Nařízení Rady (ES) č. 973/2001
ze dne 14. května 2001,
kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutím 98/392/ES [3] Společenství schválilo Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu, která obsahuje zásady a pravidla pro zachovávání a řízení živých zdrojů v moři. V rámci širších mezinárodních závazků se Společenství podílí na úsilí o zachování populací ryb v mezinárodních vodách.
(2) Podle rozhodnutí 86/237/EHS [4] je Společenství od 14. listopadu 1997 smluvní stranou Mezinárodní úmluvy pro zachování tuňáků v Atlantickém oceánu, dále jen "úmluva ICCAT".
(3) Vytvořením Mezinárodní komise pro zachování tuňáků v Atlantickém oceánu (dále jen "ICCAT") stanoví úmluva ICCAT rámec pro regionální spolupráci za účelem zachování a řízení zdrojů tuňáků a příbuzných druhů v Atlantickém oceánu a přilehlých mořích a pro přijetí doporučení pro zachování a řízení v oblasti podle úmluvy, která se pro smluvní strany stávají závazná.
(4) ICCAT doporučila řadu technických opatření pro některé populace vysoce stěhovavých druhů v Atlantickém oceánu a ve Středozemním moři, zejména pokud jde o povolené velikosti a hmotnosti ryb, omezení odlovu v určitých oblastech a obdobích nebo pomocí některých lovných zařízení a o rybolovnou kapacitu. Tato doporučení jsou pro Společenství závazná, a proto by se měla provést.
(5) Některá technická opatření přijatá ICCAT byla zapracována do nařízení Rady (ES) č. 1626/94 ze dne 27. června 1994 o některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů ve Středozemním moři [5] a nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů [6]. V zájmu jasnosti by tato opatření měla být zapracována do tohoto nařízení a příslušné články uvedených nařízení by se měly zrušit.
(6) S přihlédnutím k tradiční rybolovné praxi v některých oblastech by měla být přijata zvláštní ustanovení týkající se odlovu a uchovávání některých druhů tuňáka na palubě.
(7) Rozhodnutím 95/399/ES [7] Společenství schválilo Dohodu o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu. Zřízením Komise pro tuňáky Indického oceánu (dále jen "IOTC") a přijetím doporučení pro zachování a řízení v oblasti působnosti IOTC, která jsou pro smluvní strany závazná, tato dohoda vytváří užitečný rámec pro upevnění mezinárodní spolupráce za účelem zachování a rozumného využívání tuňáků a příbuzných druhů v Indickém oceánu.
(8) IOTC přijala doporučení o technických opatřeních pro některé populace vysoce stěhovavých druhů v Indickém oceánu. Toto doporučení je pro Společenství závazné, a proto by se mělo provést.
(9) Rozhodnutím 1999/337/ES [8] podepsalo Evropské společenství Dohodu o mezinárodním programu na ochranu delfínů a rozhodnutím 1999/386/ES [9] rozhodlo, že ji až do jejího schválení bude prozatímně používat. Společenství by proto mělo ustanovení této dohody používat.
(10) Mezi cíle uvedené dohody patří postupné snížení vedlejší úmrtnosti delfínů při lovu tuňáků ve východním Tichém oceánu košelkovými nevody na úrovně blížící se nule, a to stanovením ročních limitů, a dlouhodobá udržitelnost populací tuňáků v oblasti podle dohody.
(11) Některá ustanovení této dohody byla zapracována do nařízení (ES) č. 850/98. Tato ustanovení by se měla začlenit do tohoto nařízení.
(12) Společenství má rybolovné zájmy ve východním Tichém oceánu a zahájilo postup přistoupení k Meziamerické komisi pro tropické tuňáky (dále "IATTC"). Až do přistoupení a v souladu s povinností spolupracovat s ostatními stranami podílejícími se na řízení a zachování zdrojů v tomto regionu, která vyplývá z Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu, by Společenství mělo používat technická opatření přijatá IATTC. Tato opatření by se proto měla zapracovat do právních předpisů Společenství.
(13) Opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení se přijmou v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [10],
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tímto nařízením se stanoví technická opatření pro zachování, která se vztahují na plavidla plující pod vlajkou členských států a registrovaná ve Společenství, dále jen "rybářská plavidla Společenství", a týkají se odlovu a vykládky některých populací vysoce stěhovavých druhů uvedených v příloze I.
HLAVA I
DEFINICE
Článek 2
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice mořských vod:
a) oblast 1 :
veškeré vody Atlantického oceánu a přilehlých moří spadající do oblasti podle úmluvy ICCAT, jak je definována v článku 1 uvedené úmluvy;
b) oblast 2 :
veškeré vody Indického oceánu spadající do oblasti působnosti dohody o zřízení IOTC, jak je definována v článku 2 uvedené úmluvy;
c) oblast 3 :
veškeré vody východního Tichého oceánu spadající do oblasti definované v článku 3 Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů.
HLAVA II
TECHNICKÁ OPATŘENÍ POUŽITELNÁ V OBLASTI 1
Kapitola 1
Omezení používání některých typů plavidel a lovných zařízení
Článek 3
1. V období od 1. listopadu do 31. ledna se v oblasti popsané v odstavci 2 rybářským plavidlům Společenství zakazuje:
- ukotvovat plovoucí předměty,
- lovit pod umělými předměty,
- lovit pod přírodními předměty,
- lovit s pomocnými plavidly,
- vhazovat do moře umělé plovoucí předměty s bójemi nebo bez nich,
- připevňovat bóje na plovoucí předměty v moři,
- odstraňovat plovoucí předměty a vyčkávat, až se ryby přilákané těmito předměty shromáždí pod plavidlem,
- vléci plovoucí předměty mimo danou oblast.
2. Oblast uvedená v odstavci 1 je vymezena takto:
- jižní hranice na 4o jižní šířky,
- severní hranice na 5o severní šířky,
- západní hranice na 20o západní délky,
- východní hranici tvoří pobřeží Afriky.
3. Plavidlům se zakazuje zahájit nebo pokračovat v rybolovu v oblasti definované v odstavci 2 a v období definovaném v odstavci 1, není-li na palubě přítomen pozorovatel.
4. Do 31. prosince 2002 přijmou členské státy nezbytná opatření, aby byli jmenováni pozorovatelé a aby zajistily, že jsou pozorovatelé přiděleni na palubu všech plavidel, která plují pod jejich vlajkou nebo jsou registrována na jejich území a která hodlají provozovat rybolovné činnosti v oblasti uvedené v odstavci 2.
5. Aniž je dotčen odstavec 4, přijmou členské státy nezbytná opatření, aby zajistily, že řádně jmenovaní pozorovatelé zůstanou na palubách rybářských plavidel, na něž byli umístěni, dokud nebudou nahrazeni jinými pozorovateli.
6. Velitel plavidla Společenství, které operuje v oblasti definované v odstavci 2 a v období definovaném v odstavci 1, přijme pozorovatele a během jeho pobytu na palubě s ním bude spolupracovat při plnění jeho úkolů.
Velitel plavidla, které má na palubu přijmout pozorovatele, přijme veškerá rozumná opatření, aby uvedenému pozorovateli usnadnil příchod a odchod. Během pobytu na palubě bude mít určený pozorovatel k dispozici náležité ubytování a pracovní zařízení.
7. Praktické postupy pro odstavce 4, 5 a 6 jsou definovány v příloze II.
8. Nejpozději 1. května každého roku zašlou členské státy Komisi souhrnnou zprávu, v níž vyhodnotí obsah a závěry zpráv pozorovatelů přidělených na plavidla plující pod jejich vlajkou.
9. Na základě doporučení ICCAT, která jsou pro Společenství závazná, a postupem podle čl. 19 odst. 2 může Komise změnit období uvedené v odstavci 1, oblast uvedenou v odstavci 2 a pravidla pro přidělování pozorovatelů definovaná v příloze II.
Článek 4
1. Je zakázáno uchovávat na palubě jakékoliv množství tuňáka pruhovaného, tuňáka velkookého nebo tuňáka žlutoploutvého ulovené pomocí košelkových nevodů ve vodách spadajících pod svrchovanost nebo jurisdikci Portugalska v podoblasti ICES X severně od 36o30' severní šířky nebo v oblastech spadajících pod Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantickém oceánu (CECAF) severně od 31o severní šířky a východně od 17o30' západní délky nebo uvedené druhy v uvedených oblastech uvedenými lovnými zařízeními lovit.
2. Je zakázáno uchovávat na palubě tuňáky ulovené pomocí unášených tenatových sítí ve vodách spadajících pod svrchovanost nebo jurisdikci Portugalska v podoblastech ICES VIII, IX a X nebo v oblastech spadajících pod Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantickém oceánu v okolí Kanárských ostrovů a Madeiry nebo uvedené druhy v uvedených oblastech uvedenými lovnými zařízeními lovit.
Článek 5
1. Lov tuňáka obecného kruhovými zatahovacími sítěmi se zakazuje:
- od 1. do 31. května v celém Středozemním moři a od 16. července do 15. srpna ve Středozemním moři s výjimkou Jaderského moře pro plavidla, která operují výhradně nebo převážně v Jaderském moři,
- od 16. července do 15. srpna v celém Středozemním moři a od 1. do 31. května v Jaderském moři pro plavidla, která operují výhradně nebo převážně ve Středozemním moři s výjimkou moře Jaderského.
Členské státy zajistí, aby se na veškerá plavidla, která plují pod jejich vlajkami nebo jsou registrována na jejich území, vztahovala uvedená pravidla.
Pro účely tohoto nařízení se jižní hranice Jaderského moře nachází na přímce, která spojuje albánsko-řeckou hranici a mys Santa Maria di Leuca.
2. V období od 1. do 30. června je při lovu tuňáka obecného ve Středozemním moři zakázáno používat při rybolovných činnostech letadla nebo vrtulníky.
3. V období od 1. června do 31. července každého roku je zakázáno lovit tuňáka obecného ve Středozemním moři pomocí povrchových dlouhých lovných šňůr z plavidel delších než 24 m. Použitelná délka je délka stanovená ICCAT, která je uvedena v příloze III.
4. Na základě doporučení ICCAT, která jsou pro Společenství závazná, a postupem podle čl. 19 odst. 2 může Komise změnit období a oblasti definované v tomto odstavci a délku plavidel definovanou v příloze III.
Kapitola 2
Minimální velikost
Článek 6
1. Vysoce stěhovavé druhy se považují za podměrečné, jsou-li jejich rozměry menší než minimální rozměry uvedené pro příslušné druhy v příloze IV.
2. Na základě doporučení ICCAT, která jsou pro Společenství závazná, a postupem podle čl. 19 odst. 2 může Komise rozměry stanovené v příloze IV změnit.
Článek 7
1. Podměrečné ryby vysoce stěhovavých druhů nesmějí být uchovávány na palubě nebo překládány na jiné plavidlo, vykládány na pevninu, převáženy, skladovány, vystaveny nebo nabízeny k prodeji, prodány nebo uvedeny na trh. Tyto druhy musejí být neprodleně vhozeny zpět do moře.
Předcházející pododstavec se však nevztahuje na druhy uvedené v příloze IV, které byly uloveny náhodou a které celkem nepředstavují více než 15 % vyloženého množství, vyjádřeno počtem jedinců. U tuňáka obecného se tato povolená odchylka nevztahuje na ryby, které váží méně než 3,2 kg.
2. Propouštění podměrečných ryb vysoce stěhovavých druhů pocházejících ze třetích zemí do volného oběhu nebo jejich uvádění na trh ve Společenství se zakazuje.
Článek 8
Velikost vysoce stěhovavého druhu se změří v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 850/98.
Kapitola 3
Omezení počtu plavidel
Článek 9
1. Postupem podle čl. 8 odst. 4 písm. i) nařízení (EHS) č. 3760/92 [11] Rada stanoví počet a celkovou kapacitu v hrubé registrované prostornosti (BRT) rybářských plavidel Společenství, která jsou delší než 24 metrů a loví tuňáka velkookého jako cílový druh. Tyto údaje se stanoví jako průměrný počet a kapacita v BRT rybářských plavidel Společenství, která v období 1991-1992 lovila v oblasti 1 tuňáka velkookého jako cílový druh.
2. Nejpozději do 31. ledna každého roku sdělí členské státy Komisi seznam všech plavidel plujících pod jejich vlajkou a registrovaných na jejich území, která hodlají během daného roku lovit v oblasti 1 tuňáka velkookého.
3. V seznamech se uvede registrační číslo plavidla v domácím lodním parku, které bylo plavidlu přiděleno v souladu s článkem 5 nařízení Komise (ES) č. 2090/98 [12].
4. Na základě údajů poskytnutých členskými státy v souladu s odstavci 2 a 3 může Rada postupem podle čl. 8 odst. 4 písm. ii) nařízení (EHS) č. 3760/92 rozdělit mezi členské státy počet a kapacitu vyjádřenou v BRT stanovenou v souladu s odstavcem 1.
5. Do 15. srpna každého roku členské státy zašlou Komisi seznam rybářských plavidel, která jsou delší než 24 metrů a jako cílový druh loví tuňáka velkookého. Komise zašle tyto údaje sekretariátu ICCAT do 31. srpna každého roku.
6. Seznam uvedený v odstavci 5 obsahuje tyto údaje:
- název plavidla, registrační číslo,
- případné dřívější vlajky,
- případnou mezinárodní rádiovou volací značku,
- typ plavidla, délku a BRT,
- jméno a adresu majitele (majitelů) plavidla.
Článek 10
1. Postupem podle čl. 8 odst. 4 písm. i) nařízení (EHS) č. 3760/92 Rada stanoví počet rybářských plavidel Společenství, která v severním Atlantickém oceánu loví tuňáka křídlatého jako cílový druh. Počet plavidel se stanoví jako průměrný počet rybářských plavidel Společenství, která v severním Atlantickém oceánu v období 1993-1995 lovila tuňáka křídlatého jako cílový druh.
2. Nejpozději do 31. ledna každého roku sdělí členské státy Komisi seznam všech plavidel plujících pod jejich vlajkou a registrovaných na jejich území, která hodlají během daného roku lovit v oblasti 1 v severním Atlantickém oceánu tuňáka křídlatého.
3. V seznamech se uvede registrační číslo plavidla v domácím lodním parku, které bylo plavidlu přiděleno v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 2090/98.
4. Na základě údajů poskytnutých členskými státy v souladu s odstavci 2 a 3 může Rada postupem podle čl. 8 odst. 4 písm. ii) nařízení (EHS) č. 3760/92 rozdělit mezi členské státy počet plavidel stanovený v souladu s odstavcem 1.
5. Do 15. srpna každého roku zašlou členské státy Komisi seznam plavidel, která plují pod jejich vlajkou a provozují cílený rybolov tuňáka křídlatého v severním Atlantickém oceánu. Do 31. prosince 2001 se na tento seznam nezapíší žádná rybářská plavidla, která provozují jiný průzkumný rybolov než pomocí unášených tenatových sítí. Komise zašle tyto údaje sekretariátu ICCAT do 30. května každého roku.
Kapitola 4
Další opatření
Článek 11
Členské státy mohou podporovat používání návazců, složených z jednoho provazce, na otočných úchytech, aby se usnadnilo vyprošťování živých marlínů modrých a plachetníků bílých.
Článek 12
Odchylně od článku 31 nařízení (ES) č. 850/98 je povoleno používat k lovu tuňáka a žraloka velikého (Cetorhinus maximus) ve Skagerraku a Kattegatu elektrický proud nebo harpunová děla.
HLAVA III
TECHNICKÁ OPATŘENÍ POUŽITELNÁ V OBLASTI 2
Článek 13
1. Do 15. června každého roku členské státy zašlou Komisi seznam rybářských plavidel, která jsou delší než 24 metrů, plují pod jejich vlajkou a během předcházejícího roku lovila v oblasti 2 tuňáka velkookého, tuňáka křídlatého a tuňáka pruhovaného. Komise zašle tyto údaje sekretariátu ICCAT do 30. června každého roku.
2. Seznam uvedený v odstavci 1 obsahuje tyto údaje:
- název plavidla, registrační číslo,
- případné dřívější vlajky,
- případnou mezinárodní rádiovou volací značku,
- typ plavidla, délku a BRT,
- jména a adresy majitele, provozovatele nebo pronajimatele plavidla.
HLAVA IV
TECHNICKÁ OPATŘENÍ POUŽITELNÁ V OBLASTI 3
Článek 14
1. Pouze rybářským plavidlům Společenství, která operují za podmínek stanovených v Dohodě o mezinárodním programu na ochranu delfínů a kterým byl přidělen DML, je povoleno při lovu tuňáka žlutoploutvého v oblasti 3 používat košelkové nevody ke kruhovým zátahům na hejna nebo skupiny delfínů.
2. "DML" se rozumí hranice úmrtnosti delfínů stanovená v článku 5 Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů.
Článek 15
1. Do 15. září každého roku zašlou členské státy Komisi:
- seznam plavidel, která plují pod jejich vlajkou a jejichž nosnost je vyšší než 363 tun (400 čistých tun), která žádala o DML pro celý následující rok,
- seznam plavidel, která plují pod jejich vlajkou a pravděpodobně budou v dané oblasti v průběhu následující roku operovat,
- seznam plavidel, která plují pod jejich vlajkou a která žádala o DML pro první nebo druhou polovinu následujícího roku,
- pro každé plavidlo, které žádá o DML, osvědčení, které potvrzuje, že uvedené plavidlo mělo náležité zařízení a vybavení pro ochranu delfínů a že jeho velitel dokončil schválený vzdělávací kurz o metodách záchrany a vyprošťování delfínů.
2. Členský stát zajistí, že žádosti o DML jsou v souladu s podmínkami Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů a s opatřeními pro zachování přijatými IATTC.
3. Komise seznamy přezkoumá a zajistí, že jsou v souladu s ustanoveními Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů a s opatřeními pro zachování přijatými IATTC, a zašle je řediteli IATTC.
Pokud se při přezkoumání ukáže, že žádosti nesplňují podmínky uvedené v tomto odstavci, Komise příslušný členský stát neprodleně informuje, že celou žádost nebo její část nemůže řediteli IATTC zaslat, přičemž uvede důvody.
4. Komise zašle každému členskému státu celkový DML, který se rozdělí mezi plavidla plující pod jeho vlajkou.
5. Do 15. ledna každého roku oznámí každý členský stát Komisi, jak rozdělil DML mezi plavidla, která plují pod jeho vlajkou.
6. Do 1. února každého roku zašle Komise řediteli IATTC seznam a rozpis rozdělení DML mezi rybářská plavidla Společenství.
Článek 16
1. Plavidla, která loví pomocí zařízení s uzavíracím mechanismem, nesmějí používat pomocná plavidla.
2. Překládka ryb na jiná plavidla na moři se zakazuje.
HLAVA V
OBECNĚ POUŽÍVANÁ USTANOVENÍ
Článek 17
1. Používání košelkových nevodů pro kruhové zátahy na hejna nebo skupiny mořských savců se s výjimkou plavidel uvedených v článku 4 zakazuje.
2. Odstavec 1 se vztahuje na všechna plavidla, která plují pod vlajkou členského státu nebo jsou registrována v členském státě, a to ve všech vodách.
HLAVA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Opatření, která se mají učinit na základě čl. 3 odst. 9, čl. 5 odst. 4 a čl. 6 odst. 2, se přijmou postupem podle čl. 19 odst. 2.
Článek 19
1. Komisi je nápomocen výbor zřízený článkem 17 nařízení (EHS) č. 3760/92.
2. V případě odkazu na tento odstavec se použijí články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
Lhůta uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES se stanoví na tři měsíce.
3. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 20
1. Články 24, 33 a 41 nařízení (ES) č. 850/98 a údaje v příloze XII uvedeného nařízení, které se týkají tuňáka obecného a mečouna obecného, se zrušují.
2. Články 3a a 5a nařízení (ES) č. 1626/94, údaje v příloze IV uvedeného nařízení, které se týkají tuňáka obecného a mečouna obecného, a příloha V uvedeného nařízení se zrušují.
3. Odkazy na uvedená nařízení, články a přílohy se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.
Článek 21
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. května 2001.
Neuvoston asetus (EY) N:o 973/2001,
annettu 14 päivänä toukokuuta 2001,
eräiden laajasti vaeltavien kalakantojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Yhteisö on hyväksynyt päätöksellään 98/392/EY(3) Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, joka sisältää veden elollisten luonnonvarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevia periaatteita ja sääntöjä. Yhteisö osallistuu kansainvälisillä vesillä toteutettaviin ponnistuksiin kalakantojen säilyttämiseksi laajempien kansainvälisten velvoitteidensa yhteydessä.
(2) Euroopan yhteisöstä tuli päätöksen 86/237/ETY(4) perusteella Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelun yleissopimuksen, jäljempänä "ICCAT-yleissopimus", sopimuspuoli 14 päivänä marraskuuta 1997.
(3) ICCAT-yleissopimuksessa säädetään tonnikalavarojen ja sen lähilajien säilyttämisen ja hoidon alueellisen yhteistyön puitteista Atlantin valtamerellä ja sitä ympäröivillä merillä erityisesti Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission avulla, jäljempänä "ICCAT", sekä antamalla yleissopimuksen soveltamisalueella sellaisia kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevia suosituksia, jotka velvoittavat sopimuspuolia.
(4) ICCAT on suositellut eräiden Atlantin ja Välimeren laajasti vaeltavien kalakantojen osalta eräitä teknisiä toimenpiteitä, jotka koskevat erityisesti kalan sallittua kokoa ja painoa, saaliita koskevia rajoituksia tietyillä alueilla, tiettyinä aikoina tai tietyillä pyydyksillä sekä kapasiteetin rajoituksia. Suositukset ovat yhteisöä velvoittavia ja siksi ne olisi pantava täytäntöön.
(5) Eräitä ICCAT:n hyväksymiä teknisiä toimenpiteitä on sisällytetty tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1626/94(5) ja kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30 päivänä maaliskuuta 1998 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 850/98(6). Selkeyden vuoksi ne olisi yhdistettävä tässä asetuksessa, ja kyseiset artiklat olisi poistettava mainituista asetuksista.
(6) Tiettyjen alueiden perinteisten kalastuskäytäntöjen huomioonottamiseksi olisi annettava erityissäännöksiä eräiden lajien tonnikalojen pyytämisestä ja pitämisestä aluksella.
(7) Yhteisö on hyväksynyt Intian valtameren tonnikalatoimikunnan perustamista koskevan sopimuksen päätöksellä 95/399/EY(7). Tässä sopimuksessa määrätään tonnikalojen ja sen lähilajien säilyttämisen ja hoidon kansainvälisen yhteistyön vahvistamisesta Intian valtamerellä erityisesti Intian valtameren tonnikalatoimikunnan avulla, jäljempänä "IOTC", sekä antamalla IOTC:n toimivaltaan kuuluvalla alueella sellaisia kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevia suosituksia, jotka velvoittavat sopimuspuolia.
(8) IOTC on suositellut eräitä teknisiä toimenpiteitä eräiden Intian valtameren laajasti vaeltavien kalakantojen osalta. Suositus on yhteisöä velvoittava ja siksi se olisi pantava täytäntöön.
(9) Yhteisö on päätöksellä 1999/337/EY(8) allekirjoittanut kansainvälistä delfiinien suojeluohjelmaa koskevan sopimuksen ja päätöksellä 1999/386/EY(9) päättänyt sen väliaikaisesta soveltamisesta siihen asti, kunnes se hyväksytään. Yhteisön olisi sovellettava sopimuksen määräyksiä.
(10) Kyseisen sopimuksen tavoitteisiin kuuluu itäisellä Tyynellämerellä kurenuottien avulla harjoitettavan tonnikalan kalastuksen yhteydessä esiintyvän tarkoituksettoman delfiinikuolleisuuden asteittainen vähentäminen sen poistamiseksi lähes kokonaan asettamalla vuosittaiset enimmäiskuolleisuusrajat ja varmistamalla tonnikalavarojen pitkän aikavälin kestävyys sopimusalueella.
(11) Eräitä sopimuksen määräyksiä on sisällytetty asetukseen (EY) N:o 850/98. Ne olisi yhdistettävä tässä asetuksessa.
(12) Yhteisöllä on kalastusta koskevia etuja itäisellä Tyynellämerellä ja se on aloittanut menettelyn Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomissioon, jäljempänä "IATTC", liittymiseksi. Liittymiseen asti ja noudattaen Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksesta johtuvaa velvoitetta tehdä yhteistyötä muiden tämän alueen kalavarojen hoidossa ja säilyttämisessä mukana olevien sopimuspuolten kanssa, on aiheellista soveltaa IATTC:n hyväksymiä teknisiä toimenpiteitä. Nämä toimenpiteet olisi siis sisällytettävä yhteisön lainsäädäntöön.
(13) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(10) mukaisesti,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Tässä asetuksessa säädetään teknisistä säilyttämistoimenpiteistä, joita sovelletaan jäsenvaltioiden lipun alla purjehtiviin ja yhteisöön rekisteröityneisiin aluksiin, jäljempänä "yhteisön kalastusalukset", ja jotka harjoittavat eräiden liitteessä I tarkoitettujen laajasti vaeltavien kalakantojen pyyntiä ja aluksesta purkamista.
I OSASTO
MÄÄRITELMÄT
2 artikla
Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia merialueiden määritelmiä:
a) Alue 1
Kaikki Atlantin valtameren ja sitä ympäröivien merialueiden vedet, jotka kuuluvat ICCAT-yleissopimuksen alueeseen siten kuin yleissopimuksen 1 artiklassa määritellään.
b) Alue 2
Kaikki Intian valtameren vedet, jotka kuuluvat IOTC:n perustamista koskevan sopimuksen toimivalta-alueeseen, siten kuin tämän sopimuksen 2 artiklassa määritellään.
c) Alue 3
Kaikki itäisen Tyynenmeren vedet, jotka kuuluvat alueeseen siten kuin delfiinien suojeluohjelmaa koskevan sopimuksen 3 artiklassa määritellään.
II OSASTO
ALUEELLA 1 SOVELLETTAVAT TEKNISET TOIMENPITEET
1 luku
Eräiden alus- ja pyydystyyppien käyttöä koskevia rajoituksia
3 artikla
1. Marraskuun 1 päivän ja tammikuun 31 päivän välisenä aikana 2 kohdassa määritellyllä alueella yhteisön kalastusaluksilta kielletään seuraavat toimet:
- kastella kelluvia esineitä,
- kalastaa keinotekoisten esineiden avulla,
- kalastaa luonnollisten esineiden avulla,
- kalastaa apualusten kanssa,
- heittää mereen kelluvia keinotekoisia esineitä kellukkeiden kanssa tai ilman,
- asentaa kellukkeita merestä löydettyihin kelluviin esineisiin,
- nostaa ylös kelluvia esineitä ja odottaa, että kelluviin esineisiin liittyvät kalat ryhmittyisivät aluksen alle,
- hinata kelluvia esineitä alueen ulkopuolelle.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu alue rajataan seuraavasti:
- etelässä rajana 4° S leveyspiiri,
- pohjoisessa rajana 5° N leveyspiiri,
- lännessä rajana 20° W pituuspiiri,
- idässä rajana Afrikan rannikko.
3. Kalastustoiminnan aloittaminen tai sen jatkaminen 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulla alueella ja tarkoitettuna aikana on kiellettyä, jos aluksella ei ole tarkkailijaa.
4. Jäsenvaltioiden on toteutettava 31 päivään joulukuuta 2002 saakka tarvittavat toimenpiteet tarkkailijoiden nimeämiseksi ja heidän toimittamisekseen kaikille sellaisille lippunsa alla purjehtiville tai alueelleen rekisteröidyille aluksille, jotka ovat aloittamassa kalastustoimintaa 2 kohdassa tarkoitetulla alueella.
5. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta asianmukaisesti nimetyt tarkkailijat pysyvät niillä kalastusaluksilla, joihin heidät on osoitettu, siihen asti kunnes toiset tarkkailijat korvaavat heidät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 kohdan soveltamista.
6. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulla alueella ja tarkoitettuna aikana toimivan yhteisön aluksen päällikön on otettava tarkkailija vastaan ja toimittava yhteistyössä hänen kanssaan koko sen ajan, jonka tarkkailija on aluksella.
Sellaisen aluksen päällikön, joka on nimetty ottamaan tarkkailija alukselle, on toteutettava kaikki kohtuulliset toimenpiteet mainitun tarkkailijan saapumisen ja poistumisen helpottamiseksi. Aluksella oloaikanaan nimetyllä tarkkailijalla on oltava asianmukaiset majoitus- ja työskentelytilat.
7. Edellä 4, 5 ja 6 kohdan käytännön säännöt on määritelty liitteessä II.
8. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään jokaisen vuoden 1 päivänä toukokuuta kokonaiskertomus, jossa arvioidaan niiden lipun alla purjehtiville aluksille nimettyjen tarkkailijoiden kertomusten sisältöä ja päätelmiä.
9. Komissio voi muuttaa 1 kohdassa mainittua aikaa, 2 kohdassa mainittua aluetta ja liitteessä II määriteltyjä tarkkailijoiden nimeämistä koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä ICCAT:n suositusten, joista on tullut yhteisöä sitovia, mukaisesti 19 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.
4 artikla
1. On kiellettyä pitää aluksella boniitteja, isosilmätonnikaloja ja keltaevätonnikaloja, jotka on pyydetty kurenuotalla ICES-suuralueella X pohjoiseen linjalta 36° 30' pohjoista leveyttä ja CECAF-alueilla pohjoiseen linjalta 31° pohjoista leveyttä ja itään linjalta 17° 30' läntistä pituutta olevilla Portugalin suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä, tai pyytää kyseisiä lajeja mainituilla alueilla kyseisillä pyydyksillä.
2. On kiellettyä pitää aluksella tonnikalaa, joka on pyydetty ajoverkoilla ICES-suuralueilla VIII, IX tai X olevilla Espanjan tai Portugalin suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä tai Kanariansaaria ja Madeiraa ympäröivillä CECAF-alueilla, tai pyytää kyseisiä lajeja mainituilla alueilla kyseisillä pyydyksillä.
5 artikla
1. Tonnikalan pyytäminen saartopyydyksillä on kiellettyä
- toukokuun 1 ja 31 päivän välisenä aikana koko Välimerellä sekä heinäkuun 16 päivän ja elokuun 15 päivän välisenä aikana Välimerellä Adrianmerta lukuun ottamatta sellaisten alusten osalta, jotka toimivat yksinomaan tai pääasiassa Adrianmerellä,
- heinäkuun 16 päivän ja elokuun 15 päivän välisenä aikana koko Välimerellä sekä toukokuun 1 ja 31 päivän välisenä aikana Adrianmerellä sellaisten alusten osalta, jotka toimivat yksinomaan tai pääasiassa Välimerellä, Adrianmerta lukuun ottamatta.
Jäsenvaltioiden on valvottava, että kaikki niiden lipun alla purjehtivat tai niiden alueelle rekisteröidyt alukset noudattavat edellä mainittuja sääntöjä.
Tätä asetusta sovellettaessa Adrianmeren eteläisenä rajana on Kreikan ja Albanian rajan ja Capo Santa Maria di Leucan yhdistävä linja.
2. Lentokoneiden ja helikoptereiden käyttö Välimerellä tapahtuvan tonnikalan kalastuksen tukena kielletään 1 päivästä kesäkuuta 30 päivään kesäkuuta.
3. Yli 24 metrin pituisilta aluksilta kielletään Välimerellä harjoitettava tonnikalan kalastus pintasiimalla kunkin vuoden 1 päivästä kesäkuuta 31 päivään heinäkuuta. Sovellettava pituus on ICCAT:n määrittelemä ja se on esitetty liitteessä III.
4. Komissio voi muuttaa tässä artiklassa tarkoitettuja kausia ja alueita sekä liitteessä III määrättyä alusten pituutta ICCAT:n suositusten, joista on tullut yhteisöä sitovia, mukaisesti ja 19 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.
2 luku
Vähimmäiskoko
6 artikla
1. Laajasti vaeltavaan lajiin kuuluvat kalat katsotaan alamittaisiksi, jos niiden mitat ovat pienemmät kuin liitteessä IV vahvistetut asianomaisten lajien mitat.
2. Komissio voi muuttaa liitteessä IV määriteltyjä mittoja ICCAT:n suositusten, joista on tullut yhteisöä sitovia, mukaisesti ja 19 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.
7 artikla
1. Laajasti vaeltavaan lajiin kuuluvien alamittaisten kalojen säilyttäminen aluksella, jälleenlaivaaminen, purkaminen, kuljettaminen, varastoiminen, esillä pitäminen myyntiin saattamista varten, myyntiin saattaminen, myyminen ja kaupanpito on kiellettyä. Tällaiset kalat on heitettävä viipymättä takaisin mereen.
Edellistä kohtaa ei kuitenkaan sovelleta liitteessä IV tarkoitettuihin lajeihin, jotka on pyydetty vahingossa ja joita on enintään 15 prosenttia aluksesta purettujen lajien määrästä. Tonnikalan osalta tätä toleranssirajaa ei sovelleta alle 3,2 kilogramman painoisiin kaloihin.
2. Kolmansista maista peräisin olevien laajasti vaeltavaan lajiin kuuluvien alamittaisten kalojen luovuttaminen vapaaseen liikkeeseen tai kaupanpito on yhteisössä kiellettyä.
8 artikla
Laajasti vaeltavaan lajiin kuuluvan kalan koko mitataan asetuksen (EY) N:o 850/98 18 artiklan mukaisesti.
3 luku
Alusten lukumäärän rajoittaminen
9 artikla
1. Neuvosto määrittelee asetuksen (ETY) N:o 3760/92(11) 8 artiklan 4 kohdan i alakohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti kokonaispituudeltaan yli 24 metriä olevien sellaisten yhteisön alusten lukumäärän ja kokonaiskapasiteetin bruttorekisteritonneina (brt) ilmaistuna, joiden kohdelaji on isosilmätonnikala. Tämä määrittely toteutetaan niiden yhteisön alusten keskimääräisen lukumäärän ja brt:nä ilmaistun kokonaiskapasiteetin mukaisesti, jotka ovat harjoittaneet isosilmätonnikalan kalastusta kohdelajinaan kyseisellä alueella kaudella 1991-1992.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä tammikuuta luettelo kaikista lippunsa alla purjehtivista ja alueelleen rekisteröidyistä aluksista, jotka aikovat kyseisen vuoden aikana kalastaa isosilmätonnikalaa kohdelajinaan alueella 1.
3. Luetteloissa on ilmoitettava alukselle annettu alusrekisterin sisäinen numero komission asetuksen (EY) N:o 2090/98(12) 5 artiklan mukaisesti.
4. Jäsenvaltioiden 2 ja 3 kohtaa noudattaen toimittamien tietojen perusteella neuvosto voi jakaa asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdan ii alakohdassa säädetyn menettelyn nojalla 1 kohdan mukaisesti määritellyn alusten lukumäärän ja brt:nä ilmaistun kokonaiskapasiteetin jäsenvaltioiden kesken.
5. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle ennen kunkin vuoden 15 päivää elokuuta luettelo lippunsa alla purjehtivista, kokonaispituudeltaan yli 24 metriä olevista aluksista, jotka kalastavat isosilmätonnikalaa kohdelajinaan. Komissio toimittaa nämä tiedot ICCAT:n sihteeristölle kunkin vuoden 31 päivään elokuuta mennessä.
6. Edellä 5 kohdassa tarkoitetun luettelon on sisällettävä seuraavat tiedot:
- aluksen nimi, rekisteröintinumero,
- tarvittaessa aiempi lippuvaltio,
- tarvittaessa kansainvälinen radiokutsutunnus,
- alustyyppi, pituus ja kapasiteetti brt:nä,
- varustamon/varustamoiden nimi ja osoite.
10 artikla
1. Neuvosto määrittelee asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdan i alakohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti sellaisten yhteisön alusten lukumäärän, jotka kalastavat kohdelajinaan Pohjois-Atlantin valkotonnikalaa. Alusten määräksi vahvistetaan niiden yhteisön kalastusalusten keskimääräinen lukumäärä, jotka ovat kalastaneet Pohjois-Atlantin valkotonnikalaa kohdelajinaan kaudella 1993-1995.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä tammikuuta luettelo kaikista lippunsa alla purjehtivista ja alueelleen rekisteröidyistä aluksista, jotka aikovat kyseisen vuoden aikana kalastaa Pohjois-Atlantin valkotonnikalaa kohdelajinaan alueella 1.
3. Luetteloissa on ilmoitettava alukselle annettu alusrekisterin sisäinen numero asetuksen (EY) N:o 2090/98 5 artiklan mukaisesti.
4. Jäsenvaltioiden 2 ja 3 kohtaa noudattaen toimittamien tietojen perusteella neuvosto voi jakaa asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan 4 kohdan ii alakohdassa säädetyn menettelyn nojalla 1 kohdan mukaisesti määritellyn alusten lukumäärän jäsenvaltioiden kesken.
5. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle ennen kunkin vuoden 15 päivää toukokuuta luettelo lippunsa alla purjehtivista aluksista, jotka osallistuvat Pohjois-Atlantin valkotonnikalan kalastukseen. Joulukuun 31 päivään 2001 asti tähän luetteloon eivät kuulu alukset, jotka toteuttavat vaihtoehtoista koekalastusta, jossa ei käytetä ajoverkkoja. Komissio toimittaa nämä tiedot ICCAT:n sihteeristöön ennen kunkin vuoden 30 päivää toukokuuta.
4 luku
Muut toimenpiteet
11 artikla
Jäsenvaltiot voivat kannustaa monofiiliperukkeiden käyttöä leikareissa, jotta elävien purje- ja valkomarliinien vapaaehtoinen mereen palauttaminen helpottuisi.
12 artikla
Asetuksen (EY) N:o 850/98 31 artiklasta poiketen tonnikalan ja jättiläishain (Cetorhinus maximus) pyynnissä on sähkövirran ja harppuunoiden käyttö sallittua Skagerrakissa ja Kattegatissa.
III OSASTO
ALUEELLA 2 SOVELLETTAVAT TEKNISET TOIMENPITEET
13 artikla
1. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle ennen kunkin vuoden 15 päivää kesäkuuta luettelo lippunsa alla purjehtivista, kokonaispituudeltaan yli 24 metrin aluksista, jotka ovat edellisenä vuonna kalastaneet isosilmätonnikalaa, keltaevätonnikalaa ja boniittia alueella 2. Komissio toimittaa nämä tiedot IOTC:n sihteeristölle ennen kunkin vuoden 30 päivää kesäkuuta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun luettelon on sisällettävä seuraavat tiedot:
- aluksen nimi, rekisteröintinumero,
- tarvittaessa aiempi lippuvaltio,
- tarvittaessa kansainvälinen radiokutsutunnus,
- alustyyppi, pituus ja kapasiteetti brt:nä,
- varustamon, kalastustoimen harjoittajan tai rahtaajan nimi ja osoite.
IV OSASTO
ALUEELLA 3 SOVELLETTAVAT TEKNISET TOIMENPITEET
14 artikla
1. Delfiiniparvien tai -ryhmien saartaminen kurenuotalla pyydettäessä keltaevätonnikalaa alueella 3 sallitaan ainoastaan niille yhteisön aluksille, jotka noudattavat kansainvälistä delfiinien suojeluohjelmaa koskevan sopimuksen ehtoja ja joille on vahvistettu delfiinikuolleisuuden enimmäisrajat (DML).
2. DML tarkoittaa delfiinikuolleisuuden enimmäisrajaa sellaisena kuin se on määritelty kansainvälistä delfiinien suojeluohjelmaa koskevan sopimuksen 5 artiklassa.
15 artikla
1. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi ennen kunkin vuoden 15 päivää syyskuuta seuraavat asiakirjat:
- Luettelo jäsenvaltion lipun alla purjehtivista aluksista, joiden kantavuus ylittää 363 metristä tonnia (400 nettotonnia) ja jotka ovat hakeneet DML:ää koko seuraavaksi vuodeksi.
- Luettelo jäsenvaltion lipun alla purjehtivista aluksista, jotka saattavat harjoittaa kalastustoimintaa kyseisellä alueella seuraavan vuoden aikana.
- Luettelo jäsenvaltion lipun alla purjehtivista aluksista, jotka ovat hakeneet DML:ää seuraavan vuoden ensimmäisen tai toisen vuosipuoliskon ajaksi.
- Kunkin DML:ää hakeneen aluksen osalta todistus siitä, että aluksella on kaikki delfiinien turvaksi tarkoitetut pyydykset ja laitteet ja että sen päällikkö on saanut hyväksytyn koulutuksen delfiinien vapauttamis- ja pelastamistekniikassa.
2. Jäsenvaltioiden on varmistuttava siitä, että DML-hakemukset täyttävät kansainvälistä delfiinien suojeluohjelmaa koskevan sopimuksen ehdot ja IATTC:n hyväksymät säilyttämistoimenpiteet.
3. Komissio tarkastelee luetteloja ja niiden yhdenmukaisuutta kansainvälistä delfiinien suojeluohjelmaa koskevan sopimuksen ja IATTC:n hyväksymien säilyttämistoimenpiteiden kanssa, ja toimittaa luettelot IATTC:n johtajalle.
Jos komissio havaitsee hakemusta tarkastellessaan, ettei hakemus täytä tässä kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä, se ilmoittaa viipymättä asianomaiselle jäsenvaltiolle, ettei se voi toimittaa IATTC:n johtajalle hakemusta tai osaa siitä, ja esittää syyt siihen.
4. Komissio toimittaa kullekin jäsenvaltiolle kaikki delfiinikuolleisuuden enimmäisrajojen määrät, jotka jaetaan jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten kesken.
5. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi ennen kunkin vuoden 15 päivää tammikuuta delfiinikuolleisuuden enimmäisrajoja koskevien määrien jako jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien alusten kesken.
6. Komissio toimittaa IATTC:n johtajalle ennen kunkin vuoden 1 päivää helmikuuta luettelon ja selvityksen delfiinikuolleisuuden enimmäisrajoja koskevien määrien jakamisesta yhteisön kalastusalusten kesken.
16 artikla
1. Kalaparvien kokoamiseen käytettävien välineiden avulla kalastavia aluksia tukevien apualusten käyttö kielletään.
2. Kalojen jälleenlaivaus merellä kielletään.
V OSASTO
YLEINEN SOVELTAMISSÄÄNNÖS
17 artikla
1. Kaikkien merinisäkkäiden parvien tai ryhmien saartaminen kurenuotilla on kiellettyä, lukuun ottamatta 14 artiklassa tarkoitettuja aluksia.
2. Edellä I kohtaa sovelletaan kaikkiin jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtiviin tai johonkin jäsenvaltioon rekisteröityihin aluksiin kaikilla vesillä.
VI OSASTO
LOPPUSSÄÄNNÖKSET
18 artikla
Edellä 3 artiklan 9 kohdan, 5 artiklan 4 kohdan ja 6 artiklan 2 kohdan mukaiset toimenpiteet toteutetaan 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen.
19 artikla
1. Komissiota avustaa asetuksen (ETY) N:o 3760/92 17 artiklassa perustettu komitea.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.
Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
20 artikla
1. Kumotaan asetuksen (EY) N:o 850/98 24, 33 ja 41 artikla ja sen liite XII tonnikalaa ja miekkakalaa koskevien tietojen osalta.
2. Kumotaan asetuksen (EY) N:o 1626/94 3 a ja 5 a artikla ja sen liite IV tonnikalaa ja miekkakalaa koskevien tietojen osalta sekä sen liite V.
3. Mainittuihin asetuksiin tai mainittuihin artikloihin ja liitteisiin tehtyjä viittauksia pidetään viittauksina tähän asetukseen ja ne luetaan liitteessä V olevan vastaavuustaulukon avulla.
21 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 14 päivänä toukokuuta 2001.