a potvrdili, že by raději měli alternativní zdroje dodávek. To lze nejlépe zajistit odstraněním dumpingového chování, aby výrobní odvětví Společenství dále existovalo.
(156)
Vzhledem k výše uvedenému a při zohlednění prvků shrnutých ve 148. bodě odůvodnění výše, zejména vysokých přirážek a skutečnosti, že dodatečné náklady na clo budou činit méně než půl eura na jednotku, byl vyvozen předběžný závěr, že případná antidumpingová opatření by neměla rozhodující negativní dopad na situaci dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, přestože někteří z nich by pravděpodobně nesli vyšší zátěž než maloobchodníci. V každém případě budou před učiněním konečných zjištění všechny připomínky zváženy.
6.6. Závěr k zájmu Společenství
(157)
Výše uvedená analýza ukázala, že uložení opatření je v zájmu výrobního odvětví Společenství, protože se od těchto opatření očekává, že přinejmenším omezí vysoké množství dovozů za dumpingové ceny, u nichž bylo prokázáno, že mají na výrobní odvětví Společenství významně negativní dopad. Očekává se, že i ostatní výrobci ve Společenství budou mít z těchto opatření prospěch.
(158)
Analýza také ukázala, že spotřebitelé pravděpodobně nebudou antidumpingovými opatřeními finančně dotčeni. V nejhorším případě budou muset navíc zaplatit méně než půl eura za trvanlivý výrobek. Na druhé straně by bez opatření mohla být negativně ovlivněna nabídka spotřebiteli, protože by z trhu mohla vymizet žehlicí prkna ze Společenství.
(159)
Distributorům a maloobchodníkům se může zdát, že se nákupní cena dotčeného výrobku zvýšila, ale vzhledem ke svým vysokým rozpětím pravděpodobně nebudou opatřeními významně ovlivněni.
(160)
Dovozci dotčeného výrobku by pravděpodobně nesli vyšší zátěž než maloobchodníci. Zachovali by si však výhodu více zdrojů pro dodávky a vyhnuli by se závislosti na dovozech, k níž by nejspíše došlo, pokud by opatření nebyla uložena.
(161)
Při zvážení tohoto se má za to, že uložení opatření, tj. odstranění dumpingu působícího újmu, by umožnilo výrobnímu odvětví Společenství pokračovat ve své činnosti a že nepříznivé účinky, jež by uložení těchto opatření mohlo znamenat pro některé hospodářské subjekty ve Společenství, nejsou nepřiměřené příznivým účinkům na výrobní odvětví Společenství.
(162)
Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důkazy, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství uložit antidumpingová opatření.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(163)
Vzhledem k předběžným závěrům ohledně dumpingu, způsobené újmy a zájmu Společenství by měla být na dovozy dotčeného výrobku z ČLR a Ukrajiny uložena prozatímní opatření, aby se předešlo působení další újmy výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(164)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu působenou výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy, aniž by překročila zjištěná dumpingová rozpětí.
(165)
Při výpočtu výše cla potřebné pro odstranění dumpingu působícího újmu se mělo za to, že opatření by měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby pokrylo své náklady a vytvořilo zisk před zdaněním, jakého by mohlo být přiměřeně dosaženo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingových dovozů. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro výpočet činilo 7 % obratu. Bylo prokázáno, že toto je úroveň zisku, již by bylo možno rozumně očekávat bez dumpingu působícího újmu, protože jde o zisk výrobního odvětví Společenství před tím, než se čínské a ukrajinské dovozy do Společenství začaly v posuzovaném období významně zvyšovat. Na základě toho byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Společenství. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 7 % k výrobním nákladům.
(166)
Potřebný nárůst ceny byl poté stanoven na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou cenou výrobků prodaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství nepůsobící újmu. Rozdíly v tomto srovnání byly poté vyjádřeny jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Tyto rozdíly byly pro všechny spolupracující čínské vyvážející výrobce nad zjištěným dumpingovým rozpětím. V případě Ukrajiny byla u jediného vyvážejícího výrobce úroveň pro odstranění újmy pod zjištěným dumpingovým rozpětím.
7.2. Prozatímní opatření
(167)
Ve světle probíhajícího řízení a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření z dovozů pocházejících i) z ČLR na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí a ii) z Ukrajiny na úrovni pro odstranění újmy.
(168)
Na základě výše uvedeného by měla být sazba prozatímního antidumpingového cla pro ČLR a Ukrajinu stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
ČLR
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou
26,5 %
Všechny ostatní společnosti
38,1 %
Ukrajina
Všechny společnosti
10,3 %
(169)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění stávajícího šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (narozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(170)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Komise podle potřeby po konzultaci s poradním výborem příslušně pozmění nařízení formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(171)
Aby se zajistilo řádné vynucování antidumpingového cla, neměla by se úroveň zbytkového cla používat jen u nespolupracujících vyvážejících výrobců, ale i u výrobců, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Společenství. Takové společnosti se nicméně vyzývají, aby za předpokladu, že splňují požadavky čl. 11 odst. 4 druhého pododstavce základního nařízení, předložili žádost o přezkum podle uvedeného článku, aby byla jejich situace individuálně přezkoumána.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(172)
V zájmu řádné správy by mělo být stanoveno období, v němž by zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, písemně oznámily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Dále by mělo být uvedeno, že zjištění ohledně uložení cel učiněná pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a pro účely konečného cla budou možná muset být přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken, též opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, kódů KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 a 8516900051).
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, je pro výrobky vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou
26,5 %
A786
Všechny ostatní společnosti
38,1 %
A999
Ukrajina
Všechny společnosti
10,3 %
-
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství je podmíněno složením jistoty ve výši částky prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž by byla dotčena ustanovení článku 20 nařízení (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požadovat zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, oznámit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení u Komise do jednoho měsíce od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce od jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. října 2006.
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1620/2006,
annettu 30 päivänä lokakuuta 2006,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Menettelyn aloittaminen
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä helmikuuta 2006 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa yhteisöön.
(2)
Polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin, kun kolme yhteisön tuottajaa, jäljempänä ’valituksen tekijät’, teki 23 päivänä joulukuuta 2005 valituksen; näiden valituksen tekijöiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 40 prosenttia silityslautojen yhteisön koko tuotannosta. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.
1.2 Asianomaiset osapuolet ja tarkastuskäynnit
(3)
Komissio ilmoitti menettelyn käynnistämisestä virallisesti valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville tuottajille yhteisössä, vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja Ukrainassa, tuojille ja vähittäismyyjille, joita asian tiedettiin koskevan, kyseisten vientiä harjoittavien maiden edustajille, tuottajille Amerikan yhdysvalloissa, jota alun perin kaavailtiin vertailumaaksi, sekä tuottajille muissa mahdollisissa vertailumaissa. Lisäksi komissio otti yhteyttä kaikkiin muihin yhteisön toimijoihin, jotka mahdollisesti ovat mukana samankaltaisen / tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa ja/tai jakelussa ja joiden yhteystiedot toimitettiin komissiolle menettelyn käynnistämisen jälkeen. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(4)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia on Kiinassa paljon, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 väliseltä ajalta. Kiinasta ilmoittautui kuitenkin vain kahdeksan vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka toimittivat otantaan vaaditut tiedot menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitetyssä määräajassa. Näin ollen päätettiin, että otantamenetelmää ei tarvinnut käyttää.
(5)
Jotta vientiä harjoittavat tuottajat asianomaisissa maissa voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan ja Ukrainan viranomaisille. Kahdeksan kiinalaista yritystä ja yksi ukrainalainen yritys pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täyttäisi markkinatalouskohtelun saamisen edellytyksiä.
(6)
Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille osapuolille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(7)
Kyselylomakkeeseen saatiin vastauksia kuudelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, ainoalta ukrainalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, neljältä yhteisön tuottajalta, kahdelta tuojalta, jotka eivät olleet etuyhteydessä vientiä harjoittaviin tuottajiin, sekä yhdeltä kauppiaalta. Lisäksi yksi tuoja antoi kommentteja vastaamatta lomakkeeseen.
(8)
Joitakin tietoja saatiin myös samankaltaista tuotetta valmistavalta 17:ltä yhteisön tuottajalta (joista 15 tuki valitusta, yksi ilmoitti suhtautuvansa neutraalisti ja yksi vastusti) sekä kolmelta yritykseltä, jotka vain tuovat tarkasteltavana olevaa tuotetta.
(9)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelun myöntämistä sekä polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarvitsemansa tiedot. Tarkastuskäyntejä suoritettiin seuraavasti:
a)
Yhteisön tuottajat
Tarkastuskäyntejä tehtiin neljän yhteisön tuottajan toimitiloihin. Nämä tuottajat pyysivät, että niiden nimiä pidetään luottamuksellisina tietoina perusasetuksen 19 artiklan säännösten mukaisesti. Ne väittivät, että nimien paljastamisella voisi olla huomattavia haitallisia vaikutuksia.
Jotkin valituksen tehneistä yhteisön tuottajista itse asiassa toimittavat tavaroita yhteisössä oleville asiakkaille, jotka hankkivat tuotteita myös Kiinasta ja Ukrainasta ja hyötyvät näin suoraan tästä tuonnista. Nämä valituksen tekijät väittivät, että ne ovat erityisen arkaluonteisessa tilanteessa, koska niillä on syytä uskoa, että jotkin niiden tavarantoimittajista ja asiakkaista eivät ehkä pidä hyvänä sitä, että ne esittävät väitettyä vahingollista polkumyyntiä koskevan valituksen tai tukevat tällaista valitusta, ja saattavat reagoida tällaisiin toimiin. Tämän vuoksi niiden mielestä oli vaarana, että jotkin näistä tavarantoimittajista ja asiakkaista voivat ryhtyä vastatoimiin ja mahdollisesti lopettaa liikesuhteen niiden kanssa. Pyyntöön suostuttiin, koska perusteet olivat riittävät.
b)
Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan;
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan;
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou;
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou;
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Wire King International Ltd, Hongkong;
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
c)
Ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug Sveitsissä.
(10)
Niille Kiinan ja Ukrainan vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ehkä myönnetä markkinatalouskohtelua, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa:
-
Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş., Istanbul, Turkki.
1.3 Tutkimusajanjakso
(11)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(12)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta ja Ukrainasta peräisin olevat silityslaudat, vapaasti seisovat tai ei, höyrynimutoiminnolla ja/tai lämpötoiminnolla ja/tai puhallustoiminnolla tai ei, hihalaudat ja silityslaudan oleelliset osat eli jalat, päällinen ja silitysrautateline mukaan luettuina, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka yleensä luokitellaan CN-koodeihin ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00.
(13)
Silityslautoja on erityyppisiä, ja niiden oleelliset osat riippuvat pääasiassa niiden rakenteesta ja koosta, rakennusmateriaalista ja lisälaitteista. Kaikkien fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat kuitenkin samat. Tästä syystä kaikkia olemassa olevia tyyppejä pidetään tässä tutkimuksessa yhtenä tuotteena.
2.2 Samankaltainen tuote
(14)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan ja Ukrainan kotimaanmarkkinoilla ja lopulta vertailumaana toimineen Turkin kotimaanmarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä silityslaudoilla ja niiden oleellisilla osilla samoin kuin yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamilla ja myymillä silityslaudoilla ja niiden oleellisilla osilla havaittiin olevan samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötavat. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
3. POLKUMYYNTI
3.1 Markkinatalouskohtelu
(15)
Kiinasta ja Ukrainasta (jälkimmäisessä tapauksessa kaikkien ennen 30 päivää joulukuuta 2005 esitettyjen tai käynnistettyjen menettelyiden osalta) peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti normaaliarvo kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden on todettu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset, toisin sanoen jos tällaiset vientiä harjoittavat tuottajat osoittavat, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti ovat tapahtuneet markkinatalousolosuhteissa. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
-
Liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan.
-
Kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti, ja sitä sovelletaan kaikkeen toimintaan.
-
Aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole.
-
Konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden.
-
Valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(16)
Kahdeksan kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua, ja ne toimittivat vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut markkinatalouskohtelun vaatimiseen tarkoitetut lomakkeet täytettyinä annetun määräajan kuluessa. Kaksi niistä ei kuitenkaan jatkanut yhteistyötään tutkimuksessa. Näin ollen harkittavaksi jäivät edellä olevassa 9 kappaleessa lueteltujen kuuden jäljellä olevan yhteistyöhön osallistuvan kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevat lomakkeet.
(17)
Ainoa ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua, ja se toimitti vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut markkinatalouskohtelun vaatimiseen tarkoitetut lomakkeet täytettyinä annetun määräajan kuluessa.
(18)
Ukrainalainen tuottaja kuitenkin huomautti, että Ukraina poistettiin asetuksella (EY) N:o 2117/2005 perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta muiden kuin markkinatalousmaiden luettelosta. Yritys väitti, että päätös markkinatalouskohtelun myöntämisestä Ukrainalle tehtiin edeltävien kuukausien tilannetta koskevan arvioinnin perusteella. Näin ollen katsottiin, että sille olisi myönnettävä markkinatalouskohtelu, koska i) tutkimusajanjakso on kalenterivuosi 2005, ii) valituksen tekijöiden olisi täytynyt toimittaa todisteita, jotka osoittavat, että asianomaiset ukrainalaiset tuottajat eivät toimineet markkinatalousolosuhteissa, ja iii) jos Ukrainalle ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua, sitä syrjittäisiin suhteessa Venäjään.
(19)
Tähän liittyen on huomattava, että asetuksessa (EY) N:o 2117/2005 selvästi todetaan, että normaaliarvo ukrainalaisille viejille ja tuottajille määritetään perusasetuksen 2 artiklan 1-6 kohdan säännösten mukaisesti vain tutkimuksissa, jotka on pantu vireille 30 päivän joulukuuta 2005 jälkeen joko kyseisen päivän jälkeen esitetyn vireillepanopyynnön perusteella tai komission aloitteesta. Koska menettelyä koskeva valitus esitettiin 23 päivänä joulukuuta 2005, on selvää, että perusasetuksen 2 artiklan 1-6 kohdan säännöksiä ei voida soveltaa ja että yhteistyöhön osallistuvan ukrainalaisen yrityksen on näin ollen osoitettava, että se täyttää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt vaatimukset. Edellä mainitun artiklan sanamuodosta käy selvästi ilmi, että vientiä harjoittavilla tuottajilla - eikä valituksen tekijöillä - on todistustaakka sen osoittamisessa, täyttävätkö ne markkinatalouskohtelua koskevat vaatimukset. Lisäksi on huomattava, että markkinatalouskohtelun myöntäminen jollekin maalle perustuu sen taloudellisen kokonaistilanteen yleisarviointiin, jossa pyritään määrittämään, voidaanko kustannuksiin ja hintoihin yleisesti ottaen turvautua polkumyyntitutkimuksessa. Toisin sanoen kyseessä ei ole kunkin yksittäisen yrityksen tilanteen arviointi. Väite, jonka mukaan Ukrainaa syrjittäisiin Venäjään nähden, on perusteeton, sillä Venäjää on pidetty markkinataloutena jo vuodesta 2002. Näistä syistä komissio hylkäsi ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan väitteet ja aloitti markkinatalouskohtelun edellytysten tarkasteluprosessin.
(20)
Yhteistyöhön osallistuvien vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio hankki kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa.
3.1.1 Markkinatalouskohtelun edellytysten tarkastelu kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta
(21)
Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou, osoitti, että se täytti kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt viisi vaatimusta, ja sille myönnettiin markkinatalouskohtelu.
(22)
Muista 9 kappaleessa luetelluista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista yksi ei täyttänyt kriteereitä 1, 2 ja 3, yksi ei täyttänyt kriteereitä 2 ja 3 ja kolme ei täyttänyt kriteeriä 2.
(23)
Kaikille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille ja yhteisön tuotannonalalle annettiin tilaisuus esittää huomautuksensa edellä mainituista päätelmistä. Neljä yritystä vastusti tehtyjä päätelmiä ja oli edelleen sitä mieltä, että niille pitäisi myöntää markkinatalouskohtelu.
(24)
Kriteerin 1 osalta yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei ole osoittanut täyttävänsä kriteeriä. Se ei erityisesti ole osoittanut tutkimuksen missään vaiheessa, että toinen sen kahdesta osakkeenomistajasta olisi tosiasiallisesti maksanut valtiolta hankituista osakkeista. Lisäksi yritys sai sähköä valtiolta sopimussuhteen ulkopuolella. Yritys kiisti havainnot muttei toimittanut mitään todennettavia todisteita asiasta. Näin ollen sen kommentteja ei voitu ottaa huomioon. Tämän perusteella pääteltiin, että yritys ei ole osoittanut täyttävänsä kriteeriä 1.
(25)
Kriteerin 2 osalta viisi yritystä ei pystynyt osoittamaan, että niillä oli yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS-standardien) mukaisesti. Kyseisten tilien tarkastus osoitti merkittäviä puutteita kaikissa viidessä tapauksessa. Yritykset eivät esimerkiksi eritelleet erilaisia tuloja ja menoja kirjanpidossaan vaan sovelsivat tuloihin ja menoihin kattavaa tasausjärjestelmää kuukausittain. Ne eivät myöskään noudattaneet suoriteperusteisen kirjanpidon periaatetta. Ne ryhmittelivät liiketoimet kuukautta kohti ja kirjasivat ne tiivistelminä ilman yksityiskohtia kustakin yksittäisestä liiketoimesta. Koska tilintarkastajat eivät ole huomauttaneet näistä IAS-standardin 1 rikkomuksista, kirjanpitoa ei ole tarkastettu IAS-standardien mukaisesti. Saatuaan ilmoituksen neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti edelleen, että ne noudattivat IAS-standardeja, mutta eivät toimittaneet mitään todisteita havaintojen kumoamiseksi. Tämän vuoksi pääteltiin, että kaikissa tapauksissa yritykset eivät osoittaneet täyttävänsä kriteeriä 2.
(26)
Lisäksi kaksi yritystä ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kriteeriä 3. Näiden kahden yrityksen osalta havaittiin niiden toimitiloihin tehdyssä tarkastuksessa, että ne eivät olleet noudattaneet sopimusvelvoitteitaan ja maksaneet valtiolle maankäyttöoikeuksistaan, mutta tästä ei ollut taloudellisia tai muita seuraamuksia yrityksille. Lisäksi yhden yrityksen havaittiin maksavan vuokraa tutkimusajanjaksolla valtion omistamasta maasta, jonka maankäyttöoikeuksia se ei ollut virallisesti saanut valtiolta. Tilanne korjattiin tutkimusajanjakson jälkeen, mutta normaalia alhaisemmin maksuin. Saatuaan ilmoituksen nämä kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa kiistivät havainnot, mutta uusia tietoja, jotka ne toimittivat väitteensä tueksi, ei voitu hyväksyä, koska ne eivät olleet todennettavissa. Tämän perusteella pääteltiin, että kumpikaan yritys ei osoittanut täyttävänsä kriteeriä 3.
(27)
Edellä esitetyn perusteella vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, on osoittanut täyttävänsä kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa annetut kriteerit, ja sille myönnettiin markkinatalouskohtelu, kun taas loput viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät osoittaneet täyttävänsä kaikkia kriteereitä, eikä niille näin ollen voitu myöntää markkinatalouskohtelua.
3.1.2 Markkinatalouskohtelun edellytysten tarkastelu ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta
(28)
Ainoa ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja, Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, osoitti täyttävänsä kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt kriteerit, ja sille myönnettiin näin ollen markkinatalouskohtelu. Vientiä harjoittavalle tuottajalle ja yhteisön tuotannonalalle annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia markkinatalouskohtelun myöntämiseen liittyvistä seikoista, mutta huomautuksia ei esitetty.
3.2 Yksilöllinen kohtelu
(29)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut vaatimukset.
(30)
Kaikki kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka pyysivät markkinatalouskohtelua, pyysivät yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua.
(31)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella voitiin todeta, että neljä yritystä täytti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset.
(32)
Tällä perusteella katsottiin, että seuraaville kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille olisi myönnettävä yksilöllinen kohtelu:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
(33)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että yksi yritys ei kyennyt osoittamaan, että se täyttää kumulatiivisesti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset.
(34)
Erityisesti todettiin, että tiedot, jotka liittyivät joko suoraan tai Hongkongissa sijaitsevan etuyhteydessä olevan yrityksen välityksellä tapahtuvaan vientimyyntiin, eivät olleet todennettavissa. Yritys ei toimittanut merkittäviä tietoja, jotka liittyivät sen viennin kokonaismäärään, ja siihen liittyviä vastaavia vientilaskuja, vaikka tällaisia tietoja pyydettiin. Lisäksi toimitettuja tietoja, jotka koskivat kokonaisliikevaihtoa sekä kotimaan ja vientimyyntiä, ei voitu täsmäyttää käytössä olevien kirjanpitoraporttien ja yrityksen kirjanpidon kanssa. Yritys ei myöskään kyennyt osoittamaan kyselylomakkeessa ilmoitettua myynnin määränpäätä. Komissio ei näin ollen kyennyt todentamaan, pystyikö yritys määrittämään vapaasti vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot, kuten perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan b alakohdassa säädetään.
3.3 Normaaliarvo
3.3.1 Vertailumaa
(35)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan muista kuin markkinatalousmaista sekä niistä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista maista, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, peräisin olevan tuonnin yhteydessä normaaliarvo määritetään vertailumaassa sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(36)
Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Amerikan yhdysvaltoja, jäljempänä ’Yhdysvallat’, vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan ja Ukrainan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(37)
Huomautuksia saatiin yhteistyössä toimivilta vientiä harjoittavilta kiinalaisilta sekä ukrainalaisilta tuottajilta, jotka ehdottivat, että vertailumaaksi sopisi paremmin Thaimaa, Intia tai Turkki. Yhdysvaltoja vastaan esitetyt tärkeimmät väitteet koskivat eroavaisuuksia yleisessä taloudellisessa kehityksessä, raaka-aineiden saannissa ja hinnoissa, työvoimakustannuksissa ja tuotantomenetelmissä mutta myös silityslautojen kotimaanmarkkinoiden kilpailutilanteessa. Väitteiden mukaan Yhdysvaltojen silityslautamarkkinat ovat erittäin suojatut ja niillä on keinotekoisen korkeat hinnat.
(38)
Komissio selvitti tuottajien halukkuutta yhteistyöhön Yhdysvalloissa ja muissa mahdollisissa vertailumaissa kuten Thaimaassa, Intiassa ja Turkissa. Kirjeet ja kyselylomakkeet lähetettiin viiteen yritykseen Yhdysvalloissa, kolmeen yritykseen Thaimassa, viiteen yritykseen Intiassa ja yhdeksään yritykseen Turkissa. Kaikista näistä vain yksi turkkilainen tuottaja toimitti määräajan kuluessa kaikki normaaliarvon määrittämiseksi tarvittavat tiedot ja suostui tekemään yhteistyötä tutkimuksessa.
(39)
Tutkimuksen mukaan Turkissa on kilpailukykyiset silityslautojen markkinat, joilla noin 90 prosenttia tarjonnasta on peräisin monilta paikallisilta tuottajilta ja loput tuodaan kolmansista maista. Turkin tuotantomäärä on yli viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta yhteisöön suuntautuvasta viennistä. Turkkilaisten silityslautojen laadussa ja standardeissa ei havaittu merkittäviä eroavaisuuksia verrattuna kiinalaisiin ja ukrainalaisiin tuotteisiin. Tämän vuoksi Turkin markkinoita pidettiin riittävän edustavina normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan ja Ukrainan osalta.
(40)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että Turkki soveltuu perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi.
3.3.2 Normaaliarvon määrittäminen niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu
(41)
Normaaliarvon määrittäminen yhdelle kiinalaiselle ja ainoalle ukrainalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu, olisi tehtävä niiden toimittamien kotimarkkinamyyntiä ja tuotantokustannuksia koskevien tietojen perusteella. Tiedot varmennettiin asianomaisten yritysten toimitiloissa.
(42)
Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin kussakin viejämaassa, oliko kunkin vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla ollut edustavaa sen vastaavan yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärään verrattuna. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, jos kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti oli vähintään 5 prosenttia asianomaisen tuottajan yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä.
3.3.2.1 Kiinan kansantasavalta
(43)
Tutkimuksessa todettiin, että kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, kotimarkkinamyynti ei ollut riittävän edustava tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi normaaliarvoa ei voitu vahvistaa asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan viejämaassa maksettujen hintojen perusteella, kuten perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, vaan oli sovellettava muuta menetelmää.
(44)
Koska kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää normaaliarvon vahvistamiseen, laskennallinen normaaliarvo oli määritettävä kyseisen tuottajan kustannusten perusteella. Niinpä normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä vietyjen silityslautalajien valmistuskustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali. On huomattava, että yrityksen ilmoittamat tiettyjen raaka-aineiden/osien, etenkin teräksisten raaka-aineiden/osien, ostohinnat vaikuttavat keinotekoisen alhaisilta, ja näin ollen tuotantokustannuksia on tarkasteltava uudelleen ja alustavia päätelmiä on ehkä harkittava uudelleen lopullisia päätelmiä tehtäessä.
(45)
Koska vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto oli määritettävä minkä tahansa muun hyväksyttävän menetelmän perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti.
(46)
Tämän vuoksi komissio käytti vertailumaan yhteistyössä toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta - jolla oli kotimarkkinamyyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä - saatuja myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittomarginaalia. Yhteistyössä toimivan turkkilaisen vientiä harjoittavan tuottajan myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä keskimääräinen voittomarginaali lisättiin asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientiin menevien tuotelajien tuotantokustannuksiin, kuten perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään.
3.3.2.2 Ukraina
(47)
Ainoan ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä ei ollut edustava tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi normaaliarvoa ei voitu vahvistaa asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan viejämaassa maksettujen hintojen perusteella, kuten perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, vaan oli sovellettava muuta menetelmää.
(48)
Koska vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, kotimarkkinamyynti ei ollut riittävää ja koska ei ollut toista yhteistyössä toimivaa ukrainalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto oli määritettävä minkä tahansa muun hyväksyttävän menetelmän perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti.
(49)
Tämän vuoksi komissio käytti vertailumaan yhteistyössä toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta - jolla oli kotimarkkinamyyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä - saatuja myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittomarginaalia. Yhteistyössä toimivan turkkilaisen vientiä harjoittavan tuottajan myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä keskimääräinen voittomarginaali yhdistettiin asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientiin menevien tuotelajien tuotantokustannuksiin, kuten perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään.
3.3.3 Vertailumaan normaaliarvon määrittäminen
(50)
Kun Turkki oli valittu vertailumaaksi, normaaliarvo määritettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineen turkkilaisen tuottajan toimitiloihin tehdyssä tarkastuksessa todennettujen tietojen perusteella.
(51)
Samankaltaista tuotetta valmistavan turkkilaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olevan edustavaa verrattuna tarkasteltavana olevan tuotteen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön vientiin.
(52)
Komissio tutki myös, voitiinko kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, määrittämällä, kuinka suuri osuus riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Turkkilaisen tuottajan toimitiloihin tehty tarkastus osoitti, että sen vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla nettohinnoilla myymä määrä edusti yli 80:tä prosenttia kokonaismyyntimäärästä. Sen vuoksi normaaliarvo perustui tosiasialliseen kotimarkkinahintaan, joka määritettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyynnissä tutkimusajanjakson aikana veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa. Lisäksi kotimarkkinahintojen havaittiin olevan yleisesti linjassa toisen suuren turkkilaisen tuottajan hintojen kanssa; tästä tuottajasta saatiin tiettyjä tietoja vertailumaassa toimitiloihin tehdyn tarkastuksen yhteydessä.
3.4 Vientihinta
3.4.1 Kiina
(53)
Vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta yhteisöön i) suoraan riippumattomille asiakkaille, ii) yhteisön ulkopuolella sijaitsevien etuyhteydettömien kauppayhtiöiden välityksellä tai iii) yhteisön ulkopuolella sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden välityksellä.
(54)
Kun tuotetta vietiin suoraan riippumattomille asiakkaille yhteisöön, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
Kun vienti yhteisöön tapahtui etuyhteydettömien kauppayhtiöiden välityksellä, vientihinnan perusteena käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti hintoja, joilla tuote myytiin kauppayhtiöille yhteisöön vientiä varten.
(55)
Kun vienti yhteisöön tapahtui etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden välityksellä, vientihinnan perusteena käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti hintoja, joilla asianomaiset kauppayhtiöt myivät tuotteen ensimmäiselle riippumattomalle ostajalle.
(56)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja myi osan tarkasteltavana olevaa tuotetta Hongkongissa sijaitsevan kauppayhtiön kautta. Hongkongissa toimiva kauppayhtiö ei pystynyt kunnollisesti osoittamaan kirjanpitonsa kautta, että yhteisöön riippumattomille asiakkaille vietyjen tuotteiden ilmoitetut hinnat oli tosiasiallisesti maksettu. Ei ollut myöskään mahdollista täsmäyttää paikan päällä tehtävässä tarkastuksessa hongkongilaisen kauppayhtiön ostoja sen tarkastettuihin tileihin, jotka liittyivät yhteisöön suuntautuvaan myyntiin. Yritykselle ilmoitettiin, että sen etuyhteydessä olevan hongkongilaisen kauppayhtiön kautta yhteisöön tapahtuvan myynnin paikkansapitävyydestä oli suuria epäilyksiä ja että tällaista myyntiä ei oteta huomioon alustavissa polkumyyntilaskelmissa. Yritykselle annettiin mahdollisuus kommentoida, mutta se ei toimittanut mitään todisteita, jotka olisivat voineet muuttaa alustavaa päätelmää. Näin ollen kyseisiä vientitapahtumia ei otettu huomioon ja vientihinta perustui ainoastaan suoraan riippumattomille asiakkaille yhteisössä tai Kiinan ja yhteisön ulkopuolella sijaitsevien etuyhteydettömien kauppayhtiöiden välityksellä tapahtuneen myynnin hintoihin.
(57)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja ei myynyt tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan lainkaan. Se möi tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinassa sijaitsevien etuyhteydettömien tai etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden välityksellä. Koska etuyhteydettömien osapuolten välityksellä suoritetun myynnin lopullista määränpäätä ei voitu osoittaa, sitä ei alustavasti otettu huomioon, ja vientihinta perustui ainoastaan etuyhteydessä olevan kauppayhtiön - joka pystyi osoittamaan myynnin määränpään - välityksellä suoritettuun myyntiin. Yritykselle ilmoitettiin asiasta ja sille annettiin mahdollisuus kommentoida. Kommentit eivät muuttaneet alustavaa päätelmää.
(58)
Kuten yksilöllistä kohtelua koskevassa analyysissä edellä 33 kappaleessa todettiin, yksi vientiä harjoittava tuottaja ei pystynyt osoittamaan ja esittämään todisteita tosiasiallisesta vientimyynnistään. Sen vuoksi kaikki sen vientimyynti jätettiin ottamatta huomioon perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti, eikä ilmoitettuja hintoja voitu käyttää Kiinasta yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen määrittämiseksi. Yritykselle ilmoitettiin asiasta ja sille annettiin mahdollisuus kommentoida. Kommentit eivät kuitenkaan muuttaneet tutkimuksen tuloksia, ja koska yrityksen yhteisöön suuntautuvan viennin määrittämiseksi ei ollut muuta lähdettä, katsottiin asianmukaiseksi jättää ottamatta huomioon kaikki sen vientitiedot ja vahvistaa vientimarginaali käytössä olevien tietojen perusteella (ks. 65 kappale).
3.4.2 Ukraina
(59)
Ainoan ukrainalaisen viejän koko yhteisöön suuntautuva vientimyynti tapahtui yhteisön ulkopuolella sijaitsevan siihen etuyhteydessä olevan yrityksen kautta. Etuyhteydessä oleva yritys suoritti kaikki tuontitapahtumat tuotteille, jotka luovutettiin vapaaseen liikkeeseen yhteisössä, ja sitä olisi näin ollen pidettävä etuyhteydessä olevana tuojana. Sen vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle. Luotettavan vientihinnan laskemiseksi tehtiin oikaisuja, jotta otettaisiin huomioon kaikki tuonnin ja jälleenmyynnin väliset kustannukset, myös verot ja tullit, ja riippumattomien yhteistyössä toimivien maahantuojien tavallisesti saama voitto.
3.5 Vertailu
(60)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(61)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus-, luotto-, vakuus- ja takauskustannusten sekä palkkioiden erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi.
(62)
Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, vertailumaan perusteella määritetyn normaaliarvon osalta tutkimuksessa vahvistettiin, että turkkilaisissa silityslaudoissa on useimmissa tapauksissa pistorasia ja sähköjohdon ohjain, joita useimmissa kiinalaisissa tuotteissa ei ollut. Turkin hintoihin tehtiin tästä syystä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti asianmukainen mukautus tämän eron vaikutuksen poistamiseksi. Lisäksi kaupan portaassa havaittiin joitakin eroavaisuuksia. Tutkimuksessa vahvistui, että Turkin kotimaanmarkkinoilla silityslautoja tarjotaan yleensä suoraan vähittäismyyjille, minkä vuoksi määrät tilausta/toimitusta kohti ovat merkittävästi pienemmät verrattuna Kiinan vientimyyntiin, jossa tilaukset/toimitukset suoritetaan tuojien/kauppiaiden tai suurten vähittäismyyntiketjujen jakelu-/toimituskeskusten kautta. Turkin hintoihin tehtiin tästä syystä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan mukaisesti asianmukainen mukautus näiden erojen vaikutuksen poistamiseksi.
3.6 Polkumyyntimarginaalit
3.6.1 Yleiset menetelmät
(63)
Polkumyyntimarginaalit yhteistyössä toimiville vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla tuotelajikohtaisesti normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja edellä kuvatun mukaisesti määritettyä vientihinnan painotettua keskiarvoa. On huomattava, että kummassakaan maassa ei ollut yhteistyössä toimivia vientiä harjoittavia tuottajia niiden lisäksi, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu tai yksilöllinen kohtelu.
(64)
Polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi kaikille yhteistyöhön osallistumattomille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin ensin osallistumattomuuden taso. Tätä varten yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamaa yhteisöön suuntautuvan viennin määrää verrattiin vastaavaan tuonnin määrään, joka vahvistettiin valituksen perusteella ja sellaisten tietojen perusteella, joita kerättiin muilta tiedossa olevilta asianomaisissa maissa vientiä harjoittavilta tuottajilta, jotka eivät lopulta tehneet yhteistyötä tutkimuksessa. On huomattava, että Eurostatilla ei ole tarkkoja tuontitilastoja tarkasteltavana olevasta tuotteesta.
(65)
Jos yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen, toisin sanoen yhteistyössä toimineiden viejien osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä oli alle 80 prosenttia, katsottiin aiheelliseksi, että muiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali määritetään korkeammaksi kuin korkein yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille määritetty polkumyyntimarginaali. Tällaisissa tapauksissa määritettiin polkumyyntimarginaali tasolle, joka vastaa niiden yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien, joille määritetty polkumyyntimarginaali oli korkein, myydyimpien tuotelajien polkumyyntimarginaalien painotettua keskiarvoa. Tätä pidettiin asianmukaisena, koska oli syytä olettaa, että yhteistyöstä kieltäytymisen yleisyys on seurausta siitä, että asianomaisen maan yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien harjoittama polkumyynti on yleensä laajempaa kuin minkään yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyynti. Lisäksi ei ollut merkkejä siitä, että mikään yhteistyöstä kieltäytynyt yritys olisi harjoittanut polkumyyntiä vähäisemmässä määrin.
(66)
Jos yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, toisin sanoen yhteistyössä toimineiden viejien osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä oli vähintään 80 prosenttia, katsottiin aiheelliseksi, että muiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali määritetään korkeammaksi kuin korkein yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille määritetty polkumyyntimarginaali.
3.6.2 Polkumyyntimarginaalit
3.6.2.1 Kiina
(67)
Valituksen ja ilmoittautuneiden vientiä harjoittavien tuottajien tutkimuksen alkuvaiheessa antamien tiettyjen tietojen perusteella pääteltiin alustavasti, että yhteistyön aste oli alle 80 prosenttia. Sen vuoksi käytettiin 65 kappaleessa kuvattua menetelmää koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi.
(68)
Alustavat polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan: 34,9 %
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou: 36,5 %
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou: 0 %
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan: 18,1 %
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou: 26,5 %
-
kaikki muut yritykset: 38,1 %.
(69)
Ainoan kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu (Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd), osalta vahvistettiin alustavasti, että vientimyyntiä ei harjoitettu polkumyyntihinnoilla. On muistettava, että alustavia päätelmiä on ehkä harkittava uudelleen lopullisia päätelmiä tehtäessä 44 kappaleessa selitetyistä syistä.
3.6.2.2 Ukraina
(70)
Valituksen ja ilmoittautuneiden vientiä harjoittavien tuottajien tutkimuksen alkuvaiheessa antamien tiettyjen tietojen perusteella pääteltiin alustavasti, että Ukrainan tapauksessa yhteistyön aste oli yli 80 prosenttia. Vaikuttaa siltä, että Eurogold Industries Ltd on ainoa ukrainalainen silityslautojen vientiä harjoittava tuottaja, eikä havaittu merkkejä siitä, että mikään muu vientiä harjoittava tuottaja olisi tietoisesti kieltäytynyt yhteistyöstä. Sen vuoksi käytettiin 66 kappaleessa kuvattua menetelmää tarkasteltavana olevan tuotteen muiden ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi.
(71)
Alustava polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana on seuraava:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir: 17,3 %
-
kaikki muut yritykset: 17,3 %.
4. VAHINKO
4.1 Yhteisön tuotanto
(72)
Tutkimuksen alustavissa päätelmissä todettiin, että samankaltaista tuotetta valmistetaan ainakin 30 pienessä ja keskisuuressa yrityksessä (pk-yrityksessä) yhteisössä. Suurin osa yhteisön tuotannosta sijaitsee Italiassa, Puolassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
(73)
Vaikka yhteisön markkinoilla on useita tuottajia, tuotanto on keskittynyt melko voimakkaasti, mikä näkyy siitä, että viiden suurimman tuottajan tuotannon osuus on yli 50 prosenttia yhteisön arvioidusta kokonaistuotannosta. Kaikkien edellä mainittujen yritysten tuotanto muodostaa yhteisön kokonaistuotannon.
4.2 Yhteisön tuotannonalan määritelmä
(74)
Valituksen esitti kolme yhteisön tuottajaa, jotka edustavat samankaltaisen tuotteen koko yhteisön tuotannon pääosaa eli tässä tapauksessa yli 40:tä prosenttia.
(75)
Valituksen tekijät ja yksi muu yhteisön tuottaja tekivät yhteistyötä tutkimuksessa (ks. myös 9 kappale). Nämä neljä yritystä edustavat yli 45:tä prosenttia samankaltaisen tuotteen tunnetusta yhteisön kokonaistuotannosta. Yhdellä näistä yhteisön tuottajista oli tuontia Kiinasta tutkimusajanjaksolla. Tuonti ei kuitenkaan ollut sen perusliiketoimintaa, ja katsottiin, että tuontia oli harjoitettu siksi, että halvoilla hinnoilla tapahtunut polkumyynti oli lisääntynyt ja että yritys olisi säilyttänyt kilpailukykynsä tuotevalikoiman edullisemmassa päässä. Sen vuoksi ei pidetty asianmukaisena jättää tuottajaa yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle.
(76)
Tämän perusteella katsotaan, että 75 kappaleessa tarkoitetut neljä valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Niistä käytetään jäljempänä ilmaisua ’yhteisön tuotannonala’.
4.3 Kulutus yhteisössä
(77)
On huomattava, että Eurostatilla ei ole tarkkoja tuontitilastoja tarkasteltavana olevasta tuotteesta. Lisäksi ei ole merkkejä siitä, että silityslautoja tuotaisiin merkittäviä määriä muista maista kuin Kiinasta ja Ukrainasta (’asianomaiset maat’). Yhteisön kulutus määritettiin näin ollen seuraavien tietojen perusteella:
-
yhteisön tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen yhteisössä tapahtuneen myynnin määrä,
-
muiden tiedossa olevien yhteisön tuottajien tuottaman samankaltaisen tuotteen myynnin määrä yhteisössä,
-
yhteistyöhön osallistuvien kiinalaisten ja ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä yhteisöön,
-
muiden tiedossa olevien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä yhteisöön.
Tämän perusteella yhteisön kulutus kehittyi seuraavasti:
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Kulutus (yksikköä)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Indeksi: 2002 = 100
100
102
108
128
Lähde: yhteisön tuotannonalan ja yhteistyössä toimivien kiinalaisten ja ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen, muilta yhteisön tuottajilta ja kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kerätyt tiedot.
(78)
Silityslautojen kulutus yhteisössä lisääntyi 28 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä, ja nopein lisäys tapahtui vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä. Jatkuva yleinen kasvu liittyy uusien jäsenvaltioiden lisääntyneeseen kulutukseen, vaikka lisäystä tutkimusajanjaksolla voikin jossakin määrin selittää Kiinasta ja Ukrainasta lisääntynyt halpatuonti, jota harjoittivat aiemmin perinteiset yhteisön tuottajat, jotka vaihtoivat toimintansa tuontiin ja kasvattivat näin varastojaan.
4.4 Asianomaisista maista tuleva tuonti
4.4.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(79)
Komissio tutki, olisiko asianomaisista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksia arvioitava perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädettyjen arviointiperusteiden mukaan kumulatiivisesti. Kyseisessä artiklassa säädetään, että kahdesta tai useammasta maasta, joita tarkastellaan polkumyyntitutkimuksessa samanaikaisesti, tulevan tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, jos a) kustakin maasta tulevan tuonnin osalta määritetty polkumyyntimarginaali on perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi eikä yhdestäkään maasta tulevan tuonnin määrä ole vähäpätöinen ja b) tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset.
(80)
Yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tuontia ei siis pidetty polkumyyntinä. Tätä tuontia ei siksi ole tarkasteltu yhdessä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kanssa.
(81)
Kustakin asianomaisesta maasta tapahtuneelle polkumyynnille määritetyt polkumyyntimarginaalit olivat yli vähimmäistason. Lisäksi kustakin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ei ollut vähäpätöinen perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
(82)
Tutkimus osoitti lisäksi, että kilpailuedellytykset sekä polkumyynnillä tuotavien tuotteiden välillä että polkumyynnillä tuotavien tuotteiden ja samankaltaisen yhteisön tuotteen välillä olivat samanlaiset. Todettiin, että asianomaisten maiden tuottamat tai myymät silityslaudat ja yhteisön tuotannonalan tuottamat tai myymät silityslaudat kilpailevat keskenään alkuperästään riippumatta, koska niiden perusominaisuudet ovat samanlaiset, ne ovat kuluttajien kannalta keskenään vaihdettavissa ja ne myydään samojen jakelukanavien kautta.
(83)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että kumulatiivisen vertailun edellytykset eivät tässä tapauksessa täyttyneet, koska Kiinasta ja Ukrainasta tapahtuvan tuonnin välillä on merkittäviä hintoihin ja markkinakäyttäytymiseen liittyviä eroja.
(84)
Kyseisten kahden maan hintatasojen absoluuttisella erolla ei ole merkitystä kumulatiivisessa arviossa. Ero voidaan selittää eri tekijöillä, esimerkiksi eri tuotevalikoimalla. Merkittäviä ovat hintakehityssuuntaukset tarkastelujakson aikana, ja ne ovat kyseisten kahden maan osalta vertailukelpoiset. Keskimääräinen tuontihinta Kiinasta nousi 27 prosenttia ja Ukrainasta 12 prosenttia vuoden 2002 (Ukrainan osalta vuoden 2003) ja tutkimusajanjakson välillä.
(85)
Markkinakäyttäytymisestä todettiin jo 82 kappaleessa, että tuotteiden ominaisuuksissa ja jakelukanavissa jne. ei havaittu merkittäviä eroja.
(86)
Tällä perusteella päätellään alustavasti, että kumulaation edellytykset täyttyvät ja sen vuoksi asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset olisi vahinkoa koskevassa tarkastelussa arvioitava yhdessä.
4.4.2 Asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä, arvo ja markkinaosuus
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Tuonti (yksikköä)
431 000
858 300
2 388 600
4 120 800
Indeksi: 2002 = 100
100
199
554
956
Lähde: yhteistyössä toimivien kiinalaisten ja ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen, muilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kerätyt tiedot.
(87)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä lisääntyi huomattavasti koko tarkastelujaksolla. Tuonti tutkimusajanjaksolla lisääntyi yli 850 prosenttia vuodesta 2002.
(88)
Ukrainasta ei ollut tuontia vuonna 2002. Ainoa ukrainalainen silityslautojen tuottaja aloitti toimintansa vuonna 2003. Tuonti Ukrainasta lisääntyi jyrkästi, yli 400 prosenttia, vuonna 2004.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen tuontihinta (euroa/yksikkö)
4,91
6,15
6,34
6,53
Indeksi: 2002 = 100
100
125
129
133
Lähde: yhteistyössä toimivien kiinalaisten ja ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen.
(89)
Keskimääräiset tuontihinnat nousivat koko tarkastelujakson ajan. Ne olivat kuitenkin merkittävästi alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan keskimääräiset hinnat (ks. asiaa koskeva taulukko ja 99 kappale). Tutkimusajanjaksolla keskimääräinen tuontihinta oli yli 40 prosenttia alempi kuin yhteisön tuotannonalan keskimääräinen hinta.
(90)
Keskimääräisen tuontihinnan nousu johtuu seuraavista tekijöistä:
Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat siirtyivät merkittävässä määrin kohti markkinoiden keski-/ylätasoa. Kuten jo 78 kappaleessa mainittiin, jotkin perinteiset yhteisön tuottajat vähensivät merkittävästi tuotantoaan yhteisössä tai lopettivat sen ja ryhtyivät tuomaan tuotteita asianomaisista maista. Useimpien näiden yritysten tuotteet olivat keski- ja korkealaatuisia.
Useimmat kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ovat tulleet hiljattain silityslautamarkkinoille, eikä ole yllättävää havaita hintojen nousua, kun niiden asema vakiintuu.
Tuonnin osuus Ukrainasta lisääntyi yhtäkkiä vuonna 2004. Koska tämän tuonnin keskimääräinen hintataso on yli Kiinasta tapahtuvan tuonnin keskimääräisen hintatason, kumulatiivinen hintataso on korkeampi.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Markkinaosuus
6 %
13 %
33 %
48 %
Indeksi: 2002 = 100
100
196
515
747
Lähde: yhteistyössä toimivien kiinalaisten ja ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen, muilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kerätyt tiedot.
(91)
Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus kasvoi rajusti koko tarkastelujakson ajan. Se lähes kolminkertaistui vuosien 2003 ja 2004 välillä Ukrainasta yhteisön markkinoille suuntautuneen massiivisen tuonnin vuoksi ja jatkoi nousuaan tutkimusajanjaksolla siinä määrin, että polkumyyntituonnin osuus markkinoista oli lähes puolet.
4.4.3 Hinnan alittavuus
(92)
Hinnan alittavuuden analysoinnissa yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien tuontihintoja verrattiin yhteisön tuotannonalan hintoihin vastaavien tuotelajien painotettujen keskiarvojen perusteella tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja niitä verrattiin tuonnin cif yhteisön rajalla -hintoihin, joihin oli tarvittaessa lisätty tullit. Hintavertailu tehtiin samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta; hintoja oli tarvittaessa oikaistu, ja niistä oli ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset.
(93)
Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien hintojen perusteella maittain todetut hinnan alittavuuden marginaalit prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista ovat seuraavat:
Maa
Hinnan alittavuus
Kiina
30,8 %-45,5 %
Ukraina
6,6 %
4.5 Yhteisön tuotannonalan tilanne
4.5.1 Alustavat huomiot
(94)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Nämä tekijät analysoitiin valituksen tekijöiden ja yhden muun täysin yhteistyössä toimineen tuottajan osalta eli yhteisön tuotannonalan osalta.
4.5.2 Vahinkoindikaattorit
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Tuotanto (yksikköä)
2 851 796
2 814 254
2 578 175
2 229 641
Indeksi: 2002 = 100
100
99
90
78
Kapasiteetti (yksikköä)
5 304 158
5 304 158
5 304 158
5 484 620
Indeksi: 2002 = 100
100
100
100
103
Kapasiteetin käyttöaste
54 %
53 %
49 %
41 %
Indeksi: 2002 = 100
100
99
90
76
Lähde: tarkastetut vastaukset kyselylomakkseeseen.
(95)
Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan tuotanto väheni 22 prosenttia. Kapasiteetin hienoinen nousu tutkimusajanjaksolla johtui siitä, että yksi yhteisön tuottaja otti käyttöön lisäkapasiteettia hyötyäkseen EU:n laajentumisesta johtuvasta kulutuksen kasvamisesta. Valitettavasti ainoastaan tuonnille oli hyötyä kulutuksen kasvamisesta. Tämän tuloksena kapasiteetin hyödyntäminen laski enemmän kuin tuotanto tutkimusajanjaksolla.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Varastot (yksikköä)
96 729
131 811
180 518
144 543
Indeksi: 2002 = 100
100
136
187
149
Lähde: tarkastetut vastaukset kyselylomakkeeseen.
(96)
Varastot kasvoivat kokonaisuudessaan vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka huippu vuonna 2004 johtui todennäköisesti valmiiksi saaduista tilauksista, joita ei vielä ole toimitettu, yleinen nouseva suuntaus on selvä.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Myynti yhteisössä (yksikköä)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Indeksi: 2002 = 100
100
99
90
79
Markkinaosuus
39 %
38 %
33 %
24 %
Indeksi: 2002 = 100
100
97
84
61
Myyntihinta (euroa/yksikkö)
12,99
12,31
11,17
11,18
Indeksi: 2002 = 100
100
95
86
86
Lähde: tarkastetut vastaukset kyselylomakkeeseen.
(97)
Yhteisön tuotannonalan myynti laski tarkastelujaksolla, ja tutkimusajanjaksolla se putosi 79 prosenttia alkuperäisestä määrästä. Tällainen laskeva suuntaus on sitäkin huolestuttavampi, kun sitä tarkastellaan yhteisön lisääntyneen kulutuksen yhteydessä. Yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuudestaan vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä 39 prosenttia.
(98)
Yhteisön tuotannonalalla ei havaittu mitään kasvua. Yhteisön tuotannonala ei hyötynyt markkinoiden kasvusta eli yhteisön lisääntyneestä kulutuksesta vaan sitä vastoin menetti 21 prosenttia myyntimäärästään tarkastelujaksolla.
(99)
Yhteisön tuotannonalan oman tuotannon keskimääräinen yksikköhinta laski merkittävästi (14 prosenttia) kolmen ensimmäisen vuoden aikana. Se oli alimmillaan vuonna 2004 ja pysyi vakaana tutkimusajanjaksolla.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Voittomarginaali ennen veroja
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Indeksi: 2002 = 100
100
94
10
60
Lähde: tarkastetut vastaukset kyselylomakkeeseen.
(100)
Yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni tarkastelujaksolla. Voittomarginaali oli 40 prosenttia alhaisempi tutkimusajanjaksolla kuin vuonna 2002. Tilanteen paraneminen tutkimusajanjaksolla vuoteen 2004 verrattuna johtui itse asiassa joidenkin yritysten johdon palkkojen leikkauksista. Palkkaleikkauksilla oli huomattavaa merkitystä voittomarginaaliin. Kokonaisbruttovoitto laski edelleen tutkimusajanjaksolla ja oli vain 65 prosenttia vuoden 2002 tasosta. Näin ollen on selvää, että nettovoiton kasvu ennen veroja on keinotekoinen eikä kestävä.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Investoinnit (euroa)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Indeksi: 2002 = 100
100
54
91
44
Sijoitetun pääoman tuotto
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Indeksi: 2002 = 100
100
110
8
44
Kassavirta (euroa)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Indeksi: 2002 = 100
100
121
36
87
Lähde: tarkastetut vastaukset kyselylomakkeeseen.
(101)
Investoinnit vähenivät huomattavasti tarkastelujaksolla niin, että tutkimusajanjaksolla niiden taso oli alle puolet vuoden 2002 tasosta. Lisäksi suurin osa investoinneista oli välttämättömiä investointeja uudistuksiin. Osa vuoden 2004 investoinneista liittyi myös valmistautumiseen uusiin mahdollisuuksiin EU:n laajentumisen jälkeen. Kuten edellä todettiin, lisääntynyt kulutus katettiin kuitenkin kokonaan asianomaisista maista tapahtuneella tuonnilla.
(102)
Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna yhteisön tuotannonalan nettovoiton ja sen tekemien investointien kirjanpitoarvon suhteena, kehittyi yhdenmukaisesti investointien ja voittomarginaalien kanssa. Netto-omaisuuden korkealta vaikuttavan tuoton osalta on huomattava, että useimmat yhteisön tuotannonalan muodostavista yrityksistä on perustettu vähintään 30 vuotta sitten ja näin ollen suurin osa niiden omaisuudesta on jo merkitty poistoihin. Vuonna 2004, jolloin tehtiin tiettyjä investointeja ja voittomarginaalit osoittivat yhteisön tuotannonalan todellista tulosta (pikemminkin kuin keinotekoisesti kasvanutta voittoa tutkimusajanjaksolla), sijoitetun pääoman tuotto putosi 63 prosenttiyksikköä. Tämä vahvistaa sen, että yhteisön tuottajat eivät kyenneet hankkimaan pääomaa erityisesti pienentyneiden myyntimäärien ja alhaisten myyntihintojen vuoksi.
(103)
Yhteisön tuotannonalan kassavirta vaihteli. Vuoden 2003 parannuksia seurasi äkillinen pudotus vuonna 2004. Elpyminen tutkimusajanjaksolla on linjassa toimenpiteiden kanssa, joilla pyrittiin parantamaan kannattavuutta (ks. 100 kappale). Kokonaisuudessaan kassavirta heikkeni tarkastelujaksolla.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Työllisyys
347
326
283
234
Indeksi: 2002 = 100
100
94
82
67
Työvoimakustannukset (euroa)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Indeksi: 2002 = 100
100
96
76
71
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
21 675
22 114
20 147
22 913
Indeksi: 2002 = 100
100
102
93
106
Tuottavuus työntekijää kohti (yksikköä/vuosi)
9 474
10 015
10 787
11 261
Indeksi: 2002 = 100
100
106
114
119
Lähde: tarkastetut vastaukset kyselylomakkeeseen.
(104)
Samankaltaisen tuotteen tuotantoon osallistuvien yhteisön tuotannonalan työntekijöiden lukumäärä väheni 33 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä. Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät melko vakaina, ja vuoden 2004 tilapäinen lasku kompensoitui hienoisella nousulla tutkimusajanjaksolla.
(105)
Tuotantokustannusten vähentämistä, rationalisointia ja työntekijöiden määrän vähentämistä koskevat pyrkimykset johtivat kasvaneeseen tuotokseen työntekijää kohti (19 prosentin kasvu tarkastelujakson aikana). Yhteisön tuotannonalan edellä kuvatuista taloudellisista indikaattoreista johtuen lisääntynyt tuottavuus ei kuitenkaan pystynyt kompensoimaan myyntimäärien ja hintatason laskua.
4.5.3 Polkumyynnin laajuus, toipuminen aiemmasta polkumyynnistä tai tuetusta tuonnista
(106)
Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyydestä on todettava, että sen vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja hinnat.
(107)
Ei myöskään havaittu merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonala olisi tutkimusajanjakson aikana ollut toipumassa aiemmin tapahtuneen polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksista.
4.6 Vahinkoa koskevat päätelmät
(108)
Polkumyynnillä tapahtunut halpatuonti Kiinasta ja Ukrainasta lisääntyi jyrkästi tarkastelujaksolla. Määrällisesti asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti lisääntyi yli 850 prosenttia tarkastelujaksolla. Kyseisten maiden markkinaosuus yhteisön silityslautamarkkinoista kasvoi yli 40 prosenttiyksikköä samalla jaksolla.
(109)
Yhteisön tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden tarkastelu osoitti, että vahinko näkyi käytännössä myyntimäärän, myyntihinnan ja markkinaosuuden pienentymisenä. Tällä oli suora negatiivinen vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen, tuotantotasoon ja työllisyyteen. Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan myyntimäärä yhteisön markkinoilla pieneni yli 20 prosenttia, markkinaosuus laski 15 prosenttiyksikköä ja työllisyys putosi yli 30 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta laski 14 prosenttia ja yksikköhinnat olivat matalimmalla mahdollisella tasolla. Taloudelliset indikaattorit osoittivat, että yhteisön tuotannonala ei enää kyennyt laskemaan hintojaan enempää ilman, että siitä olisi aiheutunut tappioita, joita pk-yritykset eivät kykene kestämään muutamia kuukausia pitempään, minkä jälkeen niiden on lopetettava toimintansa.
(110)
Kaikki edellä mainitut tekijät huomioon ottaen katsotaan alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
5. SYY-YHTEYS
5.1 Johdanto
(111)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, johtuiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko asianomaisista maista peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.
5.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(112)
Tutkimuksessa paljastui, että asianomaisista maista tuodut silityslaudat kilpailevat suoraan yhteisön tuotannonalan tuottamien ja myymien silityslautojen kanssa, koska ne ovat samanlaiset perusominaisuuksiltaan, keskenään vaihdettavissa kuluttajan näkökulmasta ja niillä on samat jakelukanavat.
(113)
Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin merkittävä kasvu (yli 850 prosenttia) tapahtui samaan aikaan yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Tähän heikkenemiseen sisältyi mm. yhteisön tuotannonalan myynnin ja hintatason putoaminen samalla jaksolla.
(114)
Polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi 42 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla, ja samaan aikaan yhteisön tuotannonala menetti 15 prosenttia markkinoista. Yhteisön kulutus kasvoi yli 20 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä.
(115)
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat erittäin selvillä marginaaleilla, joten tuonnin voidaan perustellusti sanoa aiheuttaneen hintojen alenemisen, joka johti yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. Yhteisön tuotannonala ei myöskään voinut lisätä kapasiteettinsa käyttöä, kuten tarkastelujakson aikana todetun kulutuksen kasvun vuoksi olisi voinut olettaa tapahtuvan.
(116)
Koska voidaan selvästi vahvistaa toisaalta yhteisön tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavin hinnoin tapahtuneen polkumyynnin voimakkaan lisääntymisen ja toisaalta yhteisön tuotannonalan myynti- ja tuotantomäärän ja markkinaosuuden pienentymisen sekä työllisyyden ja hintojen alenemisen samanaikaisuus, voidaan alustavasti päätellä, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaikutti ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen.
5.3 Muiden tekijöiden vaikutukset
5.3.1 Muiden valitusta tukeneiden yhteisön tuottajien toiminta
(117)
Valitusta tuki 15 muuta kuin yhteisön tuotannonalaan kuuluvaa silityslautojen yhteisön tuottajaa. Nämä yritykset eivät halunneet toimia täysin yhteistyössä tutkimuksessa, mutta ne antoivat joitakin tietoja tuotannosta, kapasiteetista, kapasiteetin käytöstä, myyntimääristä, markkinaosuudesta ja työllisyydestä. Ne edustavat yhdessä noin 30:tä prosenttia tiedossa olevasta yhteisön kokonaistuotannosta. Mikään näistä yrityksistä ei tuonut merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta.
(118)
Näiden 15 yrityksen tilannetta analysoitiin ja verrattiin yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Tuotanto (yksikköä)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Indeksi: 2002 = 100
100
119
103
90
Kapasiteetti (yksikköä)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Indeksi: 2002 = 100
100
104
119
120
Kapasiteetin käyttöaste
51 %
58 %
44 %
38 %
Indeksi: 2002 = 100
100
115
87
75
Työllisyys
281
314
277
231
Indeksi: 2002 = 100
100
112
98
82
(119)
Näiden tuottajien tuotanto nousi 19 prosenttia vuonna 2003 ja laski sen jälkeen alkuperäiselle tasolle vuonna 2004 ja putosi 13 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Kapasiteetin kasvun vuonna 2004 voidaan katsoa johtuneen myynnin kasvuodotuksista, jotka liittyivät EU:n laajenemiseen. Kapasiteetin kasvun seurauksena kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujaksolla enemmän kuin tuotos. Työllisyys kehittyi tuotoksen kanssa samansuuntaisesti, eli nousi vuonna 2003, palasi lähtötasolle vuonna 2004 ja putosi äkillisesti tutkimusajanjaksolla.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Myynti yhteisössä (yksikköä)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Indeksi: 2002 = 100
100
120
100
89
Markkinaosuus
18 %
21 %
17 %
13 %
Indeksi: 2002 = 100
100
118
93
70
(120)
Vuonna 2003 tapahtuneen tilapäisen kohentumisen jälkeen 15 yrityksen myynti ja markkinaosuus laskivat jyrkästi. Kehitys tapahtui selvästi samaan aikaan kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti asianomaisista maista yhteisön markkinoille lisääntyi äkillisesti. Asianomaisten maiden tuontihan lähes kolminkertaistui vuonna 2004 ja markkinaosuus kasvoi 20 prosenttiyksikköä samana vuonna. On myös muistettava, että silityslautojen kulutus yhteisössä kasvoi tarkastelujakson aikana.
(121)
Edellä esitetty huomioon ottaen voidaan todeta, että näiden 15:n valitusta tukeneen yhteisön silityslautojen tuottajan tilanne heikkeni samalla tavalla kuin yhteisön tuotannonalan tilanne. Näin ollen nämä yritykset eivät voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
5.3.2 Muiden tiedossa olevien yhteisön tuottajien toiminta
(122)
Kuten 8 kappaleessa todetaan, kaksi muuta yhteisön tuottajaa toimitti joitakin tietoja muttei tukenut valitusta. Lisäksi on vielä kaksi muuta tiedossa olevaa yhteisön tuottajaa, jotka tukivat valitusta mutteivät osallistuneet yhteistyöhön tutkimuksessa, sekä yksi entinen tuottaja, jotka antoi joitakin tietoja aiemmasta tuotantotoiminnastaan. Kaikki nämä yritykset toivat tarkasteltavana olevaa tuotetta merkittäviä määriä. Näitä yrityksiä koskevista tiedoista näkyvät seuraavat suuntaukset (tietojen luottamuksellisuuden vuoksi varsinaisia lukuja ei voida esittää):
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Yhteisön tuotannon myynti yhteisössä
Indeksi: 2002 = 100
100
75
49
29
Markkinaosuus
Indeksi: 2002 = 100
100
76
46
23
(123)
Näiden yhteisön tuottajien tuottamien silityslautojen myynti putosi 71 prosenttia tarkastelujaksolla. Vastaava markkinaosuus laski vielä merkittävämmin (77 prosenttia), koska markkinat laajenivat samalla jaksolla.
(124)
Kuten 78 kappaleessa jo todettiin, vuonna 2004 ja tutkimusajanjaksolla jotkin yhteisön perinteiset silityslautojen tuottajat vähensivät tuotantoaan yhteisössä merkittävästi tai lopettivat sen kokonaan ja aloittivat massiivisen tuonnin asianomaisista maista. Joitakin näistä tuottajista ei itse asiassa voida pitää enää yhteisön tuottajina, koska niiden tuotantolaitokset suljettiin tutkimusajanjaksolla.
(125)
Edellä esitettyjen tietojen perusteella päätellään näin ollen, että muiden yhteisön tuottajien tilanne vastasi yhteisön tuotannonalan tilannetta eikä niiden toiminta aiheuttanut tuotannonalalle vahinkoa.
5.3.3 Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Vientimyynti yhteisön tuotannosta (yksikköä)
213 711
211 887
219 410
215 243
Indeksi: 2002 = 100
100
99
103
101
Vientimyyntihinta (euroa/yksikkö)
14,92
12,70
13,26
13,27
Indeksi: 2002 = 100
100
85
89
89
Lähde: tarkastetut vastaukset kyselylomakkeeseen.
(126)
Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta pysyi tarkastelujakson ajan suhteellisen vakaana. Määrällisesti ei voitu havaita mitään vähenemistä. Myyntihinnat laskivat 15 prosenttia vuonna 2003 mutta palautuivat osittain ennalleen vuonna 2004, ja vientihinnat pysyivät vakaina tutkimusajanjaksolla. On huomattava, että vientimyyntihinnat ovat huomattavasti korkeammat kuin myyntihinnat yhteisössä ja että vientimyynnin määrä edustaa vain noin 10:tä prosenttia yhteisön tuotannonalan tuotoksesta.
(127)
Tämän vuoksi voidaan päätellä, että yhteisön tuotannonalan vientitulokset eivät vaikuttaneet yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
5.3.4 Kiinasta peräisin oleva tuonti, jota ei myyty polkumyyntihinnoilla
(128)
On muistettava, että yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tuontia ei myyty polkumyyntihinnoilla, eikä sitä näin ollen otettu huomioon asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin analyysissä ja sen vaikutuksissa yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Sen vuoksi tarkasteltiin, olisiko tästä yrityksestä peräisin oleva tuonti voinut poistaa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välisen syy-yhteyden.
(129)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että tarkastelujaksolla Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä, jota ei myyty polkumyyntihinnoilla, lisääntyi 467 prosenttia ja asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti lisääntyi 856 prosenttia. Absoluuttisesti mitattuna asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ylitti yli viisinkertaisesti muun kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän. Kiinasta muun kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi 343 prosenttia ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin 647 prosenttia samalla kaudella. Muun kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta kohosi tarkastelujaksolla ja absoluuttisesti mitattuna se oli huomattavasti korkeampi kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta, vaikkakin alle yhteisön tuotannonalan keskimääräisen hinnan.
(130)
Edellä esitetyn perusteella voidaan alustavasti päätellä, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin, jota ei myyty polkumyyntihinnoilla, vaikutusta ei voida pitää sellaisena, että se olisi poistanut polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välisen syy-yhteyden.
5.3.5 Tuonti muista kolmansista maista
(131)
Jotkin osapuolet väittivät, että Turkista oli tapahtunut tuontia yhteisön markkinoille samanlaisilla hinnoilla kuin Kiinasta ja yhä suurempia määriä, ja näin ollen tämä olisi aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
(132)
Näitä väitteitä ei kuitenkaan vahvistettu tutkimuksessa. Tutkimuksen aikana ei toimitettu mitään todisteita Turkista tapahtuvasta tuonnista. Myöskään 10 kappaleessa tarkoitettu yhteistyössä toimiva turkkilainen silityslautojen tuottaja ei myynyt vastaavaa tuotetta yhteisöön. Tutkimuksessa ei vahvistettu muita tuontilähteitä.
(133)
Edellä esitettyjen seikkojen perusteella väite Turkista tapahtuvasta tuonnista hylätään ja päätellään, että tuonti muista kolmansista maista ei aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
5.3.6 Vahinko on itse aiheutettu
(134)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että vahinko oli itse aiheutettu, koska yhteisön tuotannonala ei onnistunut vastaamaan jakelu- ja kulutusmallien muutoksiin ja teknologian kehitykseen silityslautojen tuotannossa. Lisäksi väitettiin, että yhteisön tuottajat ovat itse aiheuttaneet vahingon myös tuomalla kiinalaisia silityslautoja.
(135)
Yhteisössä tuotetut silityslaudat jaellaan normaalisti kauppiaiden kautta tai useimmissa tapauksissa toimitetaan suoraan vähittäismyyjille tai niiden jakelukeskuksiin. Tuodut silityslaudat jaellaan normaalisti tuojien/kauppiaiden kautta tai suurten vähittäismyyntiketjujen jakelu-/toimituskeskusten kautta. Tuonnissa käytettävien kahden jakelukanavan suhde vaihtelee vientiä harjoittavan tuottajan mukaan. Kaikissa tapauksissa asiaan saattaa liittyä edustajia. Jakelumalli on ollut käytössä useita vuosia eikä merkittäviä ja äkillisiä muutoksia ole havaittu. Yhteisön tuotannonala on perinteisesti toimittanut tuotteita sekä pienille vähittäismyyjille että suurille vähittäismyyntiketjuille. Näin ollen silityslautojen myynnin lisääntymistä vähittäismyyntiketjujen kautta ei voida sinänsä pitää vahingon aiheuttaneena tekijänä. Kulutusmallissa ei havaittu merkittäviä muutoksia.
(136)
Tuotantoprosessin/-tekniikan osalta väitettiin, että yhteisön tuotannonala ei pysty vastaamaan kuluttajien/vähittäismyyjien erityisvaatimuksiin tuotannon korkean automaatiotason vuoksi. On huomattava, että ilman automaatiota yhteisön tuotannonala ei pystyisi kilpailemaan sellaisista maista peräisin olevan tuonnin kanssa, joissa energia-, raaka-aine- ja työvoimakustannukset ovat erittäin alhaiset. Automatisoitu tuotanto antaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden taata korkea laatu ja lyhyet toimitusajat, joita asiakkaat pitävät kilpailuetuna. Mitään todisteita ei toimitettu tukemaan väitettä, jonka mukaan yhteisön tuotannonala ei pystynyt täyttämään suunnitteluun ja innovaatioon liittyviä asiakkaiden/vähittäismyyjien erityisvaatimuksia.
(137)
Yhteisön tuotannonalan tuomien kiinalaisten silityslautojen osalta tutkimuksessa todettiin, että tutkimusajanjaksolla tuontia tapahtui vain jossakin, ei merkittävässä määrin. Kyseessä oli yhteisön tuotannonalan puolustautuminen lisääntynyttä polkumyynnillä tapahtuvaa halpatuontia vastaan. Lisäksi näin tuodut tuotteet jälleenmyytiin yhteisössä vahinkoa aiheuttamattomilla hinnoilla. Tästä syystä nämä tuontimäärät eivät ole voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
(138)
Edellä esitetyn perusteella väitteet hylätään ja päätellään, että vahinko ei voinut olla itse aiheutettu.
5.4 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(139)
Edellä esitetyn perusteella voidaan vahvistaa, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko, jolle on tunnusomaista myyntimäärien ja markkinaosuuksien pieneneminen sekä myynnin yksikköhinnan lasku, joiden vuoksi taloudellinen tilanne heikkeni, johtui asianomaisista maista peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Vaikka Kiinasta peräisin oleva tuonti, jota ei myyty polkumyyntihinnoilla, todennäköisesti pahensi yhteisön tuottajien tilannetta, tuonnin kehitys, määrä, markkinaosuus ja hintataso eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välisen syy-yhteyden.
(140)
Edellä esitetyssä tarkastelussa erotettiin asianmukaisesti toisistaan kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, minkä perusteella voidaan vahvistaa, että kyseiset muut tekijät eivät muuta sitä tosiseikkaa, että tarkastellun vahingon on katsottava johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
(141)
Tästä syystä päätellään alustavasti, että asianomaisista maista peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
6. YHTEISÖN ETU
6.1 Yleisiä huomautuksia
(142)
Komissio tarkasteli, oliko alustavasti todetusta vahingollisesta polkumyynnistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden vuoksi toimenpiteiden toteuttaminen ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tätä varten mahdollisten toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin menettelyn osapuoliin samoin kuin toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen vaikutuksia tarkasteltiin esitettyjen todisteiden perusteella perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
6.2 Yhteisön tuotannonalan etu
(143)
Vahinkoanalyysi osoitti selvästi, että yhteisön tuotannonala kärsi polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän jyrkkä kasvu aiheutti viime vuosina voimakkaan hintojen alenemisen sekä tukkukaupan/jakelun tasolla että vähittäismyynnin tasolla eli siellä, missä tuotujen ja yhteisössä valmistettujen silityslautojen välinen kilpailu tapahtuu. Yhteisön tuotannonala ei pysty enää laskemaan myyntihintojaan, koska se edellyttäisi, että myynti tapahtuu alle tuotantokustannusten. Kun otetaan huomioon, että silityslautojen markkinoihin vaikuttavat pääasiassa vähittäismyyntiketjut hinnan perusteella, yhteisön tuotannonalan on näin ollen yhä vaikeampi saada uusia tilauksia. Useat perinteiset valmistajathan ovat jo lopettaneet tuotannon ja toimivat nyt tarkasteltavana olevan tuotteen tuojina/kauppiaina.
(144)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenisi selvästi edelleen ja silityslautojen tuotanto yhteisössä loppuisi todennäköisesti pian. Työllisyydelle aiheutuvat kielteiset vaikutukset kohdistuisivat suureksi osaksi yhdelle yhteisön maantieteelliselle alueelle, koska useat tuottajat ja osien toimittajat sijaitsevat kyseisellä yhdellä alueella. Toisaalta toimenpiteillä estettäisiin asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin huomattava lisääntyminen, jolloin yhteisön tuotannonala voisi ainakin säilyttää nykyisen markkina-asemansa. Tutkimus on osoittanut, että asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuuden lisääntyminen tapahtuu suoraan yhteisön tuotannonalan kustannuksella.
(145)
Asianomaisista maista peräisin olevaan silityslautojen tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen voidaan odottaa, että jakelijat ja vähittäismyyntiketjut vaihtaisivat paljon todennäköisemmin toimituslähteitään siirtyen ainakin osittain käyttämään yhteisön tuottajia. Jos toimenpiteitä otetaan käyttöön ja tuontihinnan taso palautetaan polkumyynnin poistavalle tasolle, yhteisön tuotannonala kykenisi kilpailemaan hyvän kauppatavan mukaisissa olosuhteissa asianmukaisen kilpailuedun perusteella.
(146)
Toimenpiteiden käyttöönotto on siis selvästi yhteisön tuotannonalan ja valitusta aktiivisesti tukeneiden tuottajien edun mukaista sekä myös niiden muiden yhteisön tuottajien edun mukaista, jotka eivät tukeneet valitusta aktiivisesti.
6.3 Kuluttajien etu
(147)
Kuluttajajärjestöiltä ei saatu kannanottoja menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen julkaisemisen jälkeen. Toimenpiteiden vaikutus kuluttajiin on kuitenkin analysoitu.
(148)
Vaikutusten arvioinnissa otettiin huomioon seuraavat tekijät:
-
Tuojat/tukkumyyjät ja/tai jakelijat/vähittäismyyjät ovat yleensä mukana kuluttajille suuntautuvassa jakelussa. Kukin väliporras lisää hintaan kaupan katteen tai marginaalin kattaakseen omat kustannuksensa ja saadakseen tietyn voiton. Marginaalin taso voi vaihdella huomattavasti eri toimijoiden välillä, mutta keskimäärin se on merkittävä, vaikkakin vaikuttaa siltä, että vähittäismyyjien marginaali on suurempi kuin tuojien. Silityslaudan keskimääräinen vähittäismyyntihinta on noin 35 euroa, ja keskimääräinen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin yksikköhinta yhteisön rajalla (kuljetuskustannukset mukaan lukien) oli 6,53 euroa tutkimusajanjaksolla. Näin ollen, vaikka otetaan huomioon tuojien ja vähittäismyyjien soveltamat lisäkustannukset, tuonti- ja vähittäismyyntihinnan välillä on merkittävä ero.
-
Pessimistisimpien arvioiden mukaan, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden aiheuttama rasite jaettaisiin tasaisesti tuojien, vähittäismyyjien ja kuluttajien kesken (eli kolmannes kullekin), kuluttajien olisi maksettava lisäksi alle puoli euroa silityslaudasta, joka on kestävä hyödyke ja jonka käyttöaika on ainakin viisi vuotta. Tätä on verrattava kokonaiskatteeseen, joka on noin 500 prosenttia edeltävässä kappaleessa esitetyn mukaisesti.
-
On huomattava, että kuluttajat eivät ole saaneet etua hiljattaisesta halpatuonnin lisääntymisestä, koska vähittäismyyntihinnat eivät ole pudonneet halpatuontihintojen mukaisesti. Näin ollen ei ole syytä uskoa, että vähittäismyyntihinnat muuttuisivat, vaikka polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä otettaisiin käyttöön.
(149)
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei todennäköisesti olisi juurikaan taloudellisia vaikutuksia silityslautojen kuluttajiin. Toisaalta, ellei polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä oteta käyttöön, yhteisön tuotanto häviää todennäköisesti kokonaan ja kuluttajille tarjottavien tuotelajien valikoima saattaa pienentyä.
(150)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto ei todennäköisesti ole vastoin silityslautojen kuluttajien etua yhteisössä.
6.4 Jakelijoiden/vähittäismyyjien etu
(151)
Jakelijoilta/vähittäismyyjiltä tai niiden järjestöiltä ei saatu kannanottoja tutkimuksen tässä vaiheessa. On kuitenkin tiedossa, että nykyään silityslautoja myyvät enimmäkseen suuret vähittäismyyntiketjut (hyper- ja supermarketit). Sen vuoksi on erittäin todennäköistä, että suurimmalle osalle jakelijoista/vähittäismyyjistä tarkasteltavan tuotteen osuus niiden liikevaihdosta on erittäin vähäinen. Kun otetaan huomioon tämä sekä niiden yleensä soveltama korkea kate (ks. 148 kappale), päätellään alustavasti, että käyttöön otettavilla toimenpiteillä ei todennäköisesti olisi huomattavaa kielteistä vaikutusta niiden tilanteeseen.
6.5 Etuyhteydettömien yhteisön tuojien etu
(152)
Kyselyyn vastasi kaksi tuojaa ja yksi toiseen tuojaan etuyhteydessä oleva kauppias. Lisäksi neljä tuojaa toimitti joitakin tietoja ja/tai kommentteja annetussa määräajassa. Nämä yritykset edustavat yhteensä yli 20:tä prosenttia yhteisöön suuntautuvasta kokonaistuonnista. Ne kaikki vastustivat Kiinaan kohdistuvien toimenpiteiden käyttöönottoa, mutta kaikki eivät vastustaneet Ukrainaan kohdistuvia toimenpiteitä.
(153)
Kannanottoja esittäneiden tuojien tilanne vaihteli niiden koon ja sen perusteella, mikä tarkasteltavana olevan tuotteen merkitys oli niiden toiminnassa. Kuten edellä jo todettiin, jotkin näistä yrityksistä ovat/olivat perinteisiä tuottajia mutta suojautumiskeinona vaihtoivat perusliiketoimintansa ja toimivat nyt pääosin tai yksinomaisesti tuojina. Nämä yritykset tuottavat/tuovat yleensä kaikenlaisia muitakin taloustarvikkeita, ja silityslaudat ovat vain pieni osa niiden liiketoimintaa. Alustavasti vahvistettiin, että yhdelle entiselle suurelle tuottajalle, josta tuli hiljattain merkittävä kiinalaisten silityslautojen tuoja, silityslautojen osuus oli tutkimusajanjaksolla alle 4 prosenttia sen liikevaihdosta. Sama yritys myös vastusti ainoastaan Kiinaa vastaan toteutettavia toimenpiteitä muttei Ukrainaa vastaan, koska sillä ei ollut tuontia sieltä. Lisäksi se osti silityslautoja myös yhteisön tuottajilta. Kun otetaan huomioon kyseisen yrityksen eri hankintalähteet ja jos yritys ei pysty siirtämään kolmasosaa polkumyyntitullista vähittäismyyjille (ks. 148 kappale), vaikutus sen silityslautoihin kohdistuvaan bruttomarginaaliin arvioidaan enintään 10 prosentiksi. On kuitenkin huomattava, että tässä vaiheessa saatujen tietojen perusteella määrää ei voitu laskea täsmällisesti. On myös muistettava, että tällaisten tuojien kate on yleensä huomattava. Tällaisten tuojien tilannetta koskevaa tutkimusta jatketaan, mutta pääteltiin, että tilapäiset toimenpiteet eivät vaikuttaisi merkittävästi niiden liiketoimintaan.
(154)
Yksi yhteistyössä toimiva tuoja tuottaa silityslautojen päällisiä ja myy niitä yhdessä tuotujen silityslautojen kanssa. Väitettiin, että silityslautojen tuontiin kohdistuva polkumyyntitulli vaikuttaisi myös päällisten tuotantoon ja sillä olisi näin ollen merkittävää vaikutusta yrityksen liikevaihtoon. On kuitenkin huomattava, että silityslautojen päällisiä myydään myös erikseen eikä polkumyyntitullin käyttöönotto vaikuttaisi tällaiseen myyntiin. Lisäksi on huomattava, että silityslautojen myynti edusti alle 10:tä prosenttia kyseisen yrityksen liikevaihdosta. Näin ollen tilapäisten toimenpiteiden vaikutus kyseisen yrityksen liiketoimintaan olisi vähäinen.
(155)
Useimmat tuojat, jotka käyvät/kävivät kauppaa myös yhteisön tuotteilla, myönsivät, ettei olisi niiden etujen mukaista tulla täysin riippuvaisiksi tuoduista silityslaudoista - Kiina tuotiin erityisesti esiin tässä yhteydessä - ja vahvistivat, että ne käyttivät mielellään vaihtoehtoisia hankintalähteitä. Tämä voidaan parhaiten varmistaa poistamalla polkumyyntikäytännöt, jotta yhteisön tuotannonala säilyy edelleen.
(156)
Edellä esitetty ja 148 kappaleessa tiivistetyt tekijät - erityisesti korkeat katteet ja se, että lisätullin kustannukset ovat alle puoli euroa yksikköä kohti - huomioon ottaen päätellään alustavasti, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei olisi ratkaisevasti haitallisia vaikutuksia niiden etuyhteydettömien tuojien tilanteeseen, jotka tuovat silityslautoja yhteisöön, vaikkakin joillekin niistä todennäköisesti aiheutuisi hieman suurempi rasite kuin vähittäismyyjille. Kaikkia kommentteja kuitenkin tarkastellaan ennen lopullisen päätöksen tekemistä.
6.6 Yhteisön etua koskevat päätelmät
(157)
Edellä esitetty tarkastelu osoitti, että toimenpiteiden käyttöönotto on yhteisön edun mukaista, koska toimenpiteiden odotetaan ainakin rajoittavan polkuhinnoilla tapahtuvan tuonnin suurta määrää, jolla on osoitettu olevan huomattava kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Toimenpiteistä odotetaan olevan etua myös muille yhteisön tuottajille.
(158)
Tarkastelu myös osoitti, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei todennäköisesti ole taloudellisia vaikutuksia kuluttajiin. Pahimmassa tilanteessa niiden olisi maksettava lisää alle puoli euroa kestävästä hyödykkeestä. Toisaalta jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, sillä voi olla kielteistä vaikutusta kuluttajien valinnanvaraan, koska yhteisön silityslaudat saattavat hävitä markkinoilta.
(159)
Tarkasteltavan tuotteen ostohinta saattaa nousta jakelijoille ja vähittäismyyjille, mutta toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuta niihin merkittävästi, kun otetaan huomioon niiden korkeat marginaalit.
(160)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuojille aiheutuu todennäköisesti hieman suurempi rasite kuin vähittäismyyjille. Niillä säilyisi kuitenkin useista hankintalähteistä seuraava etu eivätkä ne tulisi riippuvaisiksi tuojista, mikä todennäköisesti olisi tilanne, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön.
(161)
Kaiken kaikkiaan katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto eli vahingollisen polkumyynnin lopettaminen antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden säilyttää toimintansa ja että kielteiset vaikutukset, joita niillä saattaa olla joillekin muille yhteisön taloudellisille toimijoille, eivät ole suhteettomia verrattuna yhteisön tuotannonalan saavuttamiin etuihin.
(162)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole olemassa pakottavia syitä luopua polkumyyntitullien käyttöönotosta.
7. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(163)
Polkumyyntiä, siitä johtuvaa vahinkoa ja yhteisön etua koskevat alustavat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Kiinasta ja Ukrainasta peräisin olevaa tarkasteltavan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
7.1 Vahingon korjaava taso
(164)
Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettuja polkumyyntimarginaaleja.
(165)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä yhteisön tuotannonalalle pitäisi voida taata mahdollisuus kattaa kustannuksensa ja saada sellaisen ennen veroja lasketun myyntivoiton, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 7 prosenttia liikevaihdosta. Tämän todettiin olevan voittotaso, jota kohtuudella voitaisiin odottaa ilman vahingollista polkumyyntiä, koska se oli yhteisön tuotannonalan voittotaso ennen kuin tuonti Kiinasta ja Ukrainasta yhteisöön alkoi tarkastelujakson aikana merkittävästi kasvaa. Tämän perusteella yhteisön tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 7 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.
(166)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tulokseksi saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä cif-tuontiarvosta. Nämä erot olivat kaikkien edellä mainittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta korkeammat kuin polkumyyntimarginaalit. Ukrainan tapauksessa vahingon poistava taso oli alle ainoan vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalin.
7.2 Väliaikaiset toimenpiteet
(167)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsotaan, että väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava käyttöön i) Kiinasta peräisin olevan tuonnin osalta havaittujen polkumyyntimarginaalien suuruisina ja ii) Ukrainasta peräisin olevan tuonnin osalta vahingon poistavan suuruisina.
(168)
Väliaikaisen polkumyyntitullin suuruus Kiinan ja Ukrainan osalta olisi siis oltava seuraava:
Maa
Yritys
Polkumyyntitulli
Kiina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
Kaikki muut yritykset
38,1 %
Ukraina
Kaikki yritykset
10,3 %
(169)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(170)
Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.
(171)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia pitäisi soveltaa sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Viimeksi mainittuja yrityksiä pyydetään kuitenkin esittämään perusasetuksen 11 artiklan mukainen tarkastelupyyntö, kun ne täyttävät kyseisen artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetyt vaatimukset, jotta niiden tilannetta voitaisiin tarkastella yksilöllisesti.
8. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(172)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa tiettyjä Kiinan kansantasavallasta ja Ukrainasta peräisin olevia silityslautoja, vapaasti seisovia tai ei, höyrynimutoiminnolla ja/tai lämpötoiminnolla ja/tai puhallustoiminnolla tai ei, hihalaudat ja silityslaudan oleelliset osat eli jalat, päällinen ja silitysrautateline mukaan luettuina, ja jotka kuuluvat CN-koodeihin ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 (Taric-koodit 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 ja 8516900051).
2. Vapaasti yhteisön rajalla -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli ennen veroja on seuraavissa yrityksissä valmistettujen tuotteiden osalta seuraava:
Maa
Yritys
Polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
Kiina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
A786
Kaikki muut yritykset
38,1 %
A999
Ukraina
Kaikki yritykset
10,3 %
-
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulopäivästä asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 30 päivänä lokakuuta 2006.