ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 6. listopadu 2008
O státní podpoře č. C 17/05 (ex N 194/05 a PL 34/04), kterou Polsko poskytlo společnosti Stocznia Gdynia
(oznámeno pod číslem K(2008) 6771)
(Pouze polské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2010/47/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Podle ustanovení bodu 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení týkajících se prozatímního mechanismu oznámilo Polsko dopisem ze dne 29. dubna 2004 restrukturalizační opatření pro společnost Stocznia Gdynia S.A. (dále jen „loděnice v Gdyni“). Případ byl zaevidován pod číslem PL 34/04.
(2)
Dopisem ze dne 19. května 2004 Komise Polsko požádala, aby poskytlo některé chybějící dokumenty. Tyto dokumenty byly poskytnuty dne 16. června 2004. Komise si vyžádala další informace dopisy ze dne 30. července 2004, 8. října 2004, 23. listopadu 2004 a 4. března 2005, na něž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 3. září 2004, zaevidovaným dne 7. září 2004, 10. listopadu 2004, zaevidovaným dne 15. listopadu 2004, 17. února 2005, zaevidovaným dne 21. února 2005, 30. března 2005, zaevidovaným dne 1. dubna 2005, a 18. dubna 2005, zaevidovaným dne 20. dubna 2005. Dopisem ze dne 22. dubna 2005, zaevidovaným téhož dne, Polsko akceptovalo, že Komise bude považovat oznámení případu PL 34/04 ze dne 29. dubna 2004 za oznámení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES s ohledem na opatření, u nichž bylo zjištěno, že představují novou podporu. Tomuto případu bylo přiděleno nové číslo: N 194/04.
(3)
Dne 1. června 2005 Komise přijala rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, které bylo zveřejněno v Úředním věstníku (2), a vyzvala Polsko a zúčastněné strany, aby podaly své připomínky.
(4)
Po prodloužení lhůty pro podání připomínek (dopis ze dne 9. srpna 2005) Polsko předložilo své připomínky dopisem ze dne 2. září 2005, zaevidovaným dne 5. září 2005. Ve své odpovědi Polsko Komisi předložilo aktualizovaný plán restrukturalizace pro loděnici v Gdyni ze dne 4. března 2004 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2004“).
(5)
Polsko podalo další připomínky dopisem ze dne 3. listopadu 2005, zaevidovaným dne 7. listopadu 2005.
(6)
Loděnice v Gdyni předložila připomínky dopisem ze dne 10. října 2005, zaevidovaným dne 14. října 2005. Připomínky podaly rovněž společnost Ray Car Carriers (dopisem ze dne 7. října 2005, zaevidovaným dne 10. října 2005), úřad stálého zástupce Dánska při Evropské unii (dopisem ze dne 7. října 2005, zaevidovaným dne 11. října 2005), dánský svaz pro námořní dopravu Danske Maritime (dopisem ze dne 7. října 2005, zaevidovaným téhož dne), odborový svaz Solidarita (dopisem ze dne 7. října 2005, zaevidovaným dne 10. října 2005) a polské sdružení stavitelů lodí (dopisem ze dne 10. října 2005, zaevidovaným dne 11. října 2005).
(7)
Komise předložila Polsku tyto připomínky dopisy ze dne 26. října 2005 a 12. prosince 2005 (3). Polsko odpovědělo na připomínky podané loděnicí v Gdyni dopisem ze dne 16. ledna 2006, zaevidovaným dne 18. ledna 2006. K podání ostatních třetích stran Polsko nepředložilo žádné připomínky.
(8)
K posouzení plánu restrukturalizace z roku 2004 si Komise vyžádala pomoc externího poradce. Poradce předložil Komisi zprávu v březnu 2005.
(9)
Dopisem ze dne 13. ledna 2006 Komise Polsko požádala, aby poskytlo aktuální informace o nejnovějším vývoji strategie restrukturalizace loděnice v Gdyni. Polsko odpovědělo dopisem ze dne 20. února 2006, zaevidovaným dne 21. února 2006, a na schůzce mezi zástupci Komise, polských orgánů a loděnice v Gdyni, která se uskutečnila dne 22. února 2006. Polsko oznámilo, že plán restrukturalizace z roku 2004 je zastaralý a že přijalo novou strategii restrukturalizace skupiny gdyňských loděnic zahrnující vyčlenění gdaňské loděnice ze skupiny a částečnou privatizaci loděnice v Gdyni. Polsko rovněž oznámilo, že pozměněný plán restrukturalizace bude Komisi předložen do 30. června 2006 a že privatizace loděnice v Gdyni by měla začít krátce poté.
(10)
V návaznosti na tuto schůzku zaslala Komise dne 8. března 2006 Polsku dopis, na nějž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 13. března 2006, zaevidovaným téhož dne, a oznámilo harmonogram privatizace. Polsko poskytlo doplňkové informace o procesu privatizace dopisem ze dne 29. března 2006, zaevidovaným dne 30. března 2006. Komise si vyžádala další informace dopisem ze dne 30. března 2006, na nějž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 19. dubna 2006, zaevidovaným dne 20. dubna 2006.
(11)
Dopisem ze dne 6. dubna 2006, zaevidovaným dne 10. dubna 2006, Polsko předložilo první předlohu dokumentu „Strategie pro odvětví stavby lodí (loděnice pro stavbu námořních lodí) v Polsku na období 2006-2010“. Komise podala své připomínky dopisem ze dne 12. dubna 2006. Dokument byl s konečnou platností schválen polskou Radou ministrů dne 31. srpna 2006 a zaslán Komisi dopisem ze dne 1. září 2006, zaevidovaným téhož dne.
(12)
E-mailem ze dne 15. května 2006 poskytla loděnice v Gdyni Komisi „informační memorandum o loděnici v Gdyni“ z května 2006, které bylo potenciálním investorům zpřístupněno ode dne 10. května 2006.
(13)
Dopisem ze dne 26. května 2006, zaevidovaným dne 30. května 2006, Polsko předložilo další informace o probíhajícím procesu privatizace, včetně seznamu společností, kterým Polsko prostřednictvím svého poradce pro privatizaci zaslalo nabídku k účasti na novém navýšení kapitálu, jež bylo valnou hromadou loděnice v Gdyni schváleno dne 19. dubna 2006. Dopisem ze dne 13. července 2006, zaevidovaným dne 17. července 2006, Polsko poskytlo další informace o probíhajícím procesu privatizace a informovalo Komisi, že předběžné nabídky k účasti na navýšení kapitálu předložily dvě společnosti, a poskytlo srovnávací analýzu těchto nabídek, kterou provedl poradce pro privatizaci.
(14)
Loděnice v Gdyni předložila Komisi první předlohu změn plánu restrukturalizace dne 9. června 2006. Dne 13. června 2006 navštívili zástupci Komise loděnici a předložili první připomínky k pozměněnému plánu restrukturalizace. Externí poradce Komise poskytl své připomínky ve zprávě z července 2006. Komise se vyjádřila k nedostatkům předlohy změn plánu restrukturalizace dopisem ze dne 17. července 2006.
(15)
Uskutečnilo se několik schůzek týkajících se procesu privatizace a předložení pozměněného plánu restrukturalizace, kterých se zúčastnili zástupci Komise a polských orgánů: v Bruselu dne 31. ledna, 22. února a 10. května 2006 a v prostorách loděnice v Gdyni dne 13. června 2006.
(16)
Polsko odpovědělo na dopis Komise ze dne 17. července 2006 dopisem ze dne 31. srpna 2006, zaevidovaným dne 1. září 2006.
(17)
Po rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Polsko oznámilo změny „Plánu restrukturalizace loděnice v Gdyni“ ze dne 3. září 2006 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2006“) a novou státní podporu pro loděnici v Gdyni.
(18)
Polsko poskytlo další informace o procesu restrukturalizace loděnice v Gdyni dopisem ze dne 12. září 2006, zaevidovaným dne 13. září 2006, a uvedlo zejména, že došlo k oddělení kapitálu skupiny loděnic v Gdaňsku a Gdyni.
(19)
Další informace o procesu privatizace loděnice v Gdyni byly předloženy dopisem ze dne 26. září 2006, zaevidovaným dne 27. září 2006.
(20)
Polsko oznámilo další novou podporu loděnici v Gdyni dopisem ze dne 21. listopadu 2006, zaevidovaným dne 27. listopadu 2006.
(21)
Dne 7. prosince 2006 se konala schůzka mezi členkou Komise Neelie Kroesovou a polským ministrem hospodářství Piotrem Wozniakem. P. Wozniak uvedl, že Polsko hodlá obnovit proces privatizace loděnice v Gdyni prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení, jež má být dokončeno do června 2007. Polsko toto prohlášení potvrdilo dopisem ze dne 27. prosince 2006, zaevidovaným dne 4. ledna 2007, a odkázalo na rozhodnutí Rady ministrů ze dne 19. prosince 2006 o schválení dokumentu s názvem „Informace o stavu odvětví stavby lodí“. Polsko Komisi požádalo, aby se zapojila do jednání o vyrovnávacích opatřeních.
(22)
Dne 19. prosince 2006 zástupci Komise spolu s externím poradcem loděnici navštívili, aby zjistili skutečnosti a získali údaje potřebné k posouzení vyrovnávacích opatření. Externí poradce Komise předložil zprávu o kapacitě loděnice dne 16. ledna 2007.
(23)
Komise odpověděla na dopis ze dne 27. prosince 2006 dopisem ze dne 29. ledna 2007, v němž mimo jiné Polsko požádala, aby do konce února 2007 předložilo návrh vyrovnávacích opatření pro loděnici v Gdyni.
(24)
Dopisem ze dne 28. února 2007, zaevidovaným téhož dne, Polsko předložilo vysvětlení týkající se privatizace loděnice v Gdyni a návrh vyrovnávacích opatření.
(25)
Na základě toho se dne 15. března 2007 uskutečnila technická schůzka zástupců Komise, polských orgánů a zástupců loděnice, která se týkala především vyrovnávacích opatření, byl však na ní projednán rovněž probíhající proces privatizace. Komise a polské orgány se dohodly, že Komise projedná technické záležitosti přímo s loděnicí v Gdyni s cílem opatřit si veškeré údaje potřebné pro posouzení polského návrhu vyrovnávacích opatření. Loděnice v Gdyni předala určité prvotní informace o kapacitě loděnice e-mailem ze dne 12. března 2007, zaevidovaným dne 27. dubna 2007.
(26)
Komise si vyžádala další informace ohledně vyrovnávacích opatření dopisy ze dne 29. března 2007, 27. dubna 2007 a 25. května 2007, na něž loděnice v Gdyni odpověděla dopisem ze dne 20. dubna 2007, zaevidovaným dne 23. dubna 2007, 9. května 2007, zaevidovaným dne 10. května 2007, a 30. května 2007, zaevidovaným dne 31. května 2007. Loděnice v Gdyni předala další informace na schůzce se zástupci Komise dne 6. června 2007 a následně dopisem ze dne 18. června 2007, zaevidovaným dne 21. června 2007. Komise položila další dotazy e-mailem ze dne 20. června 2007, na nějž loděnice v Gdyni odpověděla dopisem ze dne 25. června 2007, zaevidovaným téhož dne.
(27)
Dopisem ze dne 31. července 2007 Komise Polsko informovala, že z její předběžné analýzy vyrovnávacích opatření, které Polsko navrhlo pro loděnici v Gdyni, vyplývá, že opatření jsou přijatelná s výhradou splnění určitých podmínek. Polsko odpovědělo dopisem ze dne 24. srpna 2007, zaevidovaným dne 27. srpna 2007, v němž se vyjádřilo k podmínkám pro provedení vyrovnávacího opatření pro loděnici v Gdyni. Komise uzavřela otázku vyrovnávacích opatření dopisem ze dne 3. října 2007.
(28)
V telefonickém rozhovoru ze dne 24. května 2007 polské orgány Komisi informovaly, že Polsko hodlá obnovit proces privatizace loděnice v Gdyni formou veřejného nabídkového řízení. Komise si vyžádala zevrubné informace o nejnovějším vývoji procesu privatizace dopisem ze dne 29. května 2007 a svou žádost zopakovala v dopise ze dne 6. června 2007. Polsko odpovědělo dopisem ze dne 22. června 2007, zaevidovaným dne 25. června 2007, a po další žádosti o informace ze dne 28. června 2007 doplnilo své podání dopisem ze dne 11. července 2007, zaevidovaným téhož dne. Tímto dopisem Polsko předložilo Komisi rovněž informační memorandum o loděnici v Gdyni ze dne 4. července 2007 (dále jen „informační memorandum“). V dopise ze dne 31. července 2007 Komise uvedla, že proces privatizace již nelze déle protahovat.
(29)
Komise předala své připomínky k informačnímu memorandu dopisem ze dne 30. července 2007. Polsko odpovědělo dopisem ze dne 21. srpna 2007, zaevidovaným dne 27. srpna 2007. Dopisem ze dne 29. srpna 2007, zaevidovaným téhož dne, Polsko předložilo návrh dokumentu s názvem „Doplňkové vysvětlení k informačnímu memorandu o loděnici v Gdyni“ ze dne 29. srpna 2007, jenž má být připojen k informačnímu memorandu ze dne 4. července 2007 (dále jen „příloha informačního memoranda“). Komise podala své připomínky k příloze informačního memoranda dopisem ze dne 4. září 2007, na nějž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 7. září 2007, v němž předložilo pozměněnou verzi přílohy informačního memoranda. Komise podala své konečné připomínky dopisem ze dne 14. září 2007.
(30)
Polsko poskytlo informace o nejnovějším vývoji procesu privatizace dopisem ze dne 7. září 2007, zaevidovaným téhož dne, 23. října 2007, zaevidovaným dne 24. října 2007, a 25. října 2007, zaevidovaným téhož dne.
(31)
V odpovědi na dopis Komise ze dne 30. listopadu 2007 Polsko poskytlo další informace o procesu privatizace dopisy ze dne 13., 19. a 21. prosince 2007, zaevidovanými dne 14., 20. a 21. prosince 2007. V posledním dopise Polsko Komisi informovalo, že obdrželo tři závazné nabídky na koupi loděnice v Gdyni. Tyto nabídky byly Komisi předloženy dopisem ze dne 8. února 2008, zaevidovaným dne 11. února 2008.
(32)
Dne 10. ledna 2008 se v Bruselu uskutečnila schůzka zástupců Komise a polských orgánů, jejíž závěry Komise zopakovala v dopisech ze dne 17. a 30. ledna 2008.
(33)
Dopisem ze dne 30. ledna 2008 Polsko Komisi sdělilo, že k jednání se státní pokladnou byli vyzváni dva uchazeči. Dopisem ze dne 14. února 2008, zaevidovaným dne 19. února 2008, Polsko oznámilo, že proces privatizace loděnice v Gdyni bude dokončen do léta 2008. Komise odpověděla dopisem ze dne 28. února 2008.
(34)
Dopisem ze dne 29. února 2008, zaevidovaným dne 3. března 2008, Polsko poskytlo první předlohu nového plánu restrukturalizace vypracovaného jedním z uchazečů, společností Amber Sp. z o.o. Této společnosti byla dne 20. března 2008 udělena dočasná exkluzivita při jednání a společnost předložila aktualizaci předlohy plánu restrukturalizace e-mailem ze dne 9. dubna 2008, zaevidovaným dne 24. dubna 2008. Další informace tento uchazeč poskytl v „Hlavních směrech restrukturalizace“, dokumentu, který byl předložen na schůzce dne 10. dubna 2008 a zaevidován dne 18. dubna 2008. Informace vypracované druhým uchazečem byly předloženy později, dopisem ze dne 7. dubna 2008, zaevidovaným dne 18. dubna 2008, po upomínce ze dne 18. března 2008.
(35)
Polsko předložilo informace o vývoji jednání se společností Amber Sp. z o.o. jakožto výlučným uchazečem dopisem ze dne 28. března 2008, zaevidovaným téhož dne, 7. dubna 2008, zaevidovaným dne 18. dubna 2008, 23. dubna 2008, zaevidovaným téhož dne, a 25. dubna 2008, zaevidovaným téhož dne. Dne 10. dubna 2008 se ve Varšavě konala schůzka zástupců Komise, loděnice v Gdyni, společnosti Amber Sp. z o.o. a polských orgánů. Polsko předložilo Komisi zápis ze schůzky dopisem ze dne 7. května 2008, zaevidovaným dne 13. května 2008.
(36)
Komise uvedla své připomínky k pokroku procesu privatizace dopisy ze dne 21. a 30. dubna 2008.
(37)
Dopisem ze dne 12. května 2008, zaevidovaným téhož dne, Polsko Komisi informovalo, že společnost Amber Sp. z o.o. odstoupila z procesu privatizace. Dopisem ze dne 26. května 2008, zaevidovaným dne 27. května 2008, polské orgány Komisi informovaly, že se dne 15. května 2008 polský ministr financí rozhodl ukončit proces privatizace v rámci veřejné výzvy k účasti na jednáních s uchazeči, jejichž nabídky byly přijaty v řízení, jež bylo zahájeno v roce 2007.
(38)
Polské orgány Komisi rovněž sdělily, že podnikají kroky k obnovení procesu privatizace s cílem podepsat smlouvy o privatizaci v listopadu 2008. Ode dne 3. června 2008 Polsko předkládalo Komisi každodenní zprávy o opatřeních přijatých různými zúčastněnými stranami v obnoveném procesu privatizace. Dopisem ze dne 6. června 2008, zaevidovaným téhož dne, Polsko Komisi předložilo „informační memorandum o loděnici v Gdyni“ ze dne 2. června 2008 (dále jen „informační memorandum z roku 2008“).
(39)
Na žádost polských orgánů se dne 10. června 2008 uskutečnila schůzka mezi zástupci Komise, polských orgánů a společnosti ISD Polska, která byla Komisi představena jako potenciální kupec loděnice v Gdyni. Další schůzka Komise a polských orgánů se konala dne 13. června 2008.
(40)
Dopisem ze dne 26. června 2008, zaevidovaným téhož dne, Polsko předložilo předlohu plánu restrukturalizace loděnic v Gdyni a v Gdaňsku, který vypracovala společnost ISD Polska (vlastník loděnice v Gdaňsku) a předlohu plánu restrukturalizace pro loděnici v Gdyni vyhotoveného společností Polish Shipbuilding Company (dále jen „PSC“).
(41)
Dopisem ze dne 4. července 2008 si Komise vyžádala objasnění určitých otázek souvisejících s předlohou plánu restrukturalizace, který vyhotovila společnost ISD Polska. Polsko odpovědělo dopisy ze dne 7. a 8. července 2008, zaevidovanými vždy týž den. Dne 8. července 2008 se uskutečnila schůzka zástupců polských orgánů, společnosti ISD Polska a Komise.
(42)
Dopisem ze dne 14. července 2008 se Polsko zavázalo, že Komisi poskytne úplný plán restrukturalizace do 12. září téhož roku.
(43)
Dne 16. července 2008 Komise předběžně schválila hodnocení a závěry obsažené v předloze rozhodnutí o ukončení formálního vyšetřovacího řízení, v nichž uvedla, že podpora poskytnutá loděnici v Gdyni není slučitelná se společným trhem a musí být navrácena. Na základě dopisu polských orgánů ze dne 14. července 2008 se však Komise rozhodla odložit přijetí rozhodnutí, aby mohla posoudit, zda nový plán restrukturalizace, který mají polské orgány předložit do 12. září 2008, významně zlepší situaci a umožní, aby byla podpora považována za slučitelnou se společným trhem.
(44)
Od té doby Polsko poskytovalo Komisi každý týden aktuální informace o procesu privatizace (dopisy ze dne 28. července, 4. srpna, 12. srpna, 21. srpna, 25. srpna, 1. září, 8. září, 16. září a 23. září, zaevidované vždy týž den).
(45)
Dopisem ze dne 18. července, zaevidovaným dne 21. července, Polsko požádalo Komisi o tři kola konzultací k předloze plánu restrukturalizace, aby mohlo vypracovat konečnou verzi přihlížející k připomínkám Komise. Komise souhlasila s harmonogramem v dopise ze dne 31. července.
(46)
První neoficiální schůzka mezi polskými orgány a Komisí se však uskutečnila až dne 21. srpna 2008. Další schůzka s polskými orgány za účasti společnosti ISD Polska se konala dne 2. září 2008. Polsko neformálně předložilo předlohu plánu restrukturalizace vypracovaného společností ISD Polska dne 28. srpna 2008 a pozměněnou verzi této předlohy dne 8. září 2008.
(47)
Dopisem ze dne 12. září 2008, zaevidovaným téhož dne, Polsko předložilo plán finanční restrukturalizace loděnic v Gdyni a Gdaňsku vyhotovený společností ISD Polska.
(48)
Dopisem ze dne 16. září 2008, zaevidovaným dne 17. září 2008, Polsko předložilo předlohu smlouvy o privatizaci mezi společností ISD Polska a polskou státní pokladnou.
(49)
Dne 30. září 2008 byla uspořádána schůzka mezi polskými orgány a Komisí. Schůzky se zúčastnili zástupci společnosti ISD Polska.
(50)
Dopisem ze dne 27. října 2008 Komise polské orgány informovala o rámcových podmínkách pro výkon tohoto rozhodnutí. Dopisem ze dne 3. listopadu 2008, zaevidovaným dne 4. listopadu 2008, se Polsko zavázalo dodržet plně tyto podmínky. Komise tento závazek přijala dopisem ze dne 6. listopadu 2008.
(51)
Dopisem ze dne 14. června 2007 Komise polské orgány požádala, aby poskytly informace o veškeré státní podpoře, kterou loděnice obdržela od přistoupení Polska k EU dne 1. května 2004. Polsko odpovědělo dopisem ze dne 11. července 2007, zaevidovaným téhož dne. Komise si vyžádala další vysvětlení dopisem ze dne 13. listopadu 2007, na nějž Polsko odpovědělo dopisem ze dne 9. ledna 2008, zaevidovaným téhož dne. Polsko Komisi informovalo o dodatečné podpoře poskytnuté loděnici v Gdyni dopisem ze dne 6. prosince 2007, zaevidovaným téhož dne, dopisem ze dne 12. února 2008, zaevidovaným dne 13. února 2008, a dopisem ze dne 6. června 2008, zaevidovaným téhož dne.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
1. PŘÍSLUŠNÝ PODNIK
(52)
Příjemcem podpory je loděnice v Gdyni. Podnik se nachází v oblasti Trojměstí Gdaňsk-Gdyně-Sopoty na severu Polska.
(53)
Komise podotýká, že podle pravidel státní podpory jsou podniky v této oblasti způsobilé pro podporu ze strukturálních fondů v rámci cíle Konvergence (4) a z Fondu soudržnosti (5). Podniky usazené v této oblasti jsou případně způsobilé zejména pro podporu z regionálního operačního programu v rámci prioritních os pro podporu malých a středních podniků, inovací a převodu technologií (se zaměřením na tvorbu pracovních příležitostí v dlouhodobém horizontu) a pro rozvoj sociální a vzdělávací infrastruktury za účelem odborného vzdělávání a celoživotního učení. Podniky v této oblasti jsou rovněž způsobilé pro operační programy Inovativní hospodářství a Lidské zdroje, které mají pomoci zejména podnikům a trhu práce přizpůsobit se změnám hospodářství, včetně restrukturalizačních procesů.
(54)
Loděnice v Gdyni působí v odvětví stavby lodí, výroby trupů, konstrukcí ocelových mostů, služeb souvisejících se stavbou lodí i služeb, které s tímto odvětvím nesouvisí.
(55)
Největšími akcionáři loděnice v Gdyni (6) jsou státní pokladna, která vlastní 32 % akcií, což odpovídá 35 % hlasovacích práv, společnost Ray Car Carriers Ltd (16 % a 22 %), Korporacja Polskie Stocznie S.A. (10 % a 6 %), Agentura pro rozvoj průmyslu (Agencja Rozwoju Przemysli S.A.) (9 % a 13 %) a Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny S.A. (7 % a 5 %). Žádný ze zbývajících akcionářů nemá podíl převyšující 4 %.
(56)
Loděnice v Gdyni je mateřskou společností skupiny gdyňských loděnic, která zahrnuje dvanáct dceřiných společností. Až donedávna byla jednou z dceřiných společností společnost Stocznia Gdańsk S.A., avšak na základě smlouvy z října 2007 prodala loděnice v Gdyni své zbývající akcie v gdaňské loděnici novému většinovému vlastníkovi společnosti Stocznia Gdańsk S.A. Od roku 1998 až do podzimu 2006 však měla loděnice v Gdyni většinový podíl ve společnosti Stocznia Gdańsk S.A. (dříve s názvem Stocznia Gdańsk - Grupa Stoczni Gdynia), restrukturalizace obou loděnic byla proto prováděna současně.
(57)
Hlavními výrobky loděnice v Gdyni v oblasti stavby lodí jsou kontejnerová plavidla od 1 100 do 5 000 TEU a lodě pro přepravu automobilů typu ro-ro s nosností od 2 100 do 6 000 automobilů. K dalším výrobkům patří víceúčelová plavidla, plavidla pro přepravu výrobků a chemických látek, lodě přepravující volně ložený náklad a lodě pro přepravu zkapalněných směsí plynných uhlovodíků.
(58)
V segmentu kontejnerových lodí do 3 000 TEU jsou jejími hlavními konkurenty evropské loděnice Aker Ostsee a Volkswerft Stralsund v Německu a korejské a čínské loděnice. Loděnice vyrábí největší lodě pro přepravu automobilů na světě (pokud jde o DWT) a její podíl na světové knize zakázek pro tyto výrobky činí 11 % (7). Žádná jiná loděnice v EU nevyrábí lodě pro přepravu automobilů této velikosti a jediným evropským konkurentem je loděnice Uljanik v Chorvatsku. Dalšími konkurenty loděnice v Gdyni jsou korejské a japonské loděnice.
(59)
Mezi roky 2002 a 2006 loděnice v Gdyni vyrobila 48 plavidel. V roce 2004 byla loděnice v Gdyni s ohledem na svou knihu zakázek (měřeno v CGT) 13. největší loděnicí na světě. V roce 2005 se nacházela na 21. místě, dosud však byla největší loděnicí v Evropě.
(60)
V současnosti (stav k dubnu 2008) (8) její kniha zakázek zahrnuje 16 smluv (12 lodí pro přepravu automobilů a 4 kontejnerová plavidla) s celkovým objemem 581 000 CGT a dodáním v roce 2008 a 2009.
(61)
Hlavní výrobní zařízení loděnice v Gdyni představují dva suché doky, SD I a SD II.
(62)
V srpnu 2007 měla loděnice v Gdyni 4 611 zaměstnanců, z nichž se 68 % přímo podílelo na výrobním procesu (9). To představuje snížení o 26 % oproti prosinci 2004, kdy loděnice zaměstnávala 6 249 osob (10).
(63)
Skupina gdyňských loděnic se setkala s potížemi poprvé v roce 2002. Plán restrukturalizace z roku 2004 objasňuje, že faktory, které přispěly k obtížné finanční situaci, byly vnější, například asijská konkurence, zhodnocení zlotého vůči dolaru, rostoucí ceny ocele a problémy s přístupem k finančním prostředkům po úpadku společnosti Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. a zřícení portálového jeřábu v gdyňské loděnici během prudké bouře v roce 1999. Jako součást svého úsilí o naplnění knihy zakázek, zejména po získání gdaňské loděnice v roce 1998, které posílilo její výrobní potenciál, loděnice v Gdyni učinila řadu manažerských rozhodnutí, jež se ukázala jako problematická. Loděnice převzala projektová, technologická, finanční a obchodní rizika (nové výrobky, prototypy a ztrátová výstavba plavidel, která byla pro loděnici nová, například malé lodě pro přepravu volně loženého nákladu, lodě pro přepravu chemických látek, plavidla typu ro-ro, tankery pro přepravu plynu, lodě pro přepravu volně loženého nákladu a kontejnerů a lodě pro přepravu běžného nákladu). Rovněž tempo, jakým loděnice v Gdyni snižovala své výrobní náklady, nebylo dostatečné.
(64)
Tyto potíže pokračovaly během celého procesu restrukturalizace. Podle plánu restrukturalizace z roku 2006 patřilo k příčinám těchto přetrvávajících potíží zhodnocování zlotého vůči dolaru a nebývalý růst cen ocele, který se neprojevil ve smlouvách, jež loděnice uzavřela. Dalším důvodem byl nedostatek finančních zdrojů pro rozsáhlé restrukturalizační činnosti.
(65)
Finanční potíže skupiny vedly k zpožděním při placení veřejných a obchodních pohledávek a mezd, chybějícímu materiálu, zpomalení výroby, růstu nákladů (spotřeba práce, pokuty) a významným prodlevám při plnění smluv.
(66)
Finanční situace loděnice v Gdyni se postupně zhoršovala.
Tabulka č. 1
Výroba loděnice v Gdyni
(v milionech PLN)
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Obrat
1 724
891
1 327
1 599
1 259
1 040
Výsledek
- 477
- 190
-77
- 114
- 292
- 311
Vlastní kapitál
- 288
- 285
- 576
- 928
Zdroj: plán restrukturalizace z roku 2006 a informační memorandum.
(67)
Loděnice očekává v roce 2008 a 2009 další významné ztráty plynoucí z její stávající knihy zakázek (11).
2. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PODLE ČL. 88 ODST. 2 SMLOUVY O ES
(68)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise uvedla, že některá oznámená opatření představují novou podporu podle bodu 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení, jelikož byla provedena po přistoupení Polska k EU dne 1. května 2004, nebo nebyla udělena v době vydání rozhodnutí. Komise uvedla tato opatření v části B přílohy I uvedeného rozhodnutí.
(69)
Komise rovněž rozhodla, že řada opatření uvedených v části A přílohy I rozhodnutí byla ve prospěch loděnice v Gdyni provedena přede dnem 1. května 2004 a nebyla použitelná po přistoupení ve smyslu bodu 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení, nebyla proto přezkoumána v rámci řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Na tato opatření se proto toto rozhodnutí nevztahuje. Je však nutno k těmto opatřením přihlédnout při posuzování slučitelnosti opatření provedených po přistoupení se společným trhem.
(70)
Co se týká opatření uvedených v části B přílohy I rozhodnutí, Komise tvrdila, že údajně závazné rozhodnutí o těchto opatřeních nebylo vydáno před přistoupením, ačkoliv uznala, že byly podniknuty určité předběžné kroky směrem k takovémuto rozhodnutí.
(71)
Pokud jde o restrukturalizaci veřejných pohledávek v rámci řízení podle kapitoly 5a na základě zákona ze dne 30. října 2002 o státní podpoře (podniky se zvláštním významem pro trh práce), ve znění pozdějších předpisů (12), Komise dospěla k závěru, že rozhodnutí o restrukturalizaci vydané předsedou Agentury pro rozvoj průmyslu, státní agentury odpovědné za vedení řízení podle kapitoly 5a, bylo právně závazné. V tomto případě však nebylo žádné takovéto rozhodnutí o restrukturalizaci vydáno před přistoupením (13). Důvodem je to, že rozhodnutí vydané předsedou Agentury pro rozvoj průmyslu dne 19. dubna 2004 schvalující plán restrukturalizace z roku 2004 nesplnilo procesní a hmotněprávní požadavky, aby mohlo být považováno za rozhodnutí o restrukturalizaci.
(72)
Komise přijala vysvětlení Polska, že narostlé úroky u těchto veřejných pohledávek budou vzhledem k jejich podružné povaze automaticky odepsány spolu s jistinou, aniž by bylo nutno vydat zvláštní rozhodnutí.
(73)
Komise nezjistila žádné důkazy o právně závazných rozhodnutích u řady opatření, včetně záruk za plnění a kapitálového vkladu, emise obligací a přeměny dluhu na kmenové akcie, uvedených jako opatření 28-34 v části B přílohy I rozhodnutí. Komise reagovala zejména na hlavní tvrzení Polska, a to že tato opatření byla zahrnuta do plánu restrukturalizace loděnice v Gdyni z roku 2004, který byl schválen dozorčí radou loděnice, přičemž zástupci státní pokladny uložili příslušným orgánům povinnost provést opatření tím, že hlasovali pro plán.
(74)
Komise zejména měla za to, že pokud akcionáři nepodnikli potřebné kroky za tímto účelem, nebyla dozorčí rada zmocněna přijmout rozhodnutí s finančními důsledky pro akcionáře. Komise se rovněž domnívala, že i při předpokladu, že dozorčí rada byla oprávněna přijmout takováto rozhodnutí jménem a na účet akcionářů, je i nadále nejasné, zda by takovéto rozhodnutí vedlo k pozitivní povinnosti na straně státní pokladny udělit státní podporu, jelikož obvykle nelze připodobnit opatření přijatá státem jako účastníkem trhu opatřením přijatým státem při plnění různých veřejných cílů.
(75)
Co se týká opatření 32 v části B přílohy I rozhodnutí (kapitálový vklad ve výši 40 milionů PLN), Komise měla pochybnosti, zda rozhodnutí zavazující státní pokladnu k uskutečnění navýšení kapitálu před přistoupením Polska bylo platné z právního hlediska, vzhledem k tomu, že nebyl splněn požadavek, aby případné navýšení kapitálu bylo do šesti měsíců zaevidováno u příslušného soudu.
(76)
Poté, co Komise zjistila, že řada opatření pro loděnici v Gdyni představuje novou podporu, vyjádřila pochybnosti, zda byla splněna některá z podmínek proto, aby ji bylo možno schválit jako podporu na restrukturalizaci.
3. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
a) Připomínky loděnice v Gdyni
(77)
Příjemce předložil dva druhy tvrzení: ohledně pravomoci Komise, co se týká opatření uvedených v části B přílohy I rozhodnutí, a ohledně pochybností Komise, co se týká slučitelnosti této podpory se společným trhem, pokud by byla považována za novou podporu.
(78)
Co se týká restrukturalizace veřejných pohledávek podle kapitoly 5a, příjemce tvrdil, že rozhodnutí o restrukturalizaci ze strany předsedy Agentury pro rozvoj průmyslu představovalo udělení podpory. Příjemce však stejně jako Polsko v počáteční fázi šetření Komise tvrdil, že příslušné rozhodnutí přijal předseda Agentury pro rozvoj průmyslu před přistoupením, dne 19. dubna 2004.
(79)
Příjemce tvrdil, že souhlas všech jednotlivých veřejných věřitelů s restrukturalizací podle kapitoly 5a představoval udělení podpory, a to před přistoupením (14).
(80)
V rozporu s tím, co Polsko uvedlo v první fázi šetření Komise, příjemce uvedl, že po dni 30. června 2003 nevznikly u veřejných pohledávek, které byly restrukturovány podle kapitoly 5a, žádné úroky z prodlení.
(81)
Příjemce tvrdil, že přesná účast státu s ohledem na opatření 32 (kapitálový vklad) byla známá před přistoupením, podpora by proto měla být považována za podporu, která byla udělena před přistoupením.
(82)
Příjemce se vyjádřil rovněž k ostatním aspektům rozhodnutí. Zejména uvedl, že záruky za plnění, které loděnici poskytla vývozní úvěrová pojišťovna, nepředstavují státní podporu. Příjemce uvedl, že záruční systém vývozní úvěrové pojišťovny je samofinancovaným systémem, v němž z dlouhodobého hlediska získané prémie převyšují pokrytá rizika a částky, které byly skutečně vyplaceny. Příjemce popsal podmínky, za nichž vývozní úvěrová pojišťovna tyto záruky vydává (prémie a druh požadovaného zajištění).
(83)
Co se týká požadavku, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum, příjemce tvrdil, že výše podpory byla omezena na úplné minimum a že by bylo odůvodněné udělení vyšší podpory, kdyby byla k dispozici. Příjemce rovněž uvedl, že i v případě, že by Komise vymezila restrukturalizační náklady úžeji (tj. jako náklady, které nezahrnují běžné náklady loděnice), finanční složka těchto nákladů bez státní podpory by činila přibližně 30 %, splňovala by tudíž podmínku pokynů z roku 1999 pro podporu na restrukturalizaci (15).
(84)
Příjemce rovněž tvrdil, že státní podpora pro loděnici v Gdyni nenarušuje hospodářskou soutěž v Evropě, a uvedl, že skutečná konkurenční hrozba pro evropské loděnice pochází z Dálného východu. Příjemce potvrdil, že kontejnerová plavidla staví i jiné evropské loděnice, zejména v Německu, tvrdil však, že kontejnerová plavidla, která jsou stavěna v Německu, jsou s ohledem na návrh a technické specifikace odlišná. Příjemce prohlásil, že žádné jiné loděnice v EU nestavějí lodě pro přepravu automobilů, a že proto loděnice v Gdyni nesoutěží v tomto segmentu s žádnou jinou loděnicí v EU.
(85)
Příjemce rovněž uvedl, že restrukturalizace bude s konečnou platností dokončena do konce roku 2007.
b) Připomínky ostatních zúčastněných stran
(86)
Dánsko a dánský svaz pro námořní dopravu podpořily snahy Komise zajistit, aby byla státní podpora poskytována v souladu s platnými pravidly. Poukázaly na to, že v důsledku situace v oblasti hospodářské soutěže na světovém trhu pro stavbu lodí byla uzavřena řada dánských loděnic či čelí úpadku, aniž by jim byla poskytnuta státní podpora. Potvrdily rovněž, že sortiment výrobků dánských loděnic je podobný jako v případě polských loděnic, což znamená, že by dánské loděnice mohly být postiženy nekalou hospodářskou soutěží. Dánsko rovněž Komisi vyzvalo, aby od loděnice v Gdyni vyžadovala snížení kapacity, aby státní podpora nebyla použita k zvýšení celosvětové nadměrné kapacity.
(87)
Společnost Ray Car Carriers, největší odběratel loděnice v Gdyni a menšinový akcionář společnosti, zdůraznila význam loděnice v Gdyni pro svou vlastní činnost vzhledem k existujícím smlouvám s loděnicí. Společnost Ray Car Carriers byla přesvědčená, že se loděnice se svými vysoce kvalifikovanými zaměstnanci a vedením stane jednou z nejlepších loděnic v Evropě, pokud bude restrukturována a obdrží státní podporu za tímto účelem.
(88)
Odborový svaz Solidarita vyzdvihl zhoršující se situaci loděnice a tvrdil, že je nezbytná urychlená restrukturalizace. Odborový svaz popsal některá restrukturalizační opatření, která již byla v loděnici provedena, a vyjádřil přesvědčení, že se s technologií a zaměstnanci, které má loděnice k dispozici, zařadí mezi ziskové evropské loděnice. Státní podpora je proto nezbytná k provedení restrukturalizačního plánu.
(89)
Sdružení polských námořních odvětví Forum Okrętowe objasnilo příčiny potíží loděnice a vyslovilo svou podporu procesu restrukturalizace a použití státní podpory za tímto účelem.
c) Připomínky Polska
(90)
Stejně jako příjemce podpory podalo i Polsko připomínky k aspektům pravomoci i slučitelnosti.
(91)
Co se týká restrukturalizace veřejných pohledávek podle kapitoly 5a, Polsko nepředložilo žádná další tvrzení. Ve své reakci na připomínky příjemce však Polsko vyslovilo nesouhlas s jeho výkladem polských právních předpisů.
(92)
Pokud jde o opatření 28-34 v části B přílohy I rozhodnutí, Polsko nevyvrátilo závěry Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Polsko však předložilo nové tvrzení, že prohlášení zástupců jednotlivých státních orgánů v rámci týmu pro odvětví stavby lodí ohledně plánů na rozšíření těchto opatření je nutno považovat za oficiální závazky. Tato prohlášení byla učiněna před přistoupením.
(93)
Pokud jde o opatření 32 (kapitálový vklad), Polsko tvrdilo, že pokud státní pokladna jednala na valných hromadách akcionářů jako vlastník loděnice v Gdyni, nelze toto jednání oddělit od jejích opatření coby orgánu poskytujícího státní podporu.
(94)
Polsko zároveň uznává, že ačkoli opatření týkající se kapitálových vkladů patří do oblasti vlastnictví (dominium) a vztahuje se na ně občanské právo, při navyšování akciového kapitálu společností je ministr (financí) povinen dodržet další veřejnoprávní pravidla, která se nevztahují na běžné účastníky trhu (imperium).
(95)
Polsko poté objasnilo, že pravidlo šesti měsíců (lhůta pro zaregistrování úpisů akcií u soudu) je pouze formálním požadavkem, který nemá žádný účinek na okamžik, k němuž nabývá účinku povinnost akcionáře upsat akcie. Polsko tvrdilo, že tato povinnost nabyla účinku v roce 2004, před přistoupením, a že k jejímu splnění bylo nutné pouze vydání nového usnesení o navýšení akciového kapitálu loděnice, k němuž došlo dne 4. března 2005. K upsání státní pokladnou došlo posléze, dne 23. června 2005.
(96)
Co se týká slučitelnosti nové podpory se společným trhem, Polsko uvedlo, že plán restrukturalizace z roku 2004 představoval řádný ekonomický základ pro proces restrukturalizace loděnice. Polsko připustilo, že se proces restrukturalizace uskutečnil s omezenými finančními zdroji. Polské orgány poté poskytly stručný popis restrukturalizačních opatření obsažených v plánu restrukturalizace z roku 2004, aby prokázaly, že restrukturalizace nebyla svým rozsahem čistě finanční. Obhajovaly vyrovnávací opatření navrhovaná v plánu restrukturalizace z roku 2004, která byla provedena v rámci skupiny gdyňských loděnic. Co se týká požadavku, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum, Polsko uvedlo, že podpora nebyla použita pro jiné účely než na restrukturalizaci, a tvrdilo, že míra podpory činila 31 %, tj. podpora jako procentuální podíl celkových restrukturalizačních nákladů, včetně provozních nákladů. Polsko uvedlo, že za „vlastní příspěvek“ je nutno považovat nové sjednání smluvních cen spolu s kumulovanými zisky a kladnými peněžními toky vytvořenými loděnicí v budoucnu.
(97)
Polské orgány podrobně popsaly, jak fungoval záruční systém vývozní úvěrové pojišťovny, a tvrdily, že tyto záruky nepředstavují státní podporu.
4. CHRONOLOGICKÝ POPIS ROZHODUJÍCÍCH UDÁLOSTÍ PO VYDÁNÍ ROZHODNUTÍ KOMISE O ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(98)
Níže je shrnuto šetření Komise a události, k nimž došlo v jeho průběhu.
(99)
V reakci na rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení na podzim 2005 předložily polské orgány dvě linie argumentace: na straně jedné zpochybnily pravomoc Komise jednat ve věci opatření vymezených v rozhodnutí Komise jako nová podpora a na druhou stranu tvrdily, že i kdyby tato opatření představovala novou podporu, jsou slučitelná se společným trhem jako podpora na restrukturalizaci. Reakce loděnice v Gdyni na rozhodnutí Komise měla podobnou povahu. Obě reakce byly popsány výše.
(100)
K doložení svého tvrzení, že se jedná o slučitelnou podporu, předložilo Polsko Komisi plán restrukturalizace loděnice v Gdyni z roku 2004, který byl totožný s plánem restrukturalizace, s ohledem na nějž Komise zahájila formální vyšetřovací řízení kvůli pochybnostem, co se týká jeho věrohodnosti a spolehlivosti. Komise nicméně plán restrukturalizace z roku 2004 pečlivě přezkoumala a vyžádala si pomoc externího poradce. Komise dospěla k závěru, že plán restrukturalizace z roku 2004 nesplňuje žádnou z podmínek pro schválení restrukturalizační podpory, které jsou stanoveny v platných pokynech. Na schůzce dne 22. února 2006 Komise polským orgánům objasnila své hlavní pochybnosti. Komise vyzdvihla hlavní nedostatky plánu restrukturalizace z roku 2004: nízké investice, nízká plánovaná produktivita, vysoké výrobní náklady, zejména režijní náklady, a nedostatečné posílení vlastní kapitálové základny loděnice. Podporu poskytnutou loděnici je nutno považovat za provozní podporu pro restrukturalizaci dluhu a další činnost loděnice.
(101)
V prosinci 2005 Komise z veřejných zdrojů (16) zjistila, že Korporacja Polskie Stocznia (dále jen „KPS“), kapitálová skupina ve veřejném vlastnictví, byla založena s cílem integrovat tři velké polské loděnice v Gdyni, Gdaňsku a Štětíně pod jednu střechu (dále jen „konsolidační plán“). Hlavní úlohou KPS bylo poskytnout loděnicím finanční prostředky na výrobu. Polsko Komisi o konsolidačním plánu neinformovalo ani před vydáním rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, ani posléze.
(102)
Komise se zároveň z tisku dověděla o probíhajících jednáních o prodeji loděnic v Gdyni a Gdaňsku strategickým investorům a o oddělení obou společností, které až dosud fungovaly jako součást téže skupiny. Komise dopisem ze dne 13. ledna 2006 polskou vládu požádala, aby vysvětlila, jaká je její strategie pro loděnici v Gdyni ve skutečnosti.
(103)
Polsko v dopise ze dne 20. února 2006 objasnilo, že dříve byl konsolidační plán skutečně zvažován, bylo však od něho upuštěno a brzy bude přijata nová strategie restrukturalizace polského odvětví stavby lodí.
(104)
Na schůzce dne 22. února 2006 a dopisem ze dne 13. března 2006 polské orgány Komisi informovaly, že plán restrukturalizace z roku 2004 je zastaralý a je nutno jej pozměnit. Polské orgány se zavázaly, že pozměněný plán restrukturalizace předloží do června 2006. Polské orgány rovněž představily hlavní rysy nové strategie restrukturalizace polského odvětví stavby lodí. Za prvé, gdaňská loděnice má být co nejdříve vyčleněna ze skupiny gdyňských loděnic. Za druhé, vláda umožní vložení soukromého kapitálu do loděnic v Gdaňsku a Gdyni s dlouhodobým cílem loděnice plně privatizovat.
(105)
Valná hromada loděnice v Gdyni dne 19. dubna 2006 rozhodla o navýšení kapitálu ve výši 300 milionů PLN. Správní rada byla pověřena hledáním investorů, kteří by měli zájem se navýšení zúčastnit. V souladu s tím bylo ode dne 10. května 2006 potenciálním investorům zpřístupněno informační memorandum z května 2006 a poradce loděnice v Gdyni pro privatizaci se obrátil přímo na přibližně 80 takovýchto investorů. Loděnice v Gdyni obdržela dvě předběžné nabídky na účast na navýšení kapitálu, a to od ukrajinského výrobce oceli, společnosti Donbas a hlavního odběratele loděnice, společnosti Ray Car Carriers. Tyto dvě společnosti nakonec dne 28. srpna 2006 předložily závazné nabídky, které však byly podmíněny uhrazením a zrušením dluhu prodávajícím - státem. Podle harmonogramu, který oznámilo Polsko (dopis ze dne 26. září 2006), měla jednání s oběma uchazeči skončit do konce října 2006 a úpis nových akcií měl být dokončen do 15. prosince 2006.
(106)
Dne 9. června 2006 Komise obdržela první předlohu plánu restrukturalizace z roku 2006. Po návštěvě loděnice a obdržení stanoviska externího poradce Komise vyjádřila vážné obavy ohledně této předlohy během návštěvy na místě dne 13. června 2006 a písemně dne 17. července a poukázala na skutečnost, že se nezdá, že by plán restrukturalizace byl dostatečně rozsáhlý, aby byla obnovena dlouhodobá životaschopnost loděnice, že nebylo přijato žádné ustanovení o financování restrukturalizace, že neexistuje reálná vyhlídka na financování restrukturalizace ze zdrojů nezahrnujících státní podporu a že nebyla navržena žádná vyrovnávací opatření. S ohledem na další spoléhání se na záruky pro financování lodí poskytované vývozní úvěrovou pojišťovnou, státní agenturou, Komise loděnici a polské orgány upozornila, že tyto záruky představují státní podporu.
(107)
Navzdory těmto upozorněním předložilo Polsko nakonec v září 2006, s dvouměsíčním zpožděním, plán restrukturalizace z roku 2006, který se významně nelišil od první předlohy. Hlavní kritika Komise týkající se plánu restrukturalizace z roku 2006 je popsána níže.
(108)
Na schůzce dne 7. prosince 2006 a dopisem ze dne 29. ledna 2007 Komise polským orgánům sdělila, že předběžné zkoumání bylo ukončeno se závěrem, že plán restrukturalizace z roku 2006 nesplňuje žádnou z podmínek pro schválení podpory na restrukturalizaci podle stávajících pokynů.
(109)
Polské orgány na zmíněné schůzce oznámily, že zamýšlí obnovit proces privatizace loděnice v Gdyni prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení s cílem přilákat soukromého investora, který by převzal úplnou kontrolu nad loděnicí. Polsko uvedlo, že proces privatizace má být dokončen do června 2007. Během vypracovávání dokumentů pro privatizaci Polsko Komisi požádalo, aby uvedla, jaká vyrovnávací opatření pro loděnici v Gdyni považuje za nezbytná, aby bylo možno náležitě informovat potenciální investory.
(110)
V následujících měsících loděnice v Gdyni pokračovala v jednání se dvěma investory, společnostmi Donbas a Ray Car Carriers, kteří své nabídky předložili v srpnu 2006. Současně vláda vypracovávala řadu dokumentů pro privatizaci, aby v případě neúspěchu probíhajících jednání mohla obnovit proces privatizace. V květnu 2007 polská vláda oznámila, že jednání ztroskotala a že bude obnoven proces privatizace. Dopisem ze dne 22. června 2007 Polsko předložilo nový harmonogram procesu privatizace a jako předběžnou lhůtu pro jeho dokončení uvedlo prosinec 2007, tj. půl roku po původním termínu, k němuž se Polsko zavázalo v lednu 2007. Dopisem ze dne 31. července 2007 Komise sdělila, že proces privatizace nelze déle protahovat. Komise rovněž Polsko upozornila, že k tomuto okamžiku se zdá, že nebyly splněny podmínky pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti loděnice a financování restrukturalizace přinejmenším částečně ze zdrojů nezahrnujících státní podporu.
(111)
Komise se zároveň na základě dohody mezi komisařkou Kroesovou a ministrem Woźniakem z prosince 2006 podílela na intenzivních diskusích s polskými orgány a loděnicí v Gdyni s cílem stanovit potřebná vyrovnávací opatření. Dopisem ze dne 28. února 2007 se Polsko zavázalo uzavřít dok SD I v loděnici Gdyni poté, co budou vyřízeny zbývající zakázky a provedeny potřebné investice v suchém doku SD II, tj. od ledna 2010.
(112)
Za účelem ověření, zda tento návrh představuje skutečné vyrovnávací opatření, Komise loděnici v Gdyni požádala, aby ji poskytla informace o řadě záležitostí. Komise posléze dopisem ze dne 31. července 2007 Polsko informovala, že může předběžně považovat uzavření suchého doku SD I za dostatečné vyrovnávací opatření, pokud bude zařízení nevratně vyřazeno pro účely montáže a spuštění lodí a k uzavření dojde od 1. září 2009, nebo dříve, bude-li před tímto dnem ukončena stavba plavidla 8185/04, posledního z plavidel v knize zakázek ke dni 8. března 2007. V roce 2009 je mimoto možno použít dok SD I pouze pro montáž dvou plavidel, jejichž montáž je v tomto doku naplánována v roce 2009 a nelze ji přesunout do doku SD II (lodě pro přepravu LPG 8185/03 a 8185/04). Základ pro tento závěr Komise je popsán níže.
(113)
V červenci 2007 byl zahájen nový proces privatizace na základě privatizačního zákona ze dne 30. srpna 2006. Dne 5. července 2007 přijala valná hromada akcionářů loděnice v Gdyni usnesení o navýšení kapitálu o částku 515 milionů PLN, přičemž akcie měly být upsány státní pokladnou, nebude-li privatizace úspěšně dokončena. Bylo vypracováno informační memorandum ze dne 4. července 2007. Ode dne 10. května 2007, tj. dne zveřejnění výzvy k účasti v nabídkovém řízení v mezinárodním a polském tisku, bylo zpřístupněno potenciálním investorům. Jak je popsáno výše, Komise předložila k informačnímu memorandu připomínky, k nimž Polsko náležitě přihlédlo.
(114)
Vzhledem k dalším průtahům v procesu privatizace Komise Polsko dopisem ze dne 3. října 2007 vyzvala, aby privatizaci neprodleně dokončilo. Dopisem ze dne 23. října 2007 Polsko Komisi sdělilo, že privatizace nebude dokončena podle plánu, tj. do konce roku 2007. Polsko se místo toho zavázalo zahájit v lednu 2008 jednání s vybranými investory. Komise zopakovala své obavy ohledně prodlev dopisem ze dne 30. listopadu 2007 a uvedla, že očekává, že nový vlastník loděnice v Gdyni předloží první předlohu nového plánu restrukturalizace do konce února 2008. Tato žádost byla poté Komisí mnohokrát zopakována. Komise opakovaně trvala na přísném dodržení harmonogramu privatizace a uvedla, že se nezdá, že by existoval nějaký důvod pro to, aby Polsko obnovilo proces privatizace.
(115)
Polsko Komisi informovalo, že si informační memorandum loděnice v Gdyni vyžádalo jedenáct společnosti a že ve lhůtě do 1. října 2007 předložily první nabídky čtyři společnosti. Těmto čtyřem společnostem bylo umožněno provedení hloubkové kontroly. Ve lhůtě do 20. prosince 2007 byly předloženy tři závazné nabídky. Na konci ledna 2008 se Polsko rozhodlo zahájit jednání se dvěma z těchto investorů. V polovině února 2008 Polsko oznámilo, že proces privatizace loděnice v Gdyni bude dokončen do léta 2008, tj. o rok později, než Polsko původně slibovalo v lednu 2007.
(116)
Ode dne 20. března 2008 byla jednomu z těchto investorů, společnosti Amber Sp. z o.o. (dále jen „Amber“), dceřiné společnosti podniku Złomrex, polské společnosti obchodující s ocelí, udělena výhradní vyjednávací práva, jejichž platnost byla poté několikrát prodloužena a skončila dne 12. května 2008.
(117)
Dne 29. února 2008 Polsko Komisi předložilo první předlohu plánu restrukturalizace loděnice v Gdyni, kterou vypracovala společnost Amber (17). Společnost Amber předložila aktualizované finanční výhledy e-mailem ze dne 9. dubna 2008. Komise předložila ústní připomínky k této předloze na schůzce se zástupci polských orgánů, společnosti Amber a loděnice v Gdyni, která se konala ve Varšavě dne 10. dubna 2008, a zaslala písemné připomínky v dopise ze dne 21. dubna 2008.
(118)
Na schůzce s polskými orgány dne 12. května 2008 společnost Amber oznámila, že odstupuje z procesu privatizace loděnice v Gdyni. Polsko Komisi o tomto vývoji informovalo týž den. Ve svém vysvětlení pro státní pokladnu společnost Amber uvedla, že hlavním důvodem jejího odstoupení je skutečnost, že po hloubkové kontrole situace loděnice dospěla k závěru, že ani po provedení restrukturalizačních opatření, včetně významných investic, nebude loděnice zisková.
(119)
Dne 15. května 2008 se polské orgány rozhodly ukončit proces privatizace formou veřejné výzvy k účasti na jednáních s uchazeči, jejichž nabídky byly přijaty v řízení, které bylo zahájeno v roce 2007.
(120)
Dne 26. května 2008 Polsko Komisi informovalo, že proces privatizace byl obnoven. V následných každodenních zprávách Polsko Komisi informovalo o opatřeních, jež polské orgány přijaly k nalezení kupce pro loděnici v Gdyni. Polsko zaslalo Komisi řadu dopisů, v nichž potenciální investoři žádali o poskytnutí informací o pokračujícím procesu privatizace a o zaslání informačního memoranda, jakmile bude k dispozici.
(121)
Na schůzce dne 10. června 2008 vyšlo najevo, že polské orgány vedou intenzivní jednání se společností ISD Polska, stávajícím vlastníkem gdaňské loděnice, ohledně možné koupě loděnice v Gdyni a o sloučení obou loděnic. Polsko navrhlo nová vyrovnávací opatření a uvedlo, že nový investor jako podmínku účasti v privatizaci požaduje další státní podporu. Polsko rovněž Komisi sdělilo, že společnost ISD Polska vypracovává pro obě loděnice společný plán restrukturalizace, jenž bude Komisi předložen do dne 26. června 2008 v souladu s příkazem k poskytnutí informací, který Komise přijala s ohledem na případ státní podpory C 18/05 (18).
(122)
Na žádost polských orgánů Komise Polsko a společnost ISD Polska na schůzce dne 10. června 2008 a opakovaně na schůzce dne 13. června 2008 informovala, že je nutno splnit určité rámcové podmínky, pokud má společnost ISD Polska koupit loděnici v Gdyni s úmyslem provozovat ji společně s gdaňskou loděnicí. Těmito rámcovými podmínkami bylo to, že společnost ISD Polska musí do 26. června 2008 předložit společný plán restrukturalizace pro obě loděnice, musí významně přispět na restrukturalizační náklady a přijmout smysluplná vyrovnávací opatření v souladu s příslušnými pokyny. Komise uvedla, že navrhovaný příspěvek společnosti ISD Polska na restrukturalizační náklady nepostačuje s přihlédnutím k částce státní podpory, kterou loděnice obdržela v minulosti, a další podpoře, o niž společnost ISD Polska požádala v souvislosti s privatizací.
(123)
Dopisem ze dne 6. června 2008 Polsko Komisi informovalo, že se vláda dne 3. června 2008 rozhodla přispět ke kapitálu loděnice v Gdyni částkou ve výši 515 milionů PLN, částečně k uhrazení předpokládaných ztrát vyplývajících ze stávajících smluv o stavbě lodí.
(124)
Dne 26. června 2008 Komise obdržela předlohu plánu restrukturalizace z června 2008, který vypracovala společnost ISD Polska, s názvem „Plán restrukturalizace nové gdaňsko-gdyňské loděnice“, v němž byla předložena společná strategie restrukturalizace loděnic v Gdaňsku a Gdyni (dále jen „společný plán restrukturalizace (vypracovaný společností ISD)“). Komise obdržela rovněž předlohu plánu restrukturalizace z června 2008, který vypracovala společnost Polish Shipbuilding Company s názvem „Plán restrukturalizace loděnice v Gdyni na období 2008-2012“ (dále jen „plán restrukturalizace vypracovaný PSC“). Stručný popis obou plánů je uveden níže.
(125)
Dopisem ze dne 14. července 2008 Polsko Komisi informovalo, že proces privatizace loděnice v Gdyni pokračuje, a požádalo o dodatečnou lhůtu, aby potenciální investoři mohli dokončit plán restrukturalizace. Polsko se zavázalo předložit Komisi hotový plán restrukturalizace loděnice v Gdyni nejpozději do 12. září 2008.
(126)
Komise souhlasila s navrhovanou lhůtou pro předložení úplného restrukturalizačního plánu.
(127)
Dne 12. září 2008 Polsko předložilo konečný plán restrukturalizace vypracovaný společností ISD Polska s názvem „Plán restrukturalizace nové gdaňsko-gdyňské loděnice“ (dále jen „společný plán restrukturalizace ze dne 12. září“), který byl v podstatě aktualizovanou verzí společného plánu restrukturalizace ze dne 26. června 2008.
5. PLÁN RESTRUKTURALIZACE Z ROKU 2006
(128)
Podle plánu restrukturalizace z roku 2006 byly nezbytné změny plánu restrukturalizace z roku 2004 kvůli změně makroekonomického klimatu, tj. zhodnocení zlotého vůči americkému dolaru z 4,1 PLN na 3,0 PLN za USD a nárůst cen ocele z 300 USD/t na 700 USD/t, což nepříznivě ovlivnilo hospodářskou situaci loděnice společně s nedostatečnou státní podporou, v důsledku čehož nebylo možno provést plně plán restrukturalizace z roku 2004.
(129)
Plán restrukturalizace z roku 2006, který vypracovala loděnice s pomocí společnosti Ernst & Young, se vztahuje na období od roku 2006 do roku 2012. Většina opatření však má být provedena do konce roku 2009. Plán restrukturalizace z roku 2004 se týkal období od roku 2003 do roku 2008.
(130)
K cílům plánu restrukturalizace z roku 2006 patří účinné snížení provozních nákladů, zvýšení efektivnosti loděnice a zajištění ziskovosti loďařských činností. Za tímto účelem loděnice zamýšlela nejprve znovu sjednat stávající smlouvy, a tím vyloučit předpokládané ztráty z lodí, jejichž dokončení je naplánováno na rok 2006 a 2007. Program snížení nákladů byl mimoto zaměřen na snížení výrobních nákladů.
a) Prodejní strategie
(131)
Plánovanou prodejní strategií bylo soustředit se na běžná plavidla, k nimž patřila kontejnerová plavidla a lodě pro přepravu automobilů. Loděnice plánovala rovněž zachování kapacity pro mezery na trhu, pokud se objeví ziskové nabídky.
b) Průmyslová a provozní restrukturalizace
(132)
Hlavní opatření:
-
zvýšení efektivnosti prostřednictvím investic ve výši 61 milionů EUR v období 2007-2009. Tyto investice mají odstranit překážky ve výrobním procesu (zejména výroba ocelových dílů) a zvýšit efektivnost. Plánují se rovněž investice do informačních technologií v hodnotě 6,6 milionu EUR,
-
restrukturalizace zaměstnanosti, tj. zrušení stále běžnějších pracovních smluv na dobu určitou a opatření k dosažení cílových úrovní zaměstnanosti. Zavedení systému pobídek. Loděnice rovněž plánuje zvýšení mezd pro pracovníky, kteří se přímo podílejí na výrobě, a to o 10 % v roce 2006 a o 4 % ročně od roku 2008 do roku 2010. Hlavními problémy, s nimiž se loděnice v současnosti potýká, je vysoká absence v práci a nedostatek kvalifikovaných pracovníků,
-
plán vyzdvihoval význam ochrany loděnice před měnovým rizikem. Za tímto účelem má být 70 % příjmů loděnice od roku 2007 do roku 2012 zajištěno proti měnovému riziku formou devizových transakcí,
-
dojde k dalšímu osamostatnění dceřiných společností (např. Zakładowa Służba Ratownicza, Wydział Technicznej Obsługi Urządzeń Dźwignicowych atd.) a prodeji majetku,
-
zlepšení projektování (normalizace projektových řešení). To zahrnuje rovněž možnost osamostatnění projektové kanceláře, o němž má být rozhodnuto v roce 2007,
-
další opatření, například sjednání nových smluv, používání valorizačních doložek ve smlouvách k zajištění proti měnovým rizikům, systém zaměstnaneckých pobídek, proces optimalizace a prodej finančních aktiv.
c) Opatření v oblasti finanční restrukturalizace
(133)
Loděnice musí provést finanční restrukturalizaci. Na konci roku 2005 činil vlastní kapitál -285,4 milionu PLN. Předpokládá se, že se v období 2006-2007 situace loděnice s ohledem na vlastní kapitál zlepší na základě kapitálového vkladu v celkové výši 1 015 milionů PLN: navýšení kapitálu o 500 milionů PLN v roce 2006 mělo být financováno soukromými investory a navýšení kapitálu o 515 milionů PLN v roce 2007 měl uskutečnit soukromý nebo veřejný investor.
d) Cílové údaje na konci restrukturalizace - obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(134)
Na konci období restrukturalizace v roce 2009 má výroba loděnice podle očekávání činit 298 610 CGT, v porovnání s 279 258 CGT v roce 2006. Počet postavených lodí se sníží z 13 v roce 2006 (8 kontejnerových lodí a 5 lodí pro přepravu automobilů) na 11 (5 kontejnerových lodí a 6 lodí pro přepravu automobilů). Výroba se podle očekávání v roce 2012 dále zvýší na 324 110 CGT (12 plavidel).
(135)
Průměrná zaměstnanost se má snížit z 5 208 pracovníků v květnu 2006 na cílovou úroveň 4 530 osob na konci roku 2007.
(136)
Produktivita (podíl spotřebované práce) se má podle očekávání zvýšit z 44,8 osobohodiny/CGT v roce 2007 na 37,0 osobohodin/CGT v roce 2012. Podle poradce Komise je produktivita nejefektivnějších srovnatelných loděnic v Evropě nižší než 20 osobohodin/CGT.
(137)
Obrat má podle očekávání vzrůst z 1599 milionu PLN v roce 2005 na 1869 milionu PLN v roce 2012. Provozní zisk se má podle předpokladů zvýšit z 7,35 milionu PLN v roce 2005 a 23,35 milionu PLN v roce 2006 na 67,68 milionu PLN v roce 2012, přičemž prvním ziskovým rokem má být rok 2009.
e) Analýza citlivosti
(138)
Plán zahrnuje analýzu citlivosti ohledně těchto záležitostí:
-
zhodnocování zlotého vůči USD o 0,05 a 0,1 PLN ročně v porovnání se stálým směnným kurzem 3,00 PLN/USD jako základním scénářem,
-
zachování výroby lodí na úrovni 10 plavidel v období 2009-10, zatímco podle základního scénáře má být v období 2009-10 vyrobeno 11 lodí a v období 2011-12 pak 12 lodí,
-
rychlejší růst sazeb různých úhrad (odměna za práci a sazby za příležitostnou a stálou spolupráci) v období 2008-2012 než podle základního scénáře,
-
pokles cen lodí o 5 % a 10 % v období 2009-2012,
-
zvýšení cen materiálu spolu s růstem cen lodí od roku 2007.
f) Vyrovnávací opatření
(139)
V plánu restrukturalizace z roku 2006 bylo jako vyrovnávací opatření navrhováno omezení výroby na 340 000 CGT ročně za předpokladu, že technická kapacita loděnice činí 540 000 CGT. Jak je podrobně objasněno níže, v únoru 2007 Polsko navrhlo nevratné uzavření suchého doku SD I. Loděnice poskytla údaje prokazující, že stávající technická kapacita je značně nižší než 540 000 CGT. Komise nakonec předběžně souhlasila s navrhovaným snížením kapacity, které nahradilo vyrovnávací opatření uvedená v plánu restrukturalizace z roku 2006.
6. SPOLEČNÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE VYPRACOVANÝ SPOLEČNOSTÍ ISD
(140)
Společnost ISD Polska, jako většinový vlastník gdaňské loděnice, vstoupila do procesu privatizace po odstoupení společnosti Amber z kola privatizace zahájeného v roce 2007. Jak je uvedeno výše, společnost ISD Polska přezkoumala plán restrukturalizace, který předložila Komisi dne 26. června 2008, a dne 12. září 2008 předložila aktualizovanou verzi. Níže uvedený popis případně objasňuje změny ve společném plánu restrukturalizace ze září.
(141)
Odůvodněním společné obchodní strategie vypracované společností ISD Polska je to, že je nutno využít synergie mezi oběma loděnicemi a spojit nejlepší výrobní aktiva obou zařízení (19). Hlavní zařízení pro skladování materiálu se budou nacházet v loděnici v Gdyni, kde se budou vyrábět rovněž plechy a profily. Plechy a profily budou poté přepraveny po vodě do gdaňské loděnice, kde se budou vyrábět jednotlivé části a bloky. Montáž se bude provádět v docích v loděnici v Gdyni a konečné vybavení v přístavištích v obou loděnicích.
(142)
Společný plán restrukturalizace poukazuje na neúspěch plánu restrukturalizace z roku 2006, pokud jde o obnovení životaschopnosti loděnice, a stanoví příčiny stávajících finančních potíží obou loděnic. K nim patří zejména nepodařená privatizace loděnice a související neschopnost loděnice získat kapitál ve výši, jež by umožňovala restrukturalizaci, a skutečnost, že loděnice neobdržela dostatečné částky státní podpory. Společný plán restrukturalizace určuje rovněž makroekonomické faktory, například zhodnocení polského zlotého vůči americkému dolaru, rostoucí ceny ocele a vnitřní činitele, jako je odliv kvalifikovaných pracovníků z loděnice, nízká produktivita a uzavírání smluv bez potřebného zajištění vůči změnám směnného kurzu a materiálových nákladů, což vedlo ke ztrátám loděnice.
(143)
Cílem společného plánu restrukturalizace je obnovení životaschopnosti obou restrukturovaných společností, loděnic v Gdyni a Gdaňsku. Ačkoli se toto rozhodnutí týká pouze loděnice v Gdyni, níže uvedený popis a posouzení společného plánu restrukturalizace musí samozřejmě vzít v úvahu rovněž existenci gdaňské loděnice, její minulé snahy o restrukturalizaci a státní podporu, kterou obdržela a kterou obdrží v budoucnu.
a) Prodejní strategie
(144)
Podle společného plánu restrukturalizace by se sloučené loděnice měly podílet na dvou činnostech: stavbě lodí a činnostech nesouvisejících se stavbou lodí.
(145)
Co se týká stavby lodí, společnost ISD Polska se brzy zaměří na segmenty trhu jako kontejnerové lodě (malé až středně velké, 500-3 000 TEU), běžná nákladní plavidla („klasická“ plavidla pro přepravu suchého nákladu, víceúčelová plavidla a plavidla pro přepravu těžkých kusů) a lodě pro přepravu automobilů (velké lodě čistě pro přepravu automobilů, velikost C6600) a bude rozvíjet činnost rovněž v segmentu pobřežních plavidel (např. vlečná plavidla pro kotevní zařízení, plavidla pro zásobování plošin, čluny pro přepravu posádky), který by se měl ve střednědobém horizontu stát hlavním segmentem.
(146)
Analýza trhu vychází z porovnání s výrobou ostatních evropských loděnic a zkušeností sloučených loděnic. V plánu se připouští, že by bylo nutno vyvinout potřebné know-how pro výrobu pobřežních plavidel a že by výroba byla v prvních několika letech zajišťována pomocí subdodavatelů. Společný plán restrukturalizace ze září popisuje předchozí zkušenosti gdaňské loděnice s výstavbou trupů pobřežních plavidel a objasňuje, že loděnice má plavidla tohoto typu ve své knize zakázek. Plán rovněž uvádí, že gdaňská loděnice nedávno podepsala prohlášení o úmyslu týkající se pětileté spolupráce s renomovaným stavitelem pobřežních plavidel, který bude gdaňské loděnici zadávat stavbu stále složitějších trupů. Plán předpokládal postupný přechod od této subdodavatelské práce k výstavbě plně vybavených pobřežních plavidel a uznává potřebu získat postupně kapacity pro výstavbu plně vybavených lodí a vytvořit síť dodavatelů.
(147)
Plánované výrobní portfolio předpokládá, že zpočátku bude zachována výroba kontejnerových lodí, postupně však bude do roku 2011 omezována a poté bude ukončena. Plán předpokládá portfolio skládající se z pobřežních plavidel a velkých lodí pro přepravu automobilů o velikosti C6600. Podle společného plánu restrukturalizace mají sloučené loděnice po červnu uzavřít smlouvy na 13 plavidel v roce 2008 (3 kontejnerová plavidla, 5 pobřežních plavidel a 5 lodí pro přepravu automobilů), 16 plavidel v roce 2009 (2 kontejnerová plavidla, 8 pobřežních plavidel a 6 lodí pro přepravu automobilů), 15 plavidel v roce 2010 a 2011 (1 kontejnerové plavidlo, 7 pobřežních plavidel a 7 lodí pro přepravu automobilů), 17 plavidel v roce 2012 (10 pobřežních plavidel a 7 lodí pro přepravu automobilů) a 18 plavidel v roce 2013 a 2014 (14 pobřežních plavidel a 4 lodě pro přepravu automobilů). Výrobní plán byl ve společném plánu restrukturalizace ze září pozměněn: mezi roky 2009 a 2011 mělo být ročně postaveno 12-13 plavidel (5-7 lodí pro přepravu automobilů a 6 pobřežních plavidel; po roce 2008 nejsou v knize zakázek žádná kontejnerová plavidla).
(148)
Co se týká činností nesouvisejících se stavbou lodí, společnost ISD Polska zamýšlí zahájit ve sloučených loděnicích výrobu větrných elektráren a ocelových konstrukcí. Plán předpokládá, že výroba větrných elektráren bude zahájena v roce 2011 (75 položek) a od roku 2014 se zvýší na 350 (plánovaná délka 80 m).
(149)
Červnový plán předpokládal výrobu různých ocelových konstrukcí (např. jeřáby, skladové konstrukce, ocelové konstrukce pro stavebnictví a části plavidel), která se bude zvyšovat z 2 174 t v roce 2008 na 13 500 t od roku 2011 (20).
(150)
Zářijový plán restrukturalizace uvádí podrobnosti o know-how společnosti ISD Polska (nebo ostatních společností skupiny Donbas) v oblasti ocelových konstrukcí. Plánuje se přesun určité výroby ze společnosti Huta Częstochowa do sloučených loděnic. Plán shrnuje výsledky studie trhu provedené nezávislým konzultantem (Roland Berger) při přípravě na rozvoj segmentu ocelových konstrukcí v gdaňské loděnici poté, co ji společnost ISD Polska získala počátkem roku 2007. Podle plánu tato studie předpokládá růst segmentu ocelových konstrukcí v Evropě, a zejména v Polsku (např. rozvoj infrastruktury s pomocí strukturálních fondů). Tato studie nebyla Komisi předložena.
(151)
Zářijový plán obsahuje různé prognózy objemu výroby ocelových konstrukcí, jak je uvedeno v tabulce 1a.
Tabulka 1a
Plánovaná výroba ocelových konstrukcí v tunách (společný plán restrukturalizace ze září 2008)
Výrobky
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Jeřáby
274
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
Výtahy
0
1 100
1 500
1 500
1 500
1 500
1 500
Skladové konstrukce
1 500
6 000
16 000
22 400
36 000
36 000
36 000
Ocelové konstrukce pro stavebnictví
0
1 100
3 000
4 000
4 000
4 000
4 000
Části plavidel
0
1 000
1 450
5 000
13 000
13 000
13 000
Celkem
1 774
11 200
23 950
34 900
56 500
56 500
56 500
b) Průmyslová a provozní restrukturalizace
(152)
Ve společném plánu restrukturalizace je uvedeno, že se výrobní aktiva obou loděnic značně znehodnotila a jsou na stejné úrovni jako aktiva evropských loděnic na počátku 90. let minulého století. Plánované investice činí 111 milionů EUR pro stavbu lodí a 193 milionů PLN pro činnosti nesouvisející se stavbou lodí (175 milionů PLN pro větrné elektrárny a 18 milionů PLN pro ocelové konstrukce).
(153)
Investice v oblasti stavby lodí se mezi rokem 2009 a 2011 uskuteční ve dvou překrývajících se etapách. Nejvýznamnější investice (21) budou provedeny v oblasti řezání plechů, výroby plochých panelů, nové dílny pro výrobu trubek a nové haly pro objemové součásti. Tyto investice spolu s organizačními změnami by měly vést k zvýšení produktivity ze stávajících 45 osobohodin/CGT na cílových 20 osobohodin/CGT (22).
(154)
Hlavní organizační potřeby se týkají prodeje (smlouvy), pořizování materiálu a služeb, projekčních kapacit, výroby, lidských zdrojů a informačních technologií.
(155)
Společný program restrukturalizace předpokládá vytvoření plánovacího střediska, které bude odpovídat za účinné plánování výroby na všech organizačních úrovních sloučených loděnic. Cílem zřízení tohoto střediska je odstranění nedostatků v plánování, rozvrhování, rozpočtování a kontrole výrobního procesu.
(156)
Co se týká uzavírání smluv, společnost ISD Polska zamýšlí zavést valorizační doložky na ochranu loděnice před růstem cen materiálu a mezd přenesením rizika na majitele lodi. Loděnice by měla zavést rovněž novou vzorovou smlouvu. Výňatky z některých stávajících smluv o stavbě lodi byly připojeny k společnému plánu restrukturalizace ze září s cílem prokázat, že se loděnici podařilo sjednat valorizační doložky k zajištění proti výkyvům cen oceli.
(157)
Na ochranu před rizikem měnových výkyvů hodlá loděnice zavést potřebnou infrastrukturu po stanovení nákladů a příjmů vytvářejících měnové riziko a stanovení přípustných úrovni vystavení tomuto riziku. Systém řízení rizik uvedený ve společném plánu restrukturalizace je založen na čtyřech hlavních prvcích: zohlednění tohoto rizika při stanovení strategie loděnice (vymezení odolnosti vůči riziku a kontroly rizika), přizpůsobení organizační struktury, používání informačních technologií a přijetí různých způsobů snížení rizik na nejnižší možnou míru (přirozený hedging, valorizační doložky ve smlouvách a pořízení finančních produktů jako měnové opce a futures). Společný plán restrukturalizace ze září popisuje podrobněji navrhovanou politiku v oblasti zajištění proti měnovému riziku. Stanoví tři zajišťovací nástroje, které by loděnice měla využít; vyčísluje vystavení knihy zakázek měnovým rizikům až do roku 2012 a na tomto základě odhaduje náklady na tyto zajišťovací nástroje. Podle plánu se společnost ISD Polska obrátila na řadu bank, které jí za účelem vypracování nabídek na hedging požádaly, aby předložila přiměřenou strategii v oblasti hedgingu. Podle plánu by tato strategie měla být vypracována v prvních šesti měsících restrukturalizace.
(158)
Ve výrobní oblasti je cílem odstranit problém neefektivní logistiky v gdaňské loděnici a překážky v loděnici v Gdyni. Plán navrhuje dělbu práce mezi oběma zařízeními a nové schéma toku materiálu.
(159)
Co se týká pořizování a řízení materiálu, hlavním cílem je snížení nákladů. Restrukturalizační opatření zahrnují například pořizování materiálu na základě nejméně tří nabídek, spolupráci při nákupech se společností Huta Częstochowa, řízení zásob atd.
(160)
Loděnice plánuje, že zaměstná a vyškolí kvalifikované pracovníky a rozšíří využívání informačních technologií a zmodernizuje stávající informační technologie.
(161)
V oblasti zaměstnanosti je cílem vypořádat se s vysokou fluktuací a absencí v práci. Společnost ISD Polska hodlá spolupracovat s místní agenturou pro nábor pracovníků. Interně plán předpokládá rozšíření systémů profesního rozvoje, zavedení mzdy spojené s pobídkami (řízení přesčasových hodin, hodnocení zaměstnanců, kontroly absence v práci a mzda na základě vykonané práce, včasnosti a kvality provedení) a rozvoj podnikové identity. Plán zmiňuje potřebu snížit zaměstnanost ze současného počtu 8 137 zaměstnanců (2 651 v gdaňské loděnici, 4 238 v loděnici v Gdyni a 1 248 v dceřiných společnostech loděnice v Gdyni) na rozmezí od 5 000 do 5 395 zaměstnanců. Podle společného plánu restrukturalizace ze září dojde k propouštění nadbytečných pracovníků postupně od roku 2009 do roku 2012. Aktualizovaný plán obsahuje výpočet nákladů a účinků restrukturalizace zaměstnanosti.
(162)
Co se týká projektových činností, plán předpokládá, že dojde k racionalizaci práce projektové kanceláře a že bude úžeji spjata s výrobním procesem.
(163)
Plán obsahuje stručný, obecný popis požadovaných účinků těchto opatření v oblasti organizační restrukturalizace, které vyčísluje s tvrzením, že výsledné zvýšení produktivity bude činit přibližně 12 osobohodin/CGT (23).
c) Finanční restrukturalizace
(164)
Pokud jde o finanční restrukturalizaci, plán předpokládá, že bude poskytnuta státní podpora, která byla Komisi oznámena v průběhu formálního vyšetřovacího řízení (viz část 9 níže). Předpokládá rovněž kapitálový vklad státu ve výši 385 milionů PLN k uhrazení veřejných pohledávek a očekává, že u některých veřejných pohledávek (zejména částek dlužných ZUS v souvislosti s příspěvky na sociální zabezpečení) bude možné uhrazení ve splátkách do roku 2018 (veřejné pohledávky s nominální hodnotou ve výši 418,8 milionu PLN) (24), že stát vloží kapitál ve výši 250 milionů PLN k pokrytí očekávaných ztrát za rok 2008 a prostřednictvím Agentury pro rozvoj průmyslu další kapitál ve výši 200 milionů PLN na financování provozního kapitálu a že převezme možný závazek ve výši 308 milionů PLN související s probíhajícím soudním sporem ohledně daňových nedoplatků gdaňské loděnice.
(165)
Plán předpokládá, že částka restrukturalizačních nákladů ve výši přibližně 712 milionů PLN bude financována z budoucích peněžních toků společnosti.
d) Náklady restrukturalizace a vlastní příspěvek
(166)
Společný plán restrukturalizace vyčísluje restrukturalizační náklady, které až dosud loděnici v Gdyni vznikly, na částku 936 702 419 PLN, včetně investičních nákladů ve výši 98 milionů PLN a restrukturalizace dluhu ve výši 365 milionů PLN (25). Podle společného plánu restrukturalizace činí náklady restrukturalizace v Gdaňsku 311 533 500 PLN, včetně například investičních nákladů ve výši 23 milionů PLN a restrukturalizace dluhu ve výši 48 milionů PLN (26). Společný plán restrukturalizace ze září nemění náklady vzniklé v minulosti, nýbrž odhad restrukturalizačních nákladů pro sloučené loděnice. Lze určit tyto náklady: investiční náklady ve výši 552 milionů PLN, uhrazení veřejných pohledávek ve výši 892 milionů PLN (27), uhrazení obchodních pohledávek ve výši 889 milionů PLN, krytí očekávaných ztrát za rok 2008 ve výši 250 milionů PLN (28), uhrazení možných závazků ve výši 308 milionů PLN v souvislosti s probíhajícím soudním sporem ohledně daňových nedoplatků gdaňské loděnice, náklady na demolici nadbytečných výrobních aktiv (skluzů) ve výši 42,8 milionu PLN a náklady na restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 69 milionů PLN. Očekávané náklady činí celkem 3 miliardy PLN.
(167)
Na schůzce dne 30. září polské orgány navrhly, aby se při posuzování vlastního příspěvku na uhrazení restrukturalizačních nákladů nebrala v úvahu fakticky provozní podpora udělená loděnicím v minulosti. Polské orgány navrhly, aby Komise ve svém posouzení uvážila restrukturalizační náklady vzniklé od okamžiku, kdy investor převzal kontrolu nad loděnicí. Společnost ISD Polska se stala většinovým akcionářem gdaňské loděnice dne 28. listopadu 2008 a polské orgány tvrdí, že restrukturalizační náklady, které loděnici vznikly od té doby, činí 62,5 milionu PLN. Vzhledem ke skutečnosti, že společnost ISD Polska dosud nemá podíly v loděnici v Gdyni, neměly by být brány v úvahu případné restrukturalizační náklady, které této loděnici vznikly v minulosti. V důsledku toho by restrukturalizační náklady, jak Polsko navrhlo na schůzce dne 30. září, činily 3,065 miliardy PLN.
(168)
Společnost ISD Polska uvedla, že vlastní příspěvek loděnice a jejích akcionářů na restrukturalizační náklady, jak je popsán v níže uvedené tabulce č. 1b, odráží návrhy předložené ve společném plánu restrukturalizace ze září.
Tabulka 1b
Vlastní příspěvek na restrukturalizační náklady podle společného plánu restrukturalizace
(v PLN)
Údajný předchozí vlastní příspěvek
1.
Prodej majetku loděnicí v Gdyni
3 783 515
2.
Přeměna dluhu na kmenové akcie provedená zaměstnanci a soukromými věřiteli
70 740 000
3.
Prodej finančních aktiv loděnicí v Gdyni v období od 1. května 2004 do 24. června 2008
72 797 423
4.
Pronájem výrobních aktiv - Gdyně
8 335 000
5.
Investiční výdaje v období 2004-2007 - Gdyně
98 044 000
6.
Nákup akcií společností ISD
35 875 059
7.
Investiční výdaje v období 2004-2007 - Gdaňsk
22 238 900
8.
Pronájem výrobních aktiv - Gdaňsk
14 700 000
9.
Restrukturalizace úvěru od Bank Nord/LB
20 000 000
10.
Úvěr od společnosti ISD
2 000 000
Údajný budoucí vlastní příspěvek
11.
Navýšení kapitálu společností ISD
305 000 000
12.
Navýšení kapitálu společností ISD
100 000 000
13.
Prodej majetku
240 000 000
14.
Úvěr na provozní kapitál
280 000 000
15.
Investiční úvěr pro výrobu nesouvisející se stavbou lodí
185 000 000
16.
Úvěr na provozní kapitál pro výrobu nesouvisející se stavbou lodí
45 000 000
17.
Nákup akcií od Agentury pro rozvoj průmyslu (29)
69 560 400
(169)
Podle vysvětlivek k společnému plánu restrukturalizace, které Polsko poskytlo dne 7. července 2008, a společného plánu restrukturalizace ze září nejsou v současnosti známy vnější zdroje financování uvedené v položkách 14-16.
(170)
Společnost ISD Polska předpokládá, že v roce 2012 získá úvěr na provozní kapitál ve výši 280 milionů PLN, a považuje tento předpoklad za reálný vzhledem k údajně příznivému poměru zadlužení a EBITDA, jež se očekává v roce 2012.
(171)
Co se týká úvěrů pro výrobu nesouvisející se stavbou lodí (výroba větrných elektráren, položky 15-16), společnost ISD Polska hodlá vytvořit zvláštní dceřinou společnost sloučených loděnic pro výrobu větrných elektráren a očekává, že tento podnik přiláká vnější kapitál. Společný plán restrukturalizace ze září poskytuje doplňkové informace o investičním úvěru pro projekt větrných elektráren (položka 15). Obsahuje shrnutí projektu větrných elektráren, které má být předloženo různým bankám k posouzení. K plánu restrukturalizace byla připojena dvě vyjádření zájmu týkající se tohoto projektu, a to od Kredyt Bank (KBC) a Fortis Bank ze dne 4. srpna, resp. 4. září 2008. Fortis Bank tvrdí, že je obecně známo, že se zajímá o projekty obnovitelné energie. Uvádí, že projekt společnosti ISD týkající se větrných elektráren považuje za velmi zajímavý a že by uvítala další jednání o konkrétních otázkách. Kredyt Bank potvrzuje, že se zajímá o financování projektů obnovitelné energie. Banka uvádí analýzy, které bude nutno provést, než posoudí žádost o úvěr: vyhodnocení obchodního plánu a finančního modelu založeného na reálných předpokladech, které odrážejí zákony trhu, vyhodnocení ziskovosti projektu a jeho citlivosti na faktory, jako jsou ceny materiálu a směnný kurz, vyhodnocení stávajících dodavatelských smluv a výsledek probíhajícího správního řízení, které se týká právního statusu pozemků, na nichž má být projekt realizován.
(172)
Dopisem ze dne 8. července 2008 Polsko poskytlo seznam finančních a výrobních aktiv, jež společnost ISD Polska zamýšlí odprodat, aby získala příjmy ve výši 189 milionů PLN. Společný plán restrukturalizace ze září upravuje tento údaj na 240 milionů PLN, přičemž hlavní rozdíl spočívá v ocenění hlavní složky tohoto odprodeje - pozemků, na nichž se v současnosti nacházejí tři skluzy gdaňské loděnice. Zatímco v červnovém plánu restrukturalizace byl uveden předpokládaný čistý výnos z prodeje (prodejní cena po odečtení nákladů na přípravu pozemků na prodej), zářijový plán uvádí nominální hodnotu výnosu z prodeje a náklady na přípravu pozemků zahrnuje do odhadu restrukturalizačních nákladů. K zářijovému plánu bylo připojeno nezávislé ocenění pozemků. V tomto ocenění není uvedena stávající tržní cena pozemků, nýbrž je odhadnuta jejich hodnota pro investora, který je pořizuje za účelem developmentu (domy s nájemními byty, kancelářské budovy).
(173)
Polsko objasnilo, že skluzy v gdaňské loděnici a sousední pozemky v současnosti vlastní společnost s názvem Synergia 99. Loděnice v Gdyni je jedním z akcionářů společnosti Synergia a podle dohody akcionářů je oprávněna získat skluzy a sousední pozemky, bude-li společnost Synergia zlikvidována. Podle informací, které poskytlo Polsko, závisí rozdělení majetku společnosti Synergia mezi její akcionáře na pokroku probíhajícího správního řízení o stanovení hranic přístavu v Gdaňsku.
(174)
Společný plán restrukturalizace ze září objasňuje, že se probíhající správní řízení netýká parcely, která sousedí se skluzy, a obsahuje potvrzení společnosti Synergia 99 ze dne 28. srpna 2008, že příslušným orgánům podá žádost o vynětí pozemků, na nichž se nacházejí skluzy, z oblasti přístavu.
(175)
Zářijový plán objasňuje rovněž opatření k likvidaci společnosti Synergia 99 podle dohody jejích akcionářů. Likvidace se uskuteční ve dvou etapách: za prvé, společnost Synergia 99 bude rozdělena na dvě společnosti, které převezmou vyčleněná aktiva společnosti Synergia 99, a za druhé, loděnice v Gdyni se stane výhradním vlastníkem společnosti, která získala pozemky, na nichž se nacházejí skluzy. Podle plánu by k první etapě procesu likvidace mělo dojít na valné hromadě akcionářů společnosti Synergia dne 15. října 2008. Plánované rozdělení je však podmíněno změnami hranic přístavu. Dohoda akcionářů o opatřeních k likvidaci společnosti Synergia 99 je časově omezená.
(176)
Podle rozvahy loděnice v Gdyni činí podíl loděnice ve společnosti Synergia 99 40 milionů PLN. Podle společného plánu restrukturalizace ze září (30) potvrdila v srpnu 2007 správní rada společnosti Synergia 99 s ohledem na uzavření dohody akcionářů o rozdělení majetku společnosti Synergia v případě její likvidace, že nominální hodnota aktiv společnosti Synergia 99 činí […] (31) milionů PLN, což podle správní rady odráží jejich tržní hodnotu. Nezávislý odborný posudek, který správní rada předložila v té době akcionářům, potvrzoval, že tržní hodnota pozemků, na nichž se nacházejí skluzy, činí […] milionů PLN.
e) Finanční výhledy
(177)
Společný plán restrukturalizace ze září obsahuje pozměněné finanční výhledy. Tyto výhledy jsou založeny na určitých předpokladech ohledně inflace (WIBOR 3m), směnného kurzu USD a PLN a nákladů na materiál, které zase vycházejí z odhadů externích odborníků. Směnný kurz PLN/USD přijatý v červnu činil 2,254 pro rok 2008 a 2,32 pro rok 2009, zatímco zářijový plán na základně externí zprávy (32) přijal směnný kurz PLN/USD ve výši 2,32 pro celé období restrukturalizace. Cena ocele přijatá v červnu pro rok 2008 činila 1 381 USD/t, pro rok 2011 se snížila na 1 211 USD/t a pro rok 2014 se opět zvýšila na 1 359 USD/t. Zářijový plán vychází z vyšších cen ocele (1 539 USD/t v roce 2009, 1 350 USD/t v roce 2011 a 1 516 USD/t v roce 2014). Společný plán restrukturalizace z června předpokládal tyto tendence růstu mezd: 7,6 % v roce 2009, 7 % v roce 2010, 6 % v roce 2011 a přibližně 5 % po roce 2012. Zářijový plán předpokládá nižší tempo růstu: 5,8 % v roce 2009, 5 % v roce 2010, 4 % v roce 2011 a 2012 a 3 % ročně po roce 2012 (33). Červnový plán restrukturalizace předpokládal inflaci ve výši přibližně 2,2 %. Zářijový plán předpokládá vyšší inflaci, která začíná na hodnotě 3,4 % v roce 2009 (34) a postupně se snižuje (na 2,5-2,6 % po roce 2012) (35).
(178)
Hlavní změna ve finančních výhledech v zářijovém plánu se v porovnání s červnovým plánem týká výnosu z prodeje plavidel a z činností nesouvisejících se stavbou lodí. Zářijový plán zejména předpokládá podstatně vyšší ceny lodí pro přepravu automobilů, jednoho ze dvou hlavních výrobků, což je změněný předpoklad, který silně ovlivňuje odhady výkazu zisků a ztrát.
(179)
Odhad konsolidovaného výkazu zisků a ztrát pro loďařské činnosti a činnosti nesouvisející se stavbou lodí v zářijovém plánu ukazuje od roku 2009 kladná zisková rozpětí: (4,1 % v roce 2009, 3,1 % v roce 2010, 7,4 % v roce 2011 a 6,4 % na konci období restrukturalizace v roce 2012). Zisková rozpětí se sníží na 4,3 % v roce 2014 (pokles na trhu) a poté postupně vzrostou na 7,7 % v roce 2017.
(180)
Společný plán restrukturalizace z června zahrnoval stručnou verzi analýzy citlivosti, která zkoumala účinky některých změn v hlavních základních předpokladech ohledně desetiletého EBITDA a desetiletých akumulovaných zisků. Analyzuje zejména účinky dalšího zhodnocení PLN o 5 grošů a další 5 % růst cen ocele a mezd. Společný plán restrukturalizace ze září obsahuje novou a podrobnější analýzu citlivosti, která zejména prokazuje dopad 5 % zhodnocení PLN vůči USD. Společný plán restrukturalizace ze září předpokládá, že Polsko přijme euro v roce 2013 a že poté nebudou činnosti loděnice dotčeny výkyvy směnného kurzu PLN/USD. Nová analýza citlivosti ukazuje dopad 5 % znehodnocení USD vůči euru v období 2013-2017 (tj. poté, co Polsko podle předpokladů přijme euro).
(181)
Podle finančních výhledů v červnovém plánu bude nediskontovaného splacení (bez zohlednění měnící se hodnoty peněz v čase) dosaženo až v 11. roce činnosti, tj. v roce 2019. Tento výpočet bral v úvahu pouze finanční účast investora (440 milionů PLN), což znamená, že akumulované peněžní toky za zkoumané období jsou porovnány pouze s kapitálovými vklady investora a nepřihlížejí ke skutečnosti, že stát podle očekávání vloží napřed významný kapitál. Plán předpokládá, že restrukturalizační náklady ve výši přibližně 712 milionů PLN budou financovány z budoucích peněžních toků společnosti.
(182)
Společný plán restrukturalizace ze září obsahuje diskontovaný výpočet období splacení, jež potrvá 10 let. Plán rovněž předpokládá, že velká část restrukturalizačních nákladů (712 milionů PLN) (36) bude uhrazena budoucími peněžními toky.
7. PLÁN RESTRUKTURALIZACE VYHOTOVENÝ SPOLEČNOSTÍ PSC
(183)
Společnost PSC byla v Polsku založena v roce 2007 za účelem získání loděnice v Gdyni. Patří dvěma společnostem, Marine Co a Maritim Shipyard, které ovládá polský podnikatel p. Janusz Baran. Obě společnosti fungují v Gdyni, Gdaňsku a ve Štětíně od 90. let minulého století a vyrábí lodě a čluny a působí jako subdodavatel pro větší loděnice, zejména v Německu, Norsku, Nizozemsku a Francii, vyrábějící bloky a části a poskytující služby. Celá skupina zaměstnává 1 500 osob.
a) Prodejní strategie
(184)
Co se týká tržní strategie, plán předpokládá, že se společnost soustředí na kontejnerová plavidla, lodě pro přepravu automobilů a tankery pro přepravu plynu a ročně bude vyrobeno až deset plavidel pro zásobování plošin. Předpokládá se rovněž, že v budoucnu bude loděnice vyrábět dvanáct plavidel ročně, což je kapacita loděnice po uzavření malého doku. Oddíl týkající se budoucí výroby předpokládá, že se bude vyrábět rostoucí počet plavidel (nárůst ze 6 v roce 2008 na 12 v roce 2009, 17 v roce 2010 a 21 v roce 2012). Předložený finanční model, na jehož základě byly zjevně vypracovány finanční výhledy, rovněž předpokládá, že se v roce 2012 výroba zvýší na 21 plavidel.
(185)
Plán mimoto předpokládá diverzifikaci činností a zřízení kontejnerového terminálu ve stávající oblasti loděnice. Podle plánu bude mít loděnice po snížení kapacity nadbytečné pobřežní pásmo, na němž by bylo možno vystavět kontejnerový terminál s kapacitou 150 000 TEU ročně.
b) Průmyslová a provozní restrukturalizace
(186)
Hlavními navrhovanými restrukturalizačními opatřeními jsou průmyslová restrukturalizace provedením investičního programu, který má zvýšit produktivitu, snížit náklady a zkrátit výrobní cyklus. Odhadované náklady investičního programu v oblasti stavby lodí činí 80 625 000 EUR. Mají být poskytnuty rovněž investice ve výši 50 milionů PLN (přibližně 15 milionů EUR) na vybudování kontejnerového terminálu. To by znamenalo celkové investiční náklady ve výši 95,6 milionu EUR. Jiná část restrukturalizačního plánu však odhaduje celkové investice na částku 131 milionů EUR (443 milionů PLN). Rozdíl mezi těmito dvěma údaji není v plánu vysvětlen. Podle plánu by provedení těchto opatření během pětiletého období snížilo náklady na plavidlo o 25 %.
(187)
Plán rovněž předpokládá zavedení integrovaného systému informačních technologií, který řídí veškeré oblasti činnosti loděnice, tj. projektování, dodávky, zásoby, zpracování ocele, plánování, kontrola výroby a účetnictví.
(188)
Plán předpokládá zachování stávajícího počtu pracovníků, či jeho snížení o 650 osob. Není zřejmé, které činitele ovlivní výběr jedné z těchto dvou možností. Plán předpokládá zavedení mzdového systému založeného na pobídkách.
(189)
Co se týká jednoho z hlavních problémů loděnice, tj. vystavení výkyvům směnného kurzu a rostoucím cenám ocele, plán navrhuje začlenit do smluv valorizační doložky a přirozený hedging (vznik nákladů v měně, v níž jsou vykazovány příjmy).
(190)
Plán rovněž předpokládá, že financování lodí bude zajištěno formou zálohových plateb se zárukami vývozní úvěrové pojišťovny se zvýhodněnou prémii v porovnání s běžnou praxí v případě zdravých společností a překlenovacích úvěrů zaručených státní pokladnou.
c) Finanční restrukturalizace
(191)
Pokud jde o finanční restrukturalizaci, plán předpokládá, že stávající smlouvy budou sjednány znovu s cílem snížit očekávané ztráty. Podle plánu by restrukturalizace měla zvýšit ceny o 30 % (na úroveň panující na trhu) a zajistit dodatečné příjmy ve výši 100 milionů USD.
(192)
Provedení plánu je podmíněno poskytnutím další státní podpory v podobě kapitálového vkladu ve výši 515 milionů PLN, zrušení a restrukturalizace veřejných pohledávek v celkové výši 497 milionů PLN a uhrazení dalších možných nahromaděných a potenciálních závazků loděnice (například budoucí ztráty vyplývající ze stávajících smluv nebo soudní spory). Investor rovněž požaduje, aby stát zajistil, že vývozní úvěrová pojišťovna bude během období restrukturalizace poskytovat záruky za plnění se zvýhodněnou prémií v porovnání s její běžnou praxí v případě zdravých společností, a aby státní pokladna poskytla záruky pro provozní kapitál ve výši 297 milionů PLN.
d) Vlastní příspěvek
(193)
Co se týká vlastního příspěvku, plán zahrnuje kapitálový vklad investora ve výši 500 milionů PLN na financování investic a pokrytí předpokládaných ztrát vyplývajících ze stávajících smluv. Plán taktéž navrhuje, aby vlastní příspěvek k procesu restrukturalizace zahrnoval rovněž výnos z plánovaného prodeje majetku ve výši 50 milionů PLN a výnos z prodeje majetku, k němuž došlo po přistoupení (124,5 milionu PLN). Je možno tvrdit, že to by navýšilo vlastní příspěvek na 675 milionů PLN. V plánu restrukturalizace však investor uvádí jako vlastní příspěvek pouze částku ve výši 475 milionů PLN.
e) Finanční výhledy
(194)
Finanční výhledy vycházejí ze stálého směnného kurzu PLN ve výši 3,46 za EUR a 2,2 PLN za USD. Výhledy jsou založeny na předpokladu, že se počet plavidel postavených v roce 2012 zvýší na 21 a že investor hodlá rozšířit loďařskou činnost v loděnici: očekává se, že tržby v roce 2008 dosáhnou výše 1,2 miliardy PLN a podle předpokladů se budou trvale zvyšovat, až v roce 2012 dosáhnou výše 2,6 miliardy PLN (116 % oproti roku 2008).
8. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(195)
Ve spolupráci s externím poradcem a loděnicí Komise stanovila níže uvedenou metodiku pro posouzení snížení kapacity navrhovaného Polskem jako vyrovnávací opatření.
(196)
Aby byla vyrovnávací opatření účinná, musí být snížení kapacity dostatečné, aby bylo zajištěno, že budoucí kapacita loděnice po restrukturalizaci bude nižší než její stávající kapacita.
(197)
Komise za prvé posoudila stávající technickou kapacitu loděnice a uvedla, že montáž plavidel na skluzech představuje ve výrobním procesu loděnice jednu z překážek, kterou nelze snadno odstranit prostřednictvím externího zadávání. Podle metodiky, kterou Komise použila a kterou polské orgány nebo loděnice nezpochybnily, je kapacita vypočítána pomocí doby trvání montáže v doku a typického portfolia plavidel (jelikož montáž plavidel s různými hodnotami CGT může trvat stejně dlouho).
(198)
Výpočet stávající kapacity vzal v úvahu dobu skutečně potřebnou pro montáž (určitého typu) lodi v docích. Tato doba musí odrážet veškeré stávající nedostatky ve výrobním procesu, například nízkou produktivitu, překážky, zastaralá aktiva, neúčinný výrobní tok a problémy s pracovníky. Kromě doby montáže mohly být zohledněny pouze účinky finančních omezení vyplývajících z obtížné finanční situace loděnice. Nepravidelný přístup či žádný přístup k provoznímu kapitálu může vážně narušit výrobní proces. Jelikož se jedná o vnější činitel, který je typický pro všechny společnosti ve finančních potížích a nesouvisí s neefektivností samotné společnosti, Komise uznala, že skutečná výkonnost loděnice může být upravena za předpokladu bezproblémového přístupu k provoznímu kapitálu.
(199)
Odhad budoucí kapacity přihlížel k době pravděpodobně potřebné pro montáž (určitého typu) lodi v doku za předpokladu, že produktivita loděnice je srovnatelná s měřítkem stanoveným ostatními konkurenčními evropskými loděnicemi. Jinými slovy, je nutno vzít v úvahu účinky nezbytné modernizace zařízení a optimalizace pracovních podmínek (organizace, dodávky, pracovníci).
(200)
Modernizace je nevyhnutelná, pokud loděnice chce obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Související růst produktivity bude znamenat, že loděnice sníží vstupy a urychlí výrobu. Jelikož se zlepší různé aspekty výroby, kapacita ve smyslu schopnosti vyrobit určitý objem se zvýší. Je proto důležité uvést, že uzavření některých zařízení, například navrhované uzavření suchého doku SD I v loděnici v Gdyni, může být zcela vyrovnáno zvýšením kapacity zbývající části doku. Pokud mají být vyrovnávací opatření smysluplná, musí být snížení kapacity takové, aby kapacita loděnice na konci období restrukturalizace, tj. po provedení investic a zvýšení produktivity, byla nižší než její stávající kapacita. Pouze tímto způsobem je možno sladit dva cíle, a to dosažení dlouhodobé životaschopnosti, což vyžaduje zvýšení produktivity, a omezení případného narušení hospodářské soutěže na co nejnižší míru.
(201)
K zajištění konzistentnosti výpočtu stávající i budoucí kapacity je nutno použít stejnou sortimentní skladbu, tj. stejné typy plavidel. Alternativně je možno použít jako náhradní proměnnou „průměrné plavidlo“ (tj. průměrná hodnota CGT s přihlédnutím ke knize zakázek loděnice).
(202)
Na počátku loděnice v Gdyni uvedla, že její technická kapacita činí 540 000 CGT. Po objasnění výše uvedené metodiky a jejím odsouhlasení Komisí a loděnicí v Gdyni loděnice uvedla, že technickými předpoklady pro výpočet její stávající kapacity bez finančních omezení je dokování v délce tří měsíců se souběžnou montáží až tří plavidel v různých fázích kompletace (částečné využití polotandemové metody u velkého doku SD II), což znamená výstavbu až čtrnácti plavidel ročně. Hypotetické portfolio bylo typické pro loděnici, což potvrdila stávající kniha zakázek a prodejní strategie předložená v plánu restrukturalizace z roku 2006. Při průměrné hodnotě 27 000 CGT na plavidlo byla stávající kapacita bez finančních omezení odhadnuta na 378 000 CGT.
(203)
K přezkoumání dopadu stávajících finančních omezení na výrobní proces (tj. o kolik týdnů/měsíců se výrobní cyklus prodlouží v důsledku zpoždění dodávek kvůli nedostatečnému provoznímu kapitálu) a k posouzení, zda je závažnost těchto omezení nadhodnocena či podhodnocena, Komise porovnala tento údaj s nejlepším výsledkem v minulých letech (12 plavidel s celkem 272 000 CGT v roce 2002). Komise za prvé uvádí, že rozdíl mezi nejlepším výsledkem v roce 2002 a stávající technickou kapacitou byl částečně zapříčiněn rozdíly v knihách zakázek. Loděnice v současnosti vyrábí plavidla s vyšší hodnotou CGT. Pokud by loděnice v roce 2002 vyráběla plavidla s průměrnou hodnotou 27 000 CGT, její celkový výstup by činil 324 000 CGT. Zbývající rozdíl lze přičíst dopadu finančních omezení na výrobní proces a odpovídá dvěma plavidlům s průměrnou hodnotou CGT, tj. 14 %, což Komise považuje za přiměřený předpoklad.
(204)
Pokud jde o budoucí kapacitu loděnice, za předpokladu, že by byly využity oba doky, loděnice objasnila, že by velký dok SD II bylo možno využít pro souběžnou výstavbu a pro polotandemovou metodu výstavby, takže by bylo možno současně stavět až čtyři trupy v různých fázích kompletace. Takto by loděnice mohla postavit 18 plavidel za předpokladu dokování v délce 3 měsíců (37). Při průměrné hodnotě 27 000 CGT na plavidlo by budoucí kapacita loděnice s oběma doky činila 486 000 CGT. Budoucí kapacita loděnice po uzavření malého doku SD I bude činit 12 plavidel, tj. 324 000 CGT, za předpokladu průměrné hodnoty 27 000 CGT na plavidlo.
(205)
Na základě těchto údajů Komise zjistila, že snížení kapacity po uzavření malého doku SD I bude odpovídat přibližně 14 %. S přihlédnutím ke skutečnosti, že loděnici zůstane pouze jedno zařízení pro spuštění lodí, suchý dok SD II, a že pomocí podrobné, věrohodné analýzy finanční rovnováhy bylo prokázáno, že by jakékoli snížení kapacity suchého doku SD II kromě uzavření doku SD I ohrozilo dlouhodobou životaschopnost loděnice, Komise dospěla k předběžnému závěru, že uzavření doku SD I navrhované Polskem je postačujícím vyrovnávacím opatřením.
(206)
Společný plán restrukturalizace vypracovaný společností ISD Polska navrhoval s ohledem na přijatou obchodní strategii alternativní soubor vyrovnávacích opatření. V rámci šetření státní podpory pro gdaňskou loděnici a loděnici v Gdyni plán předpokládal tato vyrovnávací opatření: uzavření tří skluzů v gdaňské loděnici do 31. prosince 2008, pokud lze stávající výrobu v gdaňské loděnici převést na malý dok v Gdyni s ohledem na technické, organizační a právní překážky. Na schůzce dne 8. července 2008 společnost ISD Polska uvedla, že předpokládá, že práce na vybavení malého suchého doku v Gdyni neumožní uzavření skluzů před prvním pololetím roku 2009. Společný plán restrukturalizace ze září navrhuje odložit uzavření dvou skluzů do června 2009 a třetího skluzu do října 2009 (38). Kapacita loděnice bude mimoto omezena na 400 000 CGT ročně po dobu deseti let od přistoupení Polska k Evropské unii, tj. do roku 2014.
(207)
Na schůzce dne 30. září společnost ISD Polska Komisi informovala, že by jako dodatečné vyrovnávací opatření mohla dále snížit výrobu na 360 000 CGT ročně po dobu deseti let od okamžiku uzavření skluzů. Společnost ISD Polska rovněž uvedla, že by mohla uzavřít skluzy dříve, než se plánovalo v restrukturalizačním plánu ze dne 12. září, tj. skluzy B3 a B5 by mohla uzavřít do konce dubna 2009 a skluz B1 do konce srpna 2009.
(208)
Plán restrukturalizace vyhotovený společností PSC předpokládá prodej menšího doku počátkem roku 2009. Očekávaný výnos ve výši 170 milionů PLN by navýšil provozní kapitál loděnice.
9. STÁTNÍ PODPORA POSKYTNUTÁ LODĚNICI V GDYNI (STAV K ČERVNU 2008)
(209)
Podle polských orgánů obdržela loděnice v Gdyni od 1. května 2004 státní podporu uvedenou v tabulkách 1-4.
(210)
Tabulka 1 udává podporu poskytnutou v období od 1. května 2004, dne přistoupení Polska k EU, do 30. června 2007. Polsko tato opatření oznámilo dopisem ze dne 13. července 2007. Seznam zahrnuje určitá opatření popsaná v části B přílohy I rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(211)
Polsko poskytlo dodatečné vysvětlení ohledně restrukturalizace závazků podle kapitoly 5a. Polské orgány objasnily, že loděnice převedla na Operatora (39) aktiva v hodnotě nejméně 45 % hodnoty převedených závazků (40). Podle Polska se proto prvek podpory rovná 55 % nominální hodnoty závazků převedených na Operatora. Tato nominální hodnota je uvedena v tabulce 1.
(212)
Úvěry využívající záruky státní poklady uvedené v tabulce č. 1 byly poskytnuty s úrokovou sazbou rovnající se LIBOR 1M + 100 základních bodů, zatímco riziko nesplacení v době vydání záruk polské orgány odhadly na 60-70 %. Záruky státní pokladny byly uděleny oproti zajištění ve formě bianko směnky vydané loděnicí a notářské listiny, v níž loděnice souhlasila s vymáháním aktiv až do výše 120 % hodnoty záruky. Státní pokladna účtovala prémii ve výši 0,4 % zaručené částky.
(213)
Tabulka č. 1 zahrnuje rovněž úvěry udělené Korporacja Polskie Stocznie (dále jen „KPS“), které byly použity k financování požadavků loděnice na provozní kapitál. Polsko ve svých podáních ze dne 11. července 2007 a 9. ledna 2008 tvrdí, že tyto úvěry nepředstavují státní podporu, jelikož účtované úroky odpovídaly posouzení rizika konkrétního projektu, pro nějž byly úvěry určeny.
(214)
U úvěrů poskytnutých v období 2005-2007 KPS účtovala úrok v rozmezí od 9,6 % do 13,46 %, s průměrnou pevnou úrokovou sazbou ve výši 10,64 %. Účtovala rovněž jednorázový poplatek v rozmezí od 0,1 % do 0,4 %. Podle polských orgánů požadovala KPS zajištění v podobě uznání vymáhání, dohody o postoupení pohledávek, bezpodmínečného platebního příkazu, bianko směnky nebo zastavení majetku (41).
(215)
Společnost KPS byla založena v roce 2004 jako dceřiná společnost zcela ve vlastnictví Agentury pro rozvoj průmyslu s funkcí fondu rizikového kapitálu pro agenturu. Měla sloužit především jako prostředek ke konsolidaci tří velkých loděnic v Polsku, od tohoto projektu však bylo v roce 2006 upuštěno. Podle informací, jež Polsko poskytlo v roce 2006 (42), měla být KPS financována kapitálovými vklady Agentury pro rozvoj průmyslu, příspěvky formou věcného plnění (akcie v třetích společnostech) poskytnutými Agenturou pro rozvoj průmyslu a revolvingovým bankovním úvěrem zaručeným agenturou, který byl určen výhradně na podporu financování loděnic. Podle informací, jež jsou k dispozici na internetových stránkách vlády, měla KPS podporovat loďařské činnosti v Polsku rovněž emisemi obligací plně zaručených Agenturou pro rozvoj průmyslu. Dokument s názvem „Strategie pro odvětví stavby lodí (loděnice pro stavbu námořních lodí) v Polsku na období 2006-2010“ (43) skutečně potvrzuje, že KPS měla vytvořit zdroje z emisí dluhových nástrojů v hodnotě přibližně 100 milionů USD zajištěných aktivy vyhrazenými pro restrukturalizaci odvětví stavby lodí v podobě finančních prostředků, které státní pokladna převedla na Agenturu pro rozvoj průmyslu.
(216)
Tabulka 2 udává opatření, o nichž byla Komise informována po dni 13. července 2007 dopisy ze dne 6. prosince 2007 a 12. února 2008: dva úvěry od Agentury pro rozvoj průmyslu na financování provozního kapitálu (mzdy a obchodní závazky). Tabulka 2 uvádí rovněž úvěr, který poskytla KPS na základě svého rozhodnutí č. 02/11/2007, o němž byla Komise informována dopisem ze dne 9. ledna 2008 (44); Komise však nemá žádné podrobné informace o výši a době trvání tohoto úvěru. KPS účtovala úrok ve výši 10,5 % a jednorázový poplatek ve výši 0,1 %.
(217)
Vzhledem k obtížné finanční situaci loděnice nemůže Komise vyloučit, že loděnici v Gdyni byla poskytnuta další státní podpora obdobné povahy.
(218)
V tabulce 3 jsou uvedeny nesplacené veřejné pohledávky loděnice v Gdyni ke dni 30. září 2007. Tyto informace poskytlo Polsko dne 9. ledna 2008. Polsko v tomto dopise potvrdilo, že loděnice v Gdyni nehradí pravidelně své veřejné pohledávky. Loděnice splácela své dluhy vůči správě státního zabezpečení (ZUS), jakmile byly tyto závazky splatné, pokud jí to dovolila její finanční situace.
(219)
Podle přílohy 1 dopisu Polska ze dne 9. ledna 2008 činily neuhrazené závazky vůči příslušným veřejným subjektům ke dni 1. května 2004 přibližně 254 milionů PLN. V období od 1. května 2005 do 30. září 2007 vznikly nové závazky ve výši přibližně 362 milionů PLN. Během této doby loděnice v Gdyni splatila zhruba 194 milionů PLN (45). Ke dni 30. září 2007 činily neuhrazené závazky přibližně 423 milionů PLN.
(220)
Loděnice v Gdyni plánovala splacení přinejmenším části neuhrazených závazků z výnosu kapitálového vkladu ve výši 515 milionů PLN provedeného státní pokladnou, který byl podmíněn vkladem kapitálu soukromého investora, jenž bude vybrán ve výše popsaném privatizačním procesu.
(221)
Po přistoupení Polska k EU loděnice v Gdyni obdržela určitou podporu, o níž Polsko usuzuje, že „byla poskytnuta k jiným účelům než na restrukturalizaci“ (tabulka 4). Jednalo se o státní podporu na výzkum a vývoj a vzdělávání v celkové výši 412 000 PLN.
(222)
Loděnice v Gdyni obdržela kromě podpory uvedené v tabulkách 1-4 rovněž další podporu.
(223)
Za prvé, v dopise ze dne 11. července 2007 (46) Polsko oznámilo soubor opatření označených jako „opatření, která mají být provedena […] v období od 1. července 2007 do konce procesu restrukturalizace“.
(224)
Komise především podotýká, že tato opatření zahrnují možný odpis úroků narostlých v období od 1. července 2003 do 15. března 2005 u veřejných pohledávek restrukturovaných podle kapitoly 5a v celkové výši 6 905 304 PLN. Podle Polska je otázka, zda by tyto úroky měly být odepsány, předmětem sporu u vnitrostátních soudů mezi loděnicí v Gdyni a příslušnými polskými orgány. Jelikož tyto úroky souvisí s hlavními pohledávkami restrukturovanými podle kapitoly 5a, které jsou uvedeny v tabulce 1, Komise se domnívá, že zrušení těchto úroků představuje rovněž státní podporu až do plné výše (47), a vztahuje se na ně toto rozhodnutí.
(225)
Komise rovněž poznamenává, že tato tabulka obsahuje řadu opatření, která se skládají z odkladu platby nebo odpisu veřejných pohledávek. Není zřejmé, nakolik se tato opatření překrývají s veřejnými pohledávkami uvedenými v příloze 1 dopisu Polska ze dne 9. ledna 2008 (shrnutými v tabulce 3).
(226)
Co je nejdůležitější, loděnice v Gdyni využívala záruky za plnění vydávané vývozní úvěrovou pojišťovnou (dále jen „záruky za zálohové platby“ nebo „záruky vývozní úvěrové pojišťovny“). Díky těmto zárukám byla od 1. května 2004 financována výstavba prakticky všech lodí. Loděnice v Gdyni obdržela v období od 1. května 2004 do 12. června 2008 celkem 108 záruk v celkové hodnotě 3 095 529 638 PLN pro plavidla postavená v Gdyni (nikoli v gdaňské loděnici, která byla dříve dceřinou společností loděnice v Gdyni) (48). Ve svém podání ze dne 11. července 2007 Polsko Komisi informovalo, že vývozní úvěrová pojišťovna bude až do konce roku 2008 nadále vydávat záruky pro loděnici v Gdyni.
(227)
Společným znakem tohoto odvětví je, že loděnice obvykle nemají dostatečný provozní kapitál na stavbu lodí a spoléhají na financování z vnějších zdrojů, ať už prostřednictvím půjček (tzv. úvěry na výrobu), nebo zálohových plateb od majitelů lodí, jejichž prostřednictvím je výroba financována. Majitelé lodí obvykle hradí 80 % ceny předem ve splátkách, které se časově shodují s určitými rozhodujícími fázemi výstavby, a zbývajících 20 % je hrazeno při dodání. Účast majitelů lodí na financování výstavby je proto zásadní. Úlohou záruk vývozní úvěrové pojišťovny pro loděnici v Gdyni bylo zajistit zálohové platby majitelů lodí proti riziku nedodání lodě ze strany loděnice.
(228)
Z různých podání Polska o fungování záručního systému vývozní úvěrové pojišťovny (49) vyplývá, že tyto záruky byly loděnici v Gdyni poskytovány takto. Za prvé byla s majitelem lodi podepsána smlouva, která byla obvykle podmíněna tím, že loděnice ve stanovené lhůtě prokáže, že se za financování výroby zaručí vývozní úvěrová pojišťovna. Vývozní úvěrová pojišťovna vydala rozhodnutí za tím účelem, že zajistí financování celé lodi zaručením zálohových plateb. V následných individuálních dohodách vývozní úvěrová pojišťovna aktivovala záruku za každou jednotlivou zálohovou platbu (obvykle čtyři). Celková účast vývozní úvěrové pojišťovny na možném nedodání lodi loděnicí obvykle činí 80 % kupní ceny, což odpovídá celkovým zálohovým platbám uhrazeným majitelem lodi před dodáním. Tato celková účast je známá, když vývozní úvěrová pojišťovna vydává rozhodnutí o zajištění financování lodi majitelem lodi. Platnost záruky skončí při dodání lodi.
(229)
Činnosti vývozní úvěrové pojišťovny se liší (50) a lze je v zásadě rozdělit na komerční část podnikání a činnost prováděnou jménem státní pokladny či zaručenou státní pokladnou. Posledně uvedená činnost je vykonávána prostřednictvím odděleného bankovního účtu, „Interes Narodowy“. Záruky vztahující se na loděnici v Gdyni spadají do činnosti zaručené státní pokladnou.
(230)
Podle informací poskytnutých Polskem byly záruky vývozní úvěrové pojišťovny za zálohové platby pro loděnici v Gdyni poskytovány za poplatek, který se lišil podle hodnoty záruky. Poplatek činil 2 % ročně u záruk nižších než 35 milionů PLN a 1 % ročně u záruk vyšších než 35 milionů PLN. Jako zajištění vývozní úvěrová pojišťovna požaduje převod vlastnictví lodi, lodi nacházející se ve výstavbě nebo materiálu. Stejné podmínky by měly platit pro záruky vývozní úvěrové pojišťovny poskytované do konce období restrukturalizace, tj. do roku 2012.
(231)
Komise poznamenává, že dne 3. června 2008 Polsko přijalo rozhodnutí o poskytnutí dalšího kapitálového vkladu loděnici v Gdyni ve výši 515 milionů PLN.
(232)
Z tabulek 1-4 a výše uvedených informací vyplývá, že od 1. května 2004 měla loděnice v Gdyni prospěch z podpory v celkové nominální hodnotě ve výši 5 018 862 443 PLN (přibližně 1 434 milionů EUR).
Tabulka 1
Státní podpora poskytnutá loděnici v Gdyni v období od 1. května 2004 do 30. června 2007 podle informací poskytnutých polskými orgány
Č. pol.
Orgán poskytující podporu
Nástroj podpory
Právní základ
Č. rozhodnutí nebo smlouvy
Datum udělení podpory
Datum účinnosti
Doba poskytování podpory
Nominální hodnota podpory
(v PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
1.
Státní pokladna
Záruka - plavidlo č. 8276/1
Zákon ze dne 8. května 1997 o zárukách vydávaných státní pokladnou a některými právnickými osobami (Dz. U. 2003/174, bod 1689, ve znění pozdějších předpisů)
Nařízení vlády č. 198/2004 ze dne 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
Do 30.3.2006
75 000 000,00
2.
Státní pokladna
Záruka - plavidlo č. 8276/2
Nařízení vlády č. 198/2004 ze dne 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
Do 11.12.2006
75 000 000,00
3.
Státní pokladna
Záruka - plavidla č. 8245/1-4
Nařízení vlády č. 213/2004 ze dne 7.9.2004
7.9.2004
17.9.2004
Do 27.2.2007
82 531 200,00
4.
Státní pokladna
Záruka - plavidla č. 8148/11 a 8184/14-17
Nařízení vlády č. 222/2004 ze dne 21.9.2004
21.9.2004
1.10.2004
Do 15.1.2008
147 662 619,46
5.
Maršálek Pomořanského vojvodství
Odpis
Zákon ze dne 30.10.2002
Rozhodnutí č. UPP/11/3/2005 předsedy Agentury pro rozvoj průmyslu ze dne 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Jednorázový odpis
600 568,04 (51)
6.
Státní fond pro rehabilitaci osob s omezenou pracovní schopností
Odpis
Rozhodnutí č. UPP/11/3/2005 předsedy Agentury pro rozvoj průmyslu ze dne 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Jednorázový odpis
5 331 071,54 (51)
7.
Pomořanské vojvodství
Odpis
Rozhodnutí č. UPP/11/3/2005 předsedy Agentury pro rozvoj průmyslu ze dne 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Jednorázový odpis
2 414 962,11 (51)
8.
ZUS
Odpis
Rozhodnutí č. UPP/11/3/2005 předsedy Agentury pro rozvoj průmyslu ze dne 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Jednorázový odpis
23 048 186,93 (51)
9.
Agentura pro rozvoj průmyslu
Kapitálový vklad
§ 56, zákon o privatizaci (Dz. U. 2002/171, bod 1397, ve znění pozdějších předpisů)
Smlouva (notářská listina Rep. A No 3255/2005)
23.6.2005
27.6.2005
Jednotlivý vklad kapitálu
40 000 000,00
10.
Sdružení obcí
Ujednání o uhrazení ve splátkách
Zákon ze dne 30.10.2002
Č. 200364/1/ZR -smlouva o restrukturalizaci ze dne 22.11.2004
22.11.2004
Měsíční splátky hrazené od 31.12.2004 do 28.2.2006
Jedna transakce
419 543,25
11.
Státní pokladna
Záruka za plnění pro plavidla: 8184/21-25
Zákon ze dne 8. května 1997 o zárukách vydávaných státní pokladnou a některými právnickými osobami (Dz. U. 2003/174, bod 1689, ve znění pozdějších předpisů)
Nařízení vlády č. 93/2005
12.4.2005
12.9.2007
Do 31.12.2007
97 098 200,00
12.
KPS
Úvěr
Činnost KPS podle jejích stanov
Úvěrová smlouva č. 01/02/2005
10.2.2005
10.2.2005
8.3.2005
7 500 000,00
13.
KPS
Úvěr
Činnost KPS podle jejích stanov
Úvěrová smlouva č. 02/04/2005
12.4.2005
20.4.2005
5.5.2005
7 500 000,00
14.
KPS
Úvěr
Činnost KPS podle jejích stanov
Úvěrová smlouva č. 04/09/2005
21.9.2005
31.10.2005
4.1.2006
14 500 000,00
15.
KPS
Úvěr
Činnost KPS podle jejích stanov
Úvěrová smlouva č. 02/07/2006
24.7.2006
3.8.2006
29.11.2006
10 000 000,00
16.
KPS
Úvěr
Činnost KPS podle jejích stanov
Úvěrová smlouva č. 01/04/2006
21.4.2006
26.4.2006
30.7.2007
4 000 000,00
17.
KPS
Úvěr
Činnost KPS podle jejích stanov
Úvěrová smlouva č. 01/12/2006
5.12.2006
5.12.2006
7.2.2006
5 500 000,00
11.12.2006
2 300 000,00
18.
KPS
Úvěr
Činnost KPS podle jejích stanov
Úvěrová smlouva č. 01/03/2007
20.3.2007
20.3.2007
20.9.2007
6 200 000,00
29.3.2007
2 000 000,00
23.4.2007
5 800 000,00
19.
ZUS
Ujednání o uhrazení ve splátkách
Žádost dlužníka
Oficiálně dosud neuděleno, avšak provedeno v praxi
Ve splátkách do konce roku 2008
Ve splátkách do konce roku 2008
34 272 360,17
Celkem
648 678 711,50
Tabulka 2
Další státní podpora poskytnutá loděnici v Gdyni v období od 1. června 2007 do 15. července 2008 podle informací polských orgánů (v PLN)
Č.
Orgán poskytující podporu
Nástroj podpory
Právní základ
Č. rozhodnutí nebo smlouvy
Datum udělení podpory
Datum účinnosti
Doba poskytování podpory
Nominální hodnota podpory
v (PLN)
20.
Agentura pro rozvoj průmyslu
Úvěr
§ 56, zákon o privatizaci (Dz. U. 2002/171, bod 1397, ve znění pozdějších předpisů)
Úvěrová smlouva č. OPP/11/07
4.12.2007
Ve dvou splátkách:
5.12.2007
4.1.2008
Nejdéle do 31.5.2008
40 000 000
21.
Agentura pro rozvoj průmyslu
Úvěr
5.2.2008
54 000 000
22.
KPS
Úvěr
Činnost KPS podle jejích stanov
Úvěrová smlouva č. 02.11.2007
?
Tabulka 3
Veřejné pohledávky neuhrazené ke dni 30. září 2007 podle informací poskytnutých polskými orgány (v PLN)
Orgán poskytující podporu
Dotčené pohledávky
Dlužná částka ke dni 30. září 2007
v (PLN)
23.
ZUS
Odklad prémií, uhrazení ve splátkách
květen 2004-září 2007
356 708 912
24.
Státní fond pro rehabilitaci osob s omezenou pracovní schopností
Odklad prémií, uhrazení ve splátkách
květen 2004-září 2007
12 192 821
25.
Město Gdaňsk
Odklad daně z nemovitostí, uhrazení ve splátkách
květen 2004-září 2007
50 872 523
26.
Město Gdaňsk
Odklad poplatku za užívání půdy, uhrazení ve splátkách
2005-2007
2 859 684
27.
Maršálek Pomořanského vojvodství
Odklad poplatku za poškození životního prostředí, uhrazení ve splátkách
květen 2004-září 2007
361 781
Celkem
422 995 722
Tabulka 4
Státní podpora pro loděnici v Gdyni poskytnutá za jiným účelem než na restrukturalizaci podle informací polských orgánů (v PLN)
Č.
Orgán poskytující podporu
Nástroj podpory
Účel
Právní základ
Č. rozhodnutí nebo smlouvy
Datum udělení podpory
Datum účinnosti
Doba poskytování podpory
Nominální hodnota podpory
v (PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
28.
Agentura pro rozvoj průmyslu
Grant
VaV
Část projektu INTERREG IIIC - 2005 zákon o rozpočtu ze dne 22.12.2004, Dz. U. č. 278 ze dne 29.12.2004, bod 2755
Platební poukázka č. 05/ERR/2006
30.5.2006
30.5.2006
Jednorázová dotace
1 322,19
29.
Ministerstvo školství a výzkumu
Grant
Nařízení předsedy Státního výboru pro vědecký výzkum ze dne 30.11.2001 (Dz. U. č. 146, bod 1642, ve znění pozdějších předpisů)
Projekt EU G3RD-CT-2002-00822-FASTPOD
26.6.2006
26.6.2006
Jednorázová dotace
49 571,98
30.
Ministerstvo školství a výzkumu
Grant
Rozhodnutí č. 03797/C.ZR6-6/2005
12.12.2005
20.11.2006
Projekt bude prováděn do 31.1.2009
279 825,51
31.
Ministr pro vědu a vysokoškolské vzdělávání
Grant
Zákon o financování vědy ze dne 8.10.2004 (Dz. U. č. 238, bod 2390, ve znění pozdějších předpisů)
Rozhodnutí č. 03858/C.ZR8-6/2006
1.9.2006
20.11.2006
Projekt bude prováděn do 31.3.2009
36 509,45
32.
Ministr pro vědu a vysokoškolské vzdělávání
Grant
VaV
Zákon o Státním výboru pro vědecký výzkum ze dne 12.1.1991 (Dz. U. č. 33 z roku 2001, bod 389)
Rozhodnutí č. 960/E-594/SPB/5.PR UE/DZ 29/2003-2005
31.1.2003
30.6.2005
30.6.2005
37 906,00
33.
Polská agentura pro rozvoj podnikání
Grant
Nařízení ministra hospodářství a práce ze dne 16.9.2004 o poskytnutí finanční podpory Polskem (Agentura pro rozvoj průmyslu) jako součást odvětvového operačního programu Lidské zdroje na období 2004-2006 (Dz. U. 2007, bod 2115)
Smlouva č. 30/2006/efs/gdy vzdělávání financované z ESF ze dne 20.1.2006
2.2.2006
25.5.2006
Jednorázová dotace
4 253,02
34.
Polská agentura pro rozvoj podnikání
Grant
Nařízení ministra hospodářství a práce ze dne 16.9.2004 o poskytnutí finanční podpory Polskem (Agentura pro rozvoj průmyslu) jako součást odvětvového operačního programu Lidské zdroje na období 2004-2006 (Dz. U. 2007, bod 2115)
Smlouva č. WSAiB/039
1.2.2007
13.3.2007
Jednorázová dotace
2 209,94
Celkem
411 598,09
III. POSOUZENÍ
1. PRAVOMOCI KOMISE
(233)
Bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení stanoví tzv. prozatímní mechanismus. Představuje právní rámec pro posouzení režimů podpory a jednotlivých opatření podpory provedených v novém členském státě přede dnem jeho přistoupení k EU, které jsou nadále použitelné po přistoupení.
(234)
Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a po přistoupení nejsou použitelná, nemůže Komise posoudit na základě prozatímního mechanismu ani řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
(235)
Na druhou stranu opatření, která byla provedena až po přistoupení, posoudí Komise jako oznámenou podporu nebo jako protiprávní podporu na základě řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
(236)
K zjištění data, k němuž bylo určité opatření provedeno, je příslušným kritériem právně závazný akt, jímž se příslušný vnitrostátní orgán zavazuje k poskytnutí podpory (52). To, zda je správní akt právně závazný, je věcí vnitrostátního práva. Komise však musí (zejména ve sporných případech) být s to přezkoumat tyto správní akty a na základě jejich formy a obsahu posoudit, zda mohou na straně příjemců vést k oprávněným očekáváním, která jsou vymahatelná u polského soudu. Tato schopnost přezkoumat vnitrostátní správní akty je nezbytná pro výkon výlučné pravomoci Komise schvalovat výjimky z obecného zákazu státní podpory s ohledem na opatření, jež Polsko provedlo po 1. květnu 2004.
(237)
Opatření je použitelné po přistoupení, pokud bylo provedeno před přistoupením, avšak po přistoupení vede k poskytnutí další podpory nebo zvýšení částky již udělené podpory, tj. pokud přesná hospodářská účast státu není známa v okamžiku udělení podpory, ani v okamžiku přistoupení.
(238)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise na základě informací předložených Polskem dospěla k závěru, že řada opatření oznámených dne 29. dubna 2004 ve skutečnosti představovala novou podporu, jež má být udělena po 1. květnu 2004, dni přistoupení Polska k EU. Připomínky, které předložilo Polsko a třetí strany po zahájení vyšetřovacího řízení, nevedly Komisi ke změně jejího závěru. Komise se zejména domnívá, že je oprávněna posoudit, zda jsou opatření uvedená v části B přílohy I rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení slučitelná se společným trhem. Komise nicméně podotýká, že od některých těchto opatření bylo upuštěno (opatření 33 a 34 v části B přílohy I rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení).
(239)
Komise níže objasní důvody, proč nemůže přijmout tvrzení předložená Polskem a zúčastněnými stranami.
a) Restrukturalizace veřejných pohledávek podle kapitoly 5a
(240)
Komise souhlasí s příjemcem podpory, že událostí, která vedla k částečnému odpisu veřejných pohledávek podle kapitoly 5a, bylo přijetí rozhodnutí o restrukturalizaci předsedou Agentury pro rozvoj průmyslu. Komise však nemůže uznat tvrzení, že toto rozhodnutí bylo přijato dne 19. dubna 2004, tj. před přistoupením. Komise objasnila důvody tohoto postoje v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a Polsko ani příjemce nepředložili žádná další tvrzení. Komise znovu opakuje, že rozhodnutí ze dne 19. dubna pouze schválilo plán restrukturalizace z roku 2004 a nerestrukturovalo veřejné pohledávky podle kapitoly 5a. Předseda Agentury pro rozvoj průmyslu nemohl vydat rozhodnutí o restrukturalizaci před přistoupením, jelikož neměl (jak požaduje kapitola 5a) souhlas všech veřejných věřitelů podílejících se na restrukturalizaci a Operatora, společnosti řídící restrukturalizační činnost (53). Komise podotýká, že předseda Agentury pro rozvoj průmyslu uznal tuto skutečnost, když ve svém rozhodnutí ze dne 19. dubna 2004 zmínil, že k dokončení restrukturalizace podle kapitoly 5a je nezbytné další rozhodnutí, a když nakonec rozhodnutí o restrukturalizaci vydal dne 4. ledna 2005, tj. po přistoupení.
(241)
Komise nemůže uznat tvrzení příjemce, že souhlas všech veřejných věřitelů podílejících se na restrukturalizaci svých pohledávek za loděnicí v Gdyni podle kapitoly 5a představoval právně závazný akt, jak vyžaduje rozsudek ve věci Fleuren Compost. Příjemce podpory v zásadě tvrdil, že kapitola 5a nepředstavuje lex specialis ve vztahu k ostatním zákonům povolujícím restrukturalizaci veřejných pohledávek a že úlohou předsedy Agentury pro rozvoj průmyslu bylo řídit a usnadnit proces restrukturalizace, nikoli nahradit dotyčné orgány, které jsou příslušné pro konkrétní pohledávky. Komise podotýká, že tento výklad polského zákona je v rozporu se všemi dosavadními podáními Polska a s textem a logikou samotné kapitoly 5a. Je pravdou, že (jak tvrdí příjemce) zákon ze dne 30. října 2002„nezakazuje orgánům provádějícím restrukturalizaci, aby vydaly jakákoli rozhodnutí o odpisech, jestliže to umožňují obecné předpisy“. Pokud tak však učiní, tyto pohledávky již nespadají do oblasti působnosti kapitoly 5a se všemi výhodami s tím spojenými, které příjemce sám vypočítal následovně: způsobilost pro úvěr od Agentury pro rozvoj průmyslu, pozastavení probíhajících řízení o vymáhání pohledávky, zproštění od úpadku a to, že u dlužných částek nenarůstají úroky.
(242)
Komise nemůže uznat tvrzení příjemce, že u pohledávek restrukturovaných podle kapitoly 5a ode dne 30. června 2006 nenarostly žádné úroky. Tento výklad polského práva Polsko odmítlo. Polsko mimoto oznámilo jako novou podporu plánovaný (částečný) odpis úroků narostlých po dni 30. června 2006, takže je zřejmé, že tyto úroky skutečně naběhly.
b) Opatření 28-34 v části B přílohy I rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(243)
Komise nemůže uznat tvrzení Polska, že tato podpora byla fakticky udělena na základě skutečnosti, že všechny příslušné orgány poskytující podporu učinily na zasedání pracovní skupiny vlády pro restrukturalizaci loděnic v Polsku (tým pro odvětví stavby lodí) ústní prohlášení. Tato prohlášení (byla-li vůbec učiněna) byla čistě ústní a jednoznačně byla nutná další prováděcí opatření, aby mohla vzniknout oprávněná očekávání podle polského práva.
c) Kapitálový vklad Agentury pro rozvoj průmyslu
(244)
Tvrzení příjemce, že podpora byla udělena před přistoupením, jelikož před tímto dnem byla známá přesná hospodářská účast, pramení z nepochopení bodu 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení. Aby bylo opatření způsobilé jako dřívější podpora, musí splňovat dva požadavky: musí být provedeno před přistoupením (což se rovná právně závaznému rozhodnutí příslušného orgánu poskytujícího podporu) a „nesmí být použitelné po přistoupení“. Toto jsou dvě zvláštní a kumulativní podmínky. Tvrzení příjemce, že hospodářská účast státu byla známá před přistoupením, se vztahuje na druhý z těchto požadavků, a nikoli na okamžik, k němuž byla podpora poskytnuta.
(245)
Komise nemůže přijmout tvrzení Polska, že požadavek na registraci úpisu nových akcií do šesti měsíců byl čistě formální. Komise podotýká, že ve skutečnosti byla po uplynutí šestiměsíční lhůty nezbytná dvě zvláštní nová rozhodnutí: nové usnesení valné hromady o navýšení kapitálu a o samotném úpisu akcií. Zdá se, podle polského obchodního práva se nárok společnosti na kapitálový vklad stává účinným ke dni, kdy bylo přijato rozhodnutí o navýšení kapitálu (tj. první rozhodnutí ze dne 17. února 2004). Registrace má význam pro vnější kontakty společnosti, nikoli pro vztahy s akcionáři. Neexistence registrace však má právní účinky rovněž na vztahy mezi společností a jejími akcionáři: nedojde-li k registraci do šesti měsíců, platnost usnesení o navýšení kapitálu společnosti skončí a kapitálový vklad nelze provést. V tomto případě je k navýšení kapitálu společnosti nutné nové usnesení akcionářů. Takovéto usnesení bylo valnou hromadou skutečně přijato dne 4. března 2005. Avšak skutečnost, že usnesení nebylo přijato jednomyslně (tři významní akcionáři vznesli námitky), prokazuje, že toto usnesení nelze považovat za pouze formální požadavek. Komise rovněž poznamenává, že kapitál byl nakonec upsán Agenturou pro rozvoj průmyslu, nikoli státní pokladnou. Usnesení ze dne 17. února 2004 nelze proto považovat za konečné závazné rozhodnutí o udělení podpory formou kapitálového vkladu, jenž byl uveden jako opatření 32 v části B přílohy I rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(246)
Komise rovněž uvádí, že Polsko ani příjemce podpory nezpochybnili její závěr, že opatření 19-27 v části B přílohy I rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení představují novou podporu, spadají tudíž do působnosti Komise podle článku 88 Smlouvy o ES.
2. STÁTNÍ PODPORA VE SMYSLU ČL. 87 ODST. 1 SMLOUVY O ES
2.1 Existence státní podpory
(247)
Čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.
(248)
Komise uvádí, že veškerá podpora popsaná v 209. až 232. bodě odůvodnění byla poskytnuta státem nebo ze státních prostředků a vzhledem k tomu, že byla udělena jednomu konkrétnímu podniku, je selektivní.
(249)
Loděnice v Gdyni je jednou z největších evropských loděnic a na trhu kontejnerových plavidel aktivně soutěží s loděnicemi zejména v Německu a Dánsku, jak potvrdilo Polsko a příjemce podpory a jak poznamenalo Dánsko a dánský svaz pro námořní dopravu v připomínkách k rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Na kontejnerová plavidla na konci roku 2006 připadalo 26 % knih zakázek evropských loděnic (54).
(250)
Zdá se, že loděnice v Gdyni je jedinou loděnicí v EU, která vyrábí určitý druh plavidel typu ro-ro: velké lodě pro přepravu automobilů. Tato specializace však neznamená, že se loděnice v Gdyni neúčastní hospodářské soutěže (přinejmenším potenciálně) s ostatními loděnicemi v EU. Komise poznamenává, že na straně nabídky existuje vysoký stupeň zastupitelnosti, přinejmenším v segmentu nákladních lodí (55), ačkoli vzhledem ke struktuře poptávky po různých kategoriích nákladních lodí tato plavidla nepatří na jeden trh.
(251)
To znamená, že se ostatní loděnice v EU nemusí při zahájení výroby lodí pro přepravu automobilů potýkat s významnými překážkami, přinejmenším s překážkami technologické povahy (výrobní zařízení, know-how atd.). Trvalé dotování loděnice v Gdyni, které jí umožnilo uzavírat smlouvy bez plného ocenění rizik a odškodnění za tato rizika, mohlo pro ostatní loděnice představovat významnou překážku vstupu na trh lodí pro přepravu automobilů.
(252)
Komise podotýká, že loděnice v Gdyni působí rovněž v jiných segmentech nákladních lodí a nabízí produkty jako víceúčelová plavidla, lodě pro přepravu zkapalněných směsí plynných uhlovodíků, tankery pro přepravu výrobků a chemických látek a lodě přepravující volně ložený náklad. Například tankery pro přepravu výrobků a chemických látek představovaly na konci roku 2006 přibližně 8 % knih zakázek evropských loděnic (56). V těchto segmentech působí zejména loděnice v Německu a Rumunsku.
(253)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že státní podpora poskytnuta loděnicí v Gdyni ovlivnila obchod mezi členskými státy.
(254)
Komise musí rovněž určit, zda opatření provedená ve prospěch loděnice v Gdyni jí udělila nepatřičnou výhodu, a tím narušila nebo mohla narušit hospodářskou soutěž. Komise poznamenává, že polské orgány nezpochybnily hodnocení opatření, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, jako státní podpory s výjimkou úvěrů poskytnutých KPS a záruk vydávaných vývozní úvěrovou pojišťovnou, které podle názoru polských orgánů splňují zásadu investora v tržním hospodářství.
(255)
Komise níže objasní, proč zastává názor, že soustavné nevymáhání veřejných pohledávek nesplňuje kritérium věřitele v tržním hospodářství. Komise poté podrobně posoudí opatření, která Polsko zpochybnilo. Komise nakonec posoudí okolnosti, za nichž byla opatření, jichž se týká toto rozhodnutí, provedena a jejich dopad na hospodářskou soutěž.
a) Soustavné nevymáhání veřejných pohledávek
(256)
Zásada, že soustavné nevymáhání veřejných pohledávek může samo o sobě představovat státní podporu, je stanovena v judikatuře (57). Z informací, které předložily polské orgány (58), jednoznačně vyplývá, že loděnice v Gdyni má značné nedoplatky vůči veřejným subjektům, které pocházejí z roku 2004. Loděnice splácela veřejné pohledávky pouze nepravidelně a její nesplacený dluh byl trvale odkládán, se vší pravděpodobností bez jakéhokoli oficiálního rozhodnutí na straně příslušných veřejných věřitelů, nebo se na něj vztahovaly splátkové kalendáře. Polsko objasnilo, že příjemce podpory zamýšlel splatit neuhrazené veřejné pohledávky ke dni 30. září 2007 (celkem 443 milionů PLN) pomocí kapitálového vkladu státní pokladny po privatizaci loděnice. Jelikož se jednalo o nejistou událost s nejistým načasováním, z úmyslu loděnice vyplývá, že v praxi byly veřejné pohledávky odkládány na neurčitou nebo neupřesněnou dobu a byly spláceny pouze příležitostně, jak to umožňoval peněžní tok loděnice. Komise se domnívá, že by žádný investor v tržním hospodářství nepřijal takovýto neomezený odklad splacení svých pohledávek, který by závisel na nejisté události privatizace a rekapitalizace ze strany státu (to představuje státní podporu, jejíž zákonnost a slučitelnost s jednotným trhem je sporná). Mimoto neexistuje žádný náznak, že příslušní veřejní věřitelé podnikli jakékoli kroky k vymáhání svých veřejných pohledávek od loděnice v Gdyni, zejména prostřednictvím řízení o vymáhání pohledávky nebo na základě úpadkového zákona. Komise proto vyvozuje závěr, že soustavné nevymáhání veřejných pohledávek představuje výhodu, kterou by příjemce nezískal od věřitele v tržním hospodářství, představuje proto státní podporu podobnou (bezúročnému) úvěru.
b) Opatření, o nichž se Polsko domnívá, že splňují kritérium soukromého investora
(257)
Komise nemůže přijmout tvrzení Polska, že podpora ve formě úvěrů na provozní kapitál nezahrnuje státní podporu. Komise podotýká, že úroková sazba, kterou KPS účtovala, byla přibližně o 400 základních bodů vyšší než referenční sazba. Komise rovněž podotýká, že se loděnice v Gdyni řadu let nacházela ve velmi obtížné finanční situaci, kdy její závazky značně přesahovaly její aktiva. Loděnice v Gdyni nebyla s to získat žádné jiné financování výroby z vnějších zdrojů. Její provozní kapitál byl financován zálohovými platbami, jež byly plně kryty zárukami vývozní úvěrové pojišťovny, úvěry plně krytými zárukami státní pokladny a úvěry KPS. Nelze proto mít za to, že úroková sazba účtovaná KPS odráží náležitě související riziko. Ačkoli KPS požadovala zajištění, jeho hodnota je sporná; je nutno mít na paměti, že vývozní úvěrová pojišťovna a státní pokladna požadovaly podobné zajištění a vzhledem k poměru pasiv a aktiv loděnice v Gdyni je nepravděpodobné, že by se KPS podařilo jako zajištění získat prvořadé pohledávky za aktivy loděnice. Polsko každopádně neposkytlo podrobné informace, které by Komisi umožnily posoudit skutečnou hodnotu požadovaného zajištění.
(258)
Mimoto neexistuje žádný rozdíl mezi úvěry poskytnutými KPS a úvěry poskytnutými Agenturou pro rozvoj průmyslu, kterou vlastní KPS. Obtížně lze současně tvrdit, jak to učinilo Polsko, že úvěry poskytnuté Agenturou pro rozvoj průmyslu představují státní podporu, zatímco úvěry poskytnuté její dceřinou společností, KPS, splňují požadavky zásady investora v tržním hospodářství.
(259)
Komise podotýká, že společnost KPS byla založena jako fond ovládaný státem s cílem veřejné politiky a její financování bylo zcela poskytnuto nebo zaručeno státem prostřednictvím Agentury pro rozvoj průmyslu. Podle dokumentu „Strategie pro odvětví stavby lodí (loděnice pro stavbu námořních lodí) v Polsku na období 2006-2010“ byla KPS „založena s cílem organizovat financování výroby loděnic, dokud nebudou loděnice převzaty soukromými investory“. Strategie, jejíž cíle nejsou pouze hospodářské, nýbrž rovněž sociální a makroekonomické (59), poskytuje KPS spolu s Agenturou pro rozvoj průmyslu, státní pokladnou a ostatními příslušnými veřejnými subjekty řadu pravomocí. Finanční vazby KPS na Agenturu pro rozvoj průmyslu a státní pokladnu jsou zřejmé a KPS působí spíše jako prostředek pro převod aktiv vyčleněných ve státním rozpočtu pro loděnice v Polsku, včetně loděnice v Gdyni.
(260)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že KPS nejednala jako investor v tržním hospodářství, když loděnici v Gdyni poskytla úvěry na provozní kapitál. Tyto úvěry, uvedené v 158. bodě odůvodnění v tabulkách 1 a 2, proto představují státní podporu.
(261)
Ve svých připomínkách po přijetí rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Polsko uvedlo, že záruky, které vývozní úvěrová pojišťovna poskytla loděnici v Gdyni, nepředstavují státní podporu. Komise nemůže toto tvrzení přijmout.
(262)
Komise za prvé připomíná, že záruky vývozní úvěrové pojišťovny za zálohové platby jsou zaručeny státní pokladnou a že související transakce jsou zaznamenávány na zvláštním bankovním účtu s názvem „Interes Narodowy“. Pokud by tento účet neobsahoval dostatečné finanční prostředky, může vývozní úvěrová pojišťovna čerpat úvěry ze státní pokladny nebo využít úvěrové záruky státní pokladny.
(263)
Komise za druhé připomíná své rozhodnutí ze dne 18. července 2007 ve věci N 105/07 (60), v němž jako režim nezahrnující státní podporu schválila režim, podle něhož vývozní úvěrová pojišťovna uskutečňuje program pojištění vývozních úvěrů zaručených státní pokladnou. Tento režim v současnosti zahrnuje druh záruk za plnění, jež jsou loděnici v Gdyni poskytovány v posledních několika letech. Komise podotýká, že tento režim výslovně vylučuje (61) podniky ve finančních potížích ve smyslu pokynů pro státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Hlavním znakem režimu je to, že záruční prémie jsou stanoveny na základě posouzení rizik. Například záruční prémie pro společnost patřící do nejvyšší rizikové kategorie odpovídá […] % p.a. v případě záruk trvajících po dobu kratší než dva roky a […] % p.a. v případě záruk delších než dva roky. Základní prémie činí […] % p.a. Pro srovnání, záruky pro loděnici v Gdyni poskytovala vývozní úvěrová pojišťovna s prémií ve výši 2 % p.a., pokud byla záruka nižší než 35 milionů PLN, a s prémií ve výši 1 % p.a., jestliže záruka překračovala tuto částku.
(264)
Je proto zřejmé, že loděnice v Gdyni není způsobilá pro záruky, na něž se vztahoval výše popsaný režim, který Komise schválila jako režim neobsahující podporu. Záruky poskytnuté loděnici v Gdyni proto zahrnují podporu.
(265)
Mimoto je zjevné, že záruční prémie účtovaná loděnici v Gdyni je mnohem nižší než základní prémie používaná u záruk pro zdravé společnosti a několikrát nižší než prémie účtovaná vysoce rizikovým společnostem, jež byly v rámci výše popsaného režimu přesto způsobilé. Komise vyvozuje závěr, že záruční prémie hrazená loděnicí v Gdyni neodpovídá tržní prémii, tyto záruky proto představují státní podporu.
(266)
Za třetí, podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (62) platí, že aby jednotlivá státní záruka nepředstavovala státní podporu, nesmí mít dlužník finanční potíže. Tak tomu v tomto případě zjevně není. Podle téhož sdělení platí, že má-li dlužník finanční potíže, může prvek podpory v záruce dosáhnout stejné výše jako částka krytá zárukou.
(267)
Komise poznamenává, že se loděnice v Gdyni spoléhala výhradně na záruky vývozní úvěrové pojišťovny a státní pokladny a na trhu se jí nepodařilo získat žádné jiné záruky.
(268)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že vývozní úvěrová pojišťovna nejednala jako investor v tržním hospodářství, když poskytla záruky loděnici v Gdyni.
c) Narušení hospodářské soutěže způsobené státní podporou pro loděnici v Gdyni
(269)
Komise zastává názor, že plné spoléhání se na státní podporu umožnilo loděnici v Gdyni podílet se na praktikách narušujících hospodářskou soutěž, například stanovování cen nižších než výrobní náklady, aniž by neutrpěla důsledky, jež tyto praktiky obvykle přinášejí, tj. odchod z trhu.
(270)
Komise dále poznamenává, že hlavním dlouhodobým problémem loděnice v Gdyni bylo to, že uzavřela smlouvy, jež se ukázaly jako ztrátové kvůli trvalému posilování zlotého vůči dolaru, což je převládající měna v odvětví stavby lodí, a růstu světových cen ocelových plechů. Tyto vnější činitele byly určeny jako hlavní hrozby pro provoz loděnice již v plánu restrukturalizace z roku 2002, pak znovu v pozměněné verzi z roku 2004, v novém plánu restrukturalizace z roku 2006 a nakonec v průběhu privatizace v roce 2008.
(271)
Ačkoli si vedení loděnice bylo vědomo těchto nebezpečí, loděnice nadále uzavírala smlouvy, aniž přijala opatření k snížení těchto rizik. Tyto obchodní praktiky pokračovaly v období nebývalého boomu na trhu pro stavbu lodí mezi roky 2004 a 2008, kdy ceny lodí vzrostly na nebývalé úrovně. V důsledku tohoto jednání se loděnici podařilo zachovat provoz a udržet zaměstnanost, avšak za cenu obrovských ztrát u běžné výroby lodí. Podle hloubkové kontroly, kterou provedla společnost Amber v prvním pololetí 2008, je stávající kniha zakázek s termíny dodání v roce 2008 a 2009 rovněž zatížena rizikem značných ztrát kvůli ztrátovým smlouvám uzavřeným bez jakýchkoliv opatření k snížení rizik; Polsko toto potvrdilo.
(272)
Na tomto základě Komise vyvozuje závěr, že veškerá podpora poskytnutá loděnici v Gdyni popsaná v části II bodu 7 narušila či mohla narušit hospodářskou soutěž na trhu pro stavbu lodí.
(273)
Závěrem se Komise domnívá, že veškerá opatření ve prospěch loděnice v Gdyni představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
2.2 Možnost Polska a zúčastněných třetích stran podat připomínky
(274)
Rozhodnutím ze dne 1. června 2005 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s ohledem na řadu opatření, včetně restrukturalizace dluhu (odpisy, odklady, změny platebního kalendáře), založených na různých právních základech, která se týkala určitého počtu veřejných věřitelů, kapitálových vkladů, záruk za plnění poskytnutých státní pokladnou a opatření k navýšení kapitálu (emise obligací a přeměna dluhu na kmenové akcie).
(275)
Komise rovněž jednoznačně uvedla, že nelze přijmout tvrzení Polska, že zálohové platby majitelů lodí je nutno považovat za vlastní příspěvek. V této souvislosti Komise vyjádřila pochybnosti, zda záruky vývozní úvěrové pojišťovny za zálohové platby nepředstavují státní podporu, a oznámila, že prošetří povahu těchto záruk.
(276)
Polsko i příjemce podpory předložili připomínky; ačkoli zpochybnili pravomoc Komise posoudit slučitelnost některých dotčených opatření, nezpochybnili závěr Komise, že pokud byla tato opatření provedena po přistoupení Polska k EU, představují novou podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Výjimkou byla povaha záruk poskytnutých vývozní úvěrovou pojišťovnou, jež údajně neobsahují státní podporu. Později Polsko rovněž tvrdilo, že úvěry poskytnuté KPS nepředstavují státní podporu. Komise se těmito argumenty Polska a příjemce podpory zabývala výše.
(277)
V průběhu šetření Komise se strategie polské vlády jako většinového vlastníka loděnice v Gdyni několikrát významně změnila, jak dokládá výše uvedený popis událostí. Strategie konsolidace odvětví stavby lodí byla nahrazena strategií oddělení loděnic v Gdyni a Gdaňsku a rozhodnutím o částečné privatizaci loděnice v Gdyni, jež se později změnilo na strategii úplné privatizace. Vyhlídka této strategie je rovněž sporná vzhledem k zjevné neexistenci zájmu na straně účastníků trhu o koupi loděnice.
(278)
Jak bylo popsáno výše, Komise byla v pravidelném kontaktu s polskými orgány jakožto vlastníkem loděnice v Gdyni a se samotnou loděnicí. Komise pravidelně Polsko i loděnici informovala, že veškerá opatření provedená ve prospěch loděnice ze státních prostředků pravděpodobně představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES vzhledem k obtížné finanční situaci loděnice a prakticky neexistenci jakéhokoliv financování z vnějších zdrojů, jež by nezahrnovalo státní podporu. Komise rovněž upozornila, že tato státní podpora byla poskytnuta v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES a není slučitelná se společným trhem. Komise rovněž opakovaně poukázala na skutečnost, že záruky vývozní úvěrové pojišťovny poskytnuté loděnici v Gdyni představují státní podporu.
(279)
Během šetření Komise získala další informace o činnosti KPS a o povaze úvěrů na provozní kapitál, jež KPS poskytla loděnici. Komise sdělila Polsku, že tyto úvěry se vší pravděpodobností představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
(280)
Komise v průběhu svého šetření rovněž zaznamenala, že loděnice v Gdyni nadále kumuluje veřejné pohledávky. Komise získala informace o této záležitosti a sdělila Polsku (jakožto vlastníkovi loděnice a věřiteli), že nevymáhání veřejných pohledávek nebo jejich restrukturalizace může představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
3. SLUČITELNOST PODPORY S JEDNOTNÝM TRHEM - VÝJIMKA PODLE ČL. 87 ODST. 3 SMLOUVY O ES
(281)
Hlavním cílem opatření je pomoci společnosti ve finančních potížích a udržet ji. V těchto případech je možno použít výjimku podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, jež umožňuje schválit státní podporu, která má usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, jsou-li splněny příslušné podmínky.
(282)
Podpora na záchranu a restrukturalizaci upadajících společností je v současnosti upravena pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (63) (dále jen „pokyny“), které nahradily dřívější text přijatý v roce 1999 (64) (dále jen „pokyny z roku 1999“).
(283)
Přechodná ustanovení v pokynech stanoví, že oznámení evidovaná před 10. říjnem 2004 budou posuzována z hlediska kritérií platných v době oznámení (bod 103). V daném případě byla některá opatření Komisi oznámena v rámci prozatímního mechanismu stanoveného v bodě 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení dne 29. dubna 2004, kdy platily pokyny z roku 1999. V pokynech je však stanoveno, že se vztahují na posouzení jakékoli podpory na záchranu či restrukturalizaci poskytnuté bez schválení Komise (protiprávní podpora), pokud je část nebo celá podpora poskytnuta po 1. říjnu 2004 (bod 104 první pododstavec). Vzhledem k tomu, že téměř všechna opatření popsaná v 209. až 232. bodě odůvodnění byla provedena protiprávně po tomto dni, Komise vyvozuje závěr, že platí pokyny z roku 2004.
(284)
Pokyny platí pro podniky ve všech odvětvích s výjimkami uvedenými v bodě 18 pokynů. Bod 12 rámce pro státní podporu pro stavbu lodí (65), který představuje právní rámec pro posouzení státní podpory pro toto odvětví, odkazuje na pokyny jako na příslušný právní základ pro posouzení podpory na záchranu a restrukturalizaci.
A. PODPORA NA ZÁCHRANU
(285)
Pokyny umožňují udělit podporu na záchranu jako dočasnou pomoc pro podniky ve finančních potížích s cílem poskytnout jim čas na vypracování plánu restrukturalizace nebo likvidace nebo vyřešení akutní krize v souvislosti s likviditou.
(286)
Komise podotýká, že státní podpora poskytnutá loděnici v Gdyni nesplňuje požadavek, aby se jednalo o dočasnou pomoc, jelikož veškerá opatření podpory zahrnovala období, jež značně přesahovala stanovených šest měsíců, nebo požadavek, aby se jednalo o vratnou pomoc, jelikož podpora obsahovala nevratná opatření, například kapitálové vklady a odpisy dluhů srovnatelné s granty.
(287)
Komise proto vyvozuje závěr, že opatření uvedená v 209. až 232. bodě odůvodnění nejsou slučitelná se společným trhem jako podpora na záchranu.
B. PODPORA NA RESTRUKTURALIZACI
(288)
Podle definice obsažené v bodě 17 pokynů vychází podpora na restrukturalizaci z uskutečnitelného a vnitřně provázaného plánu s širokým pokrytím, jehož cílem je obnovit v přiměřené lhůtě dlouhodobou životaschopnost podniku. Restrukturalizace obvykle zahrnuje tyto prvky: restrukturalizaci veškerých aspektů činnosti podniku, reorganizaci a racionalizaci činností podniku, včetně ukončení ztrátových činností a finanční restrukturalizace. Restrukturalizaci činností využívající státní podporu však nelze omezit na nápravu minulých ztrát, aniž by se zabývala příčinami těchto ztrát, tj. bez provedení skutečné restrukturalizace. Restrukturalizace musí být mimoto financována alespoň částečně z vlastních zdrojů podniku nebo z vnějších zdrojů, které nezahrnují státní podporu, a státní podpora musí být omezena na minimum nezbytné k obnovení životaschopnosti. Aby se zmírnil narušující účinek podpory, musí být přijata vyrovnávací opatření.
(289)
Vzhledem k povaze podpory na restrukturalizaci, jež velmi narušuje hospodářskou soutěž, se Komise domnívá, že podpora pro podniky v obtížích může přispět k rozvoji hospodářských činností, aniž by nepříznivě ovlivnila obchod v míře, která je v rozporu se zájmem Společenství, pouze tehdy, jsou-li splněny všechny podmínky stanovené v pokynech.
(290)
Komise bude níže analyzovat, zda byly tyto podmínky splněny.
a) Způsobilost
(291)
Aby byl podnik způsobilý pro podporu na záchranu nebo restrukturalizaci, musí být považován za podnik v obtížích ve smyslu pokynů. Komise se domnívá, že se finanční situace loděnice v Gdyni přinejmenším od roku 2002 vyznačovala trvalou nelikviditou a platební neschopností, rostoucími ztrátami a zápornou hodnotou aktiv. Loděnice v Gdyni je proto podnikem v obtížích ve smyslu pokynů.
b) Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(292)
Podle bodu 34 pokynů musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí v přiměřené lhůtě podniku umožnit obnovení jeho životaschopnosti. Obnovení životaschopnosti znamená, že podnik je po dokončení restrukturalizace schopen pokrýt všechny své náklady a zajistit dostatečnou kapitálovou návratnost, aby mohl konkurovat na základě vlastních předností. Doba trvání plánu restrukturalizace musí být co nejkratší.
(293)
Komise podotýká, že v průběhu tohoto šetření přezkoumala dva plány restrukturalizace (z roku 2004 a 2006), jež vypracovalo vedení loděnice a které schválil její většinový vlastník, stát. Komise dospěla k závěru, že její vážné obavy, zda oba plány obnoví životaschopnost loděnice, nebyly odstraněny. Jelikož plán restrukturalizace z roku 2006 nahradil plán restrukturalizace z roku 2004, Komise níže objasní důvody svých vážných obav ohledně plánu restrukturalizace z roku 2006. Komise však podotýká, že se tento plán v mnoha aspektech podobá plánu restrukturalizace z roku 2004 a že se její pochybnosti, které vyslovila v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení s ohledem na plán restrukturalizace z roku 2004, týkají plně rovněž plánu restrukturalizace z roku 2006.
(294)
Komise připomíná tvrzení Polska po vydání rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, že plán restrukturalizace z roku 2004 představuje pevný hospodářský základ pro restrukturalizaci loděnice. Skutečnost však ukázala, že plán z roku 2004 nepostačoval k obnovení životaschopnosti loděnice, a již v roce 2006 bylo nutno jej pozměnit.
(295)
Komise uvádí, že se plán restrukturalizace z roku 2006 zaměřoval zejména na finanční restrukturalizaci a že průmyslová hlediska nebyla řešena přesvědčivým způsobem. Z plánu nevyplývala žádná rozsáhlá přesvědčivá průmyslová strategie.
(296)
To dokládá zejména navrhovaná investiční strategie, kterou je možno charakterizovat jako soubor drobných zlepšovacích projektů bez celkové vize, která by byla nezbytná k modernizaci zařízení, z nichž mnohá pocházejí ze 70. let minulého století. Plán podrobně neanalyzuje současný stav výrobních zařízení či jejich nedostatky a neurčuje překážky v loděnici. Podle externího poradce Komise jsou částky vyčleněné na investice (240 milionů PLN; 69 milionů EUR) příliš nízké k zajištění skutečné modernizace.
(297)
K zasazení plánovaných investic do náležitého kontextu je vhodné uvážit rovněž odhady roční amortizace aktiv loděnice a tendence s ohledem na hodnotu fixních aktiv, jak je odhadnuto v plánu restrukturalizace z roku 2006. Amortizace v období 2007-2009, tj. investičním období, je odhadována na 100 milionů PLN. Z toho vyplývá, že nejméně 40 % plánovaných investic ve výši 240 milionů PLN je zapotřebí pouze k udržení aktiv na jejich stávající technické úrovni a zbývajících 60 % by představovalo nejvyšší možnou částku, která by byla k dispozici pro skutečnou modernizaci. Odhad rozvahy ukazuje trvalé zvyšování hodnoty fixních aktiv z 246 milionů PLN v roce 2006 na 361 milionů PLN v roce 2010; tento trend by se však měl zvrátit v roce 2010, přičemž se hodnota fixních aktiv v roce 2012 (poslední rok zahrnutý v odhadu) opět sníží na úroveň ve výši 284 milionů PLN.
(298)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise nedomnívá, že investiční strategie je dostatečně rozsáhlá, aby zajistila skutečnou modernizaci a životaschopnost v dlouhodobém horizontu.
(299)
Komise rovněž podotýká, že cílová produktivita pro rok 2012 ve výši 37 osobohodin/CGT je (ačkoli představuje zlepšení oproti dnešní situaci) nízká v porovnání s výkonnými evropskými loděnicemi, které dosahují produktivity ve výši přibližně 20 osobohodin/CGT.
(300)
V plánu se uvádí, že jedním z hlavních problémů loděnice je vysoká absence v práci a nedostatek kvalifikovaných pracovníků, kteří odcházejí za lepší mzdou do ostatních evropských loděnic. Komise má za to, že plánovaný růst mezd o 10 % v roce 2006 a 4 % ročně od roku 2008 nepostačuje k vyřešení tohoto problému.
(301)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise nedomnívá, že plánovaná průmyslová a organizační restrukturalizace bude postačovat k obnovení dlouhodobé životaschopnosti loděnice.
(302)
Komise dále poznamenává, že se odhad finančních výsledků loděnice neshoduje s její analýzou citlivosti na základě scénáře zahrnujícího znehodnocení amerického dolaru, pokles cen plavidel a růst cen materiálu a mezd. Z analýzy citlivosti vyplývá, že by znehodnocení amerického dolaru o 0,10 PLN ročně znamenalo, že životaschopnost nebude na základě plánu restrukturalizace z roku 2006 obnovena. Komise proto dospěla k závěru, že plán restrukturalizace z roku 2006 není dostatečně spolehlivý (66).
(303)
Komise rovněž zaznamenala, že restrukturalizační opatření, která se předpokládala v plánu, nebylo možno provést, jelikož neexistoval žádný investor, a že nový kapitál nezbytný k provedení poměrně skromné restrukturalizace je značný, zejména kvůli potřebě provést nákladnou finanční restrukturalizaci (1,015 miliardy PLN) (67). Komise měla pochybnosti, zda byl plán založen na reálných předpokladech, co se týká schopnosti loděnice přilákat nový kapitál.
(304)
Tyto pochybnosti potvrdil skutečný vývoj procesu privatizace loděnice v Gdyni. Jak bylo uvedeno výše, stát jako vlastník loděnice v Gdyni se dvakrát pokoušel nalézt soukromého investora, který by byl ochoten loděnici převzít. Žádný z pokusů o privatizaci (částečná privatizace v roce 2006, ani prodej všech akcií ve vlastnictví státu v roce 2007) neuspěl. Komise podotýká, že k pokusům o privatizaci došlo v době, kdy se trh pro stavbu lodí vyznačoval nebývalým boomem, nabízel proto optimální podmínky pro prodej loděnice. Negativní výsledek procesu privatizace lze vykládat pouze jako nedostatečnou důvěru na straně účastníků trhu, pokud jde o schopnost loděnice obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Toto dále dokládá odstoupení společnosti Amber z procesu privatizace po provedení hloubkové kontroly (68).
(305)
Komise zaznamenala obnovené úsilí polských orgánů o nalezení soukromého investora pro loděnici v Gdyni po odstoupení společnosti Amber. Až do dne vydání tohoto rozhodnutí však žádné důkazy Komisi nepřesvědčily, že obnovené úsilí o privatizaci může v krátké době a v souladu s pokyny dospět k pozitivnímu závěru. Jak je objasněno níže, společný plán restrukturalizace vypracovaný společností ISD Polska i plán restrukturalizace vyhotovený společností PSC je založen na očekávání, že loděnici budou poskytnuty značné částky další státní podpory a že životaschopnost loděnice bude možno obnovit, pokud bude zbavena neuhrazených závazků a očekávaných ztrát plynoucích ze stávajících smluv.
(306)
Komise vyvozuje závěr, že společný plán restrukturalizace neprokazuje, že životaschopnost loděnice v Gdyni bude po spojení s gdaňskou loděnicí obnovena. Komise není zejména přesvědčena o finančních výhledech, ani o spolehlivosti plánu. Zastává názor, že restrukturalizační opatření, která se v plánu předpokládají, nejsou dostatečně rozsáhlá. Ačkoli revidovaný společný plán restrukturalizace přinesl určité zlepšení, Komise dospěla k závěru, že neobnoví životaschopnost sloučených loděnic. Níže Komise posuzuje zářijový plán restrukturalizace, který nahradil červnovou předlohu plánu, a vyzdvihuje rozdíly pouze tehdy, jsou-li důležité pro toto posouzení.
(307)
Předpoklady v červnovém plánu, že návratnosti vlastního kapitálu bude dosaženo až v roce 2020 a návratnosti investic až v roce 2016, vedly Komisi k závěru, že projekt není životaschopný. Tyto výsledky jsou mimoto založeny na nediskontovaných částkách; pokud by byly částky diskontovány, návratnosti vlastního kapitálu a investic by bylo dosaženo ještě později. Zářijový plán přináší v tomto ohledu určité zlepšení, jelikož uvádí diskontované odhady. Plán nicméně předpokládal, že diskontované návratnosti vlastního kapitálu bude dosaženo v roce 2018, tj. 10 let po vstupu nového investora v roce 2009, což je dosud příliš dlouhé období a prokazuje to rizikovost projektu. Komise proto tvrdí, že plán neprokazuje životaschopnost projektu. Komise mimoto poznamenává, že zlepšení finančních výhledů není založeno na přijetí dalekosáhlejších restrukturalizačních opatření (například zvýšení produktivity nebo snížení nákladů), nýbrž na změnách hlavních základních finančních předpokladů, které nebyly dostatečně odůvodněny, jak bude objasněno níže.
(308)
Finanční výhledy předpokládají, že velká část restrukturalizačních nákladů bude uhrazena z budoucích peněžních toků společnosti. Komise toto nepovažuje za reálné u společnosti, která v minulosti vytvořila ohromné ztráty a vyžaduje značnou restrukturalizaci. Podle zářijového plánu bude peněžní tok nepříznivě ovlivněn minulými závazky, které se zvýšily z 592 milionů PLN na 712 milionů PLN. Velká část veřejných pohledávek (více než 400 milionů PLN) má být splacena mezi rokem 2012 a 2018, tj. dlouho po předpokládaném období restrukturalizace (69). Komise uvádí, že investor připustil, že úroveň očekávaných výsledků je na hranici ziskovosti, tvrdí však rovněž, že existují další důvody, proč se společnost ISD Polska zajímá o tento projekt. Investor uvádí, že loděnice vytvoří značnou poptávku pro další společnost ve skupině, ocelárnu Huta Częstochowa, a proto investice do loděnice v Gdyni mají smysl pro celou skupinu ISD Polska.
(309)
Komise podotýká, že společný plán restrukturalizace vychází z předpokladu, že v rámci privatizace bude poskytnuta státní podpora k vyrovnání rozvahy loděnice a uhrazení očekávaných ztát. Plán je založen rovněž na předpokladu, že činnost loděnice bude nadále financována zárukami vývozní úvěrové pojišťovny za výhodných podmínek v porovnání s její běžnou praxí v případě zdravých společností. Finanční výhledy berou v úvahu tuto očekávanou státní podporu. Společný plán restrukturalizace ze září tuto očekávanou státní podporu nesnižuje. Naopak, investor určil další možný závazek ve výši 308 milionů PLN spojený s daňovým sporem mezi gdaňskou loděnicí a státem. Investor předpokládá, že státní pokladna zaručí uhrazení tohoto závazku, pokud vznikne.
(310)
Komise uvádí, že červnový plán ani zářijová aktualizovaná verze neobsahují plnohodnotný obchodní plán pro výrobu ocelových konstrukcí. To je závažný nedostatek, jelikož toto podnikání by mělo na konci období restrukturalizace zajistit obrat ve výši 300 milionů PLN, využít značnou kapacitu nové loděnice v oblasti zpracování ocele (nárůst ze 4 % v roce 2009 na 20 % v roce 2012) a mělo by představovat přibližně 10 % tržeb nové loděnice.
(311)
Zářijový plán odkazuje na nezávislou studii trhu, která (jak se zdá) prokazuje, že poptávka po ocelových konstrukcích v Polsku a celé Evropě v několika příštích letech poroste. Studie však neanalyzuje, jak by mohla tento růst využít sloučená loděnice. Zářijový plán sice poskytuje podrobnější informace o činnosti v oblasti ocelových konstrukcí, neanalyzuje však, zda je odhad objemu výroby pro novou loděnici reálný. Naopak, obsahuje další signály, že tyto odhady nemusí být reálné.
(312)
Stávající výroba ocelových konstrukcí činí 2 000 t, zatímco cílová výroba je 56 000 t. Ve srovnání s červnovým plánem zářijový plán předpokládá již v roce 2010 zdvojnásobení výroby (24 000 t v porovnání s 12 000 t v červnovém plánu) a od roku 2012 čtyřnásobný objem výroby (56 000 t oproti 13 000 t v červnovém plánu). Společnost Huta Częstochowa, jeden z největších výrobců oceli v Polsku, má objem výroby ocelových konstrukcí ve výši 100 000 t.
(313)
Společnost ISD Polska uvádí stávající smlouvy gdaňské loděnice týkající se ocelových konstrukcí, včetně jedné smlouvy na zařízení pro skladování ropy s hodnotou přibližně 5 000 t ročně v roce 2008 a 2009. Podle plánu by výroba tohoto konkrétního výrobku měla do roku 2010 činit 16 000 t a v roce 2012 se zvýšit na 36 000 t.
(314)
Nebyla předložena žádná analýza trhu ani prognostické zprávy, které by objasňovaly odhady zisku z výroby ocelových konstrukcí (9,5 % v roce 2010 a přibližně 8 % posléze). Komise poznamenává, že podle polského statistického úřadu vzrostla v roce 2006 ziskovost odvětví ocelových konstrukcí v Polsku na 6 % a v roce 2007 zůstala na této úrovni.
(315)
Na základě dostupných informací vyvozuje Komise závěr, že výroba ocelových konstrukcí, která má tvořit nedílnou a významnou část činnosti nové loděnice, není založena na věrohodné analýze konkurenčního postavení nové loděnice. Analýza trhu neprokazuje, že odhadovaná výroba nové loděnice bude pravděpodobně absorbována poptávkou na trhu. Plán neprokazuje, že je pro segment ocelových konstrukcí založen na reálných předpokladech.
(316)
Co se týká restrukturalizace smluv, plán řeší dvě nejvýznamnější příčiny stávajících potíží loděnice (rostoucí materiálové náklady a zhodnocení zlotého) řadou výše popsaných opatření. Plán vychází zejména z předpokladu, že bude možné zahrnout do smluv o stavbě lodí valorizační doložky přenášející přinejmenším částečně rizika spojená s měnovými výkyvy a náklady na materiál na majitele lodi. Plán však neprokazuje, že tyto valorizační doložky byly či budou majiteli lodí přijaty. Zářijový plán poskytuje určité informace o této záležitosti, zejména výňatky ze stávajících smluv obou loděnic, včetně valorizačních doložek tohoto druhu.
(317)
Komise přezkoumala tyto důkazy a uvádí, že smlouvy předložené v plánu zpočátku zahrnovaly valorizační doložky, podle nichž by bylo případné zvýšení cen ocele pokryto kupujícím, tyto doložky však byly pozdějším dodatkem zrušeny a nahrazeny ujednáním, podle něhož loděnice a kupující pořizují materiál společně a po provedení nákupu se dohodnou na úpravě ceny. Ujednání o této úpravě ceny budou dohodnuta v následném dodatku. Tento dodatek však nebyl Komisi předložen.
(318)
Komise rovněž podotýká, že tyto smlouvy byly uzavřeny a znovu sjednány v období nejvyšší poptávky (v roce 2005 a posléze), kdy flexibilita na straně majitelů lodí byla reakcí na omezení na straně nabídky. Ačkoli Komisi je známo, že se v odvětví stavby lodí nedávno rozvinula praxe indexace cen ocele, je nutno zmínit, že dříve nebyly tyto doložky přijímány, zejména v době špatné ekonomické situace.
(319)
Podle dostupných informací se Komise nedomnívá, že plán prokazuje, že loděnice bude s to uzavírat smlouvy s valorizačními doložkami. Zkušenosti loděnice v Gdyni v tomto ohledu (jak je popsáno v plánu) nejsou podle názoru Komise průkazné.
(320)
Zářijový plán obsahuje v porovnání s červnovou předlohou podrobnější informace o zamýšlené strategii v oblasti hedgingu ke zmírnění měnových rizik. Plán však neprokazuje, že některá z obou loděnic tyto nástroje využila (včetně přirozeného hedgingu zdarma), přinejmenším v posledních letech (70). Ačkoli zářijový plán vyčísluje náklady a účinky navrhované politiky v oblasti hedgingu, neprokazuje, že se nové loděnici podaří získat takovýto hedging na trhu. Na druhou stranu je zřejmé, že banky požadují, aby investoři vypracovali plnohodnotnou strategii v oblasti hedgingu dříve, než se rozhodnou, zda hedging poskytnou.
(321)
Vzhledem k významu tohoto činitele pro činnosti loděnice se plán touto otázkou nezabývá přesvědčivě. Z analýzy citlivosti ve skutečnosti vyplývá, že navzdory zavedení těchto opatření k snížení rizik, jež byly údajně zohledněny ve finančních výhledech, tyto jsou nadále citlivé na malé změny směnného kurzu, jak bude popsáno níže. Komise proto není přesvědčená, že zamýšlená politika v oblasti hedgingu je dostatečně rozsáhlá, aby zajistila dlouhodobou životaschopnost loděnice.
(322)
Pokud jde o restrukturalizaci zaměstnanosti, plán neobsahuje žádnou analýzu potřeb racionalizace, nýbrž pouze uvádí, že se počet pracovníků sníží. Plán zmiňuje (avšak opět bez jakéhokoliv dalšího odůvodnění), že toto snížení bude znamenat náklady ve výši přibližně 69 milionů PLN. Zářijový plán vyčísluje náklady a účinky restrukturalizace zaměstnanosti, nevysvětluje však ani neodůvodňuje základ pro odhad těchto nákladů a účinků. Na základě těchto skutečností nemůže Komise vyvodit závěr, že plán určuje podrobně příčiny a účinky propuštění nadbytečných pracovníků a že vyčíslení nákladů a účinků vychází ze spolehlivých předpokladů.
(323)
Co se týká finančních výhledů, Komise si všímá zejména níže uvedených nedostatků základního scénáře, s nímž pracuje finanční model vypracovaný společností ISD Polska, což zpochybňuje věrohodnost těchto výhledů.
(324)
Za prvé, zářijový plán ve srovnání s červnovou předlohou plánu předpokládá podstatně vyšší prodejní ceny u lodí pro přepravu automobilů, jednoho ze dvou hlavních výrobků nové loděnice. Plán zakládá výhledy pro několik prvních let na stávajících smlouvách, které uzavřela loděnice v Gdyni. Neodůvodňuje však výhledy pro následující roky ani v tomto ohledu neposkytuje žádné externí odhady (71).
(325)
Za druhé, předpoklad, že mzdy porostou během období restrukturalizace přibližně o 4-6 % ročně, se jeví jako podhodnocený vzhledem k vážnému nedostatku kvalifikovaných pracovníků, fluktuaci a absenci v práci a konkurenci v oblasti mezd, s níž se obě loděnice potýkají ze strany loděnic v zahraničí a v Polsku. Zářijový plán předpokládá ještě nižší úrovně růstu mezd než červnový plán. Komise uvádí, že od ledna 2007 do ledna 2008 se průměrná hrubá mzda v Polsku zvýšila o 11,5 % (72) a očekává se další růst. Různé zdroje, včetně zdrojů uvedených v zářijovém plánu restrukturalizace (například Polská národní banka, OECD, jarní hospodářská prognóza EK pro rok 2008, Goldman Sachs) odhadují ve střednědobém horizontu značný růst mezd v Polsku a rostoucí nedostatek pracovních sil. Každopádně se jedná o činitele, který bylo nutno vzít v analýze citlivosti v úvahu.
(326)
Za třetí, základní scénář předpokládá náklady na záruky za provozní kapitál ve výši 1,5 %. Tento odhad je založen na předpokladu, že záruky za zálohové platby budou zcela poskytnuty vývozní úvěrovou pojišťovnou a že tyto záruky budou uděleny za podmínek, které jsou výhodnější než podmínky záruk vývozní úvěrové pojišťovny pro ostatní (zdravé) společnosti. Pokud by sloučené loděnice měly získat podobné záruky na trhu (jak Polsko uvádí ve svém vysvětlení ze dne 7. července 2008), náklady na kapitál by byly podstatně vyšší, než se předpokládá v základním scénáři (73), s přímými negativními důsledky pro finanční výhledy.
(327)
S ohledem na tyto předpoklady plán neposkytuje dostatečné ujištění, že základní scénář finančních výhledů je reálný a dosažitelný.
(328)
Analýza citlivosti mimoto neprokazuje, že plán je dostatečně spolehlivý s ohledem na některé z hlavních rizikových faktorů spojených s činností loděnice. Zářijová revize plánu neukazuje průkazné zlepšení.
(329)
Z analýzy citlivosti vyplývá, že by 5 % znehodnocení amerického dolaru vůči zlotému vedlo k 35 % snížení desetiletého akumulovaného čistého zisku i v případě, že by základní scénář bral v úvahu restrukturalizační opatření k snížení kurzového rizika.
(330)
Ze zvláštní analýzy připojené k zářijovému plánu vyplývá, že by 5 % zhodnocení eura vůči americkému dolaru v období od roku 2013 do roku 2017 (tj. po naplánovaném přijetí eura Polskem) vedlo k 44 % snížení desetiletého akumulovaného čistého zisku v porovnání se základním scénářem.
(331)
Komise podotýká, že by se v případě zhodnocení obou měn (jednorázové zhodnocení zlotého v roce 2009 a jednorázové zhodnocení eura v roce 2013) vůči americkému dolaru ve výši 5 % oproti základnímu scénáři desetiletý akumulovaný zisk ve srovnání se základním scénářem snížil o 80 %.
(332)
Komise vyvozuje závěr, že analýza citlivosti prokazuje, že finanční výhledy jsou citlivé na menší změny základních předpokladů, zejména s ohledem na směnný kurz, což je podle samotného plánu jeden z hlavních faktorů vedoucích k současným finančním potížím loděnice. Na základě těchto skutečností nemůže Komise vyvodit závěr, že společný plán restrukturalizace je dostatečně spolehlivý, aby zajistil obnovení životaschopnosti sloučených loděnic z dlouhodobého hlediska.
(333)
Plán obsahuje v mnoha ohledech vážné nedostatky, což Komisi vedlo k závěru, že neprokazuje obnovení životaschopnosti v přiměřené lhůtě. Vážné nesrovnalosti v plánu restrukturalizace vyvolávají značné obavy, co se týká životaschopnosti a spolehlivosti. Jsou přijaty protichůdné předpoklady s ohledem na tržní strategii a budoucí výrobu a kapacitu loděnice. Mimoto neexistuje žádná analýza trhu, která by odůvodňovala vybranou strategii a prokazovala, jak hypotetické portfolio přinese zisk.
(334)
Co se týká finanční restrukturalizace, předpoklady ohledně nákladů na kapitál, ujednání o financování výroby a směnného kurzu vykazují tyto vážné nedostatky. Plán předpokládá, že směnné kurzy budou během celého období restrukturalizace stálé a na optimističtější úrovni, než je tomu v současnosti (3,46 PLN/EUR a 2,23 PLN/USD, oproti stávajícím kurzům ve výši 3,32 PLN/EUR a 2,12 PLN/USD). Předpoklad, že se loděnici novým sjednáním stávajících smluv podaří zvýšit výnosy o 30 % a získat dodatečnou částku ve výši 100 milionů USD, je nutno posoudit na základě skutečnosti, že loděnice již vyvinula značné úsilí o nové sjednání stávajících smluv a že v důsledku toho bylo mnoho těchto smluv zrušeno. Plán neodůvodňuje předpoklad, že bude možné sjednání dalších nových smluv, Komise to proto nepovažuje za reálné.
(335)
Pokud jde o restrukturalizaci zaměstnanosti, samotná skutečnost, že investor navrhuje dvě možnosti (zachování zaměstnanosti na stávající úrovni, nebo její snížení o 650 zaměstnanců), může znamenat, že dosud nemá jasnou strategii, pokud jde o obnovení životaschopnosti loděnice. Tyto alternativní předpoklady rovněž zpochybňují finanční výhledy, jelikož není objasněno, která úroveň zaměstnanosti sloužila jako základ pro odhady.
(336)
Plán neobjasňuje podrobně, jak jednotlivá restrukturalizační opatření, včetně investic a různých opatření k snížení nákladů, ovlivní finanční výhledy. Jinými slovy, není jasné, jaká je vazba mezi plánovanými restrukturalizačními opatřeními a finančními výhledy, zejména co se týká výroby a režijních nákladů. Plán například neprokazuje, jak bude dosaženo plánovaného 25 % snížení nákladů na výrobu plavidel v pětiletém období. Věrohodnost výhledu je narušena rovněž rozpory s ohledem na plánovanou výši investic. Komise proto není přesvědčená, že základní scénář pro finanční výhledy je věrohodný a že vychází z reálných předpokladů.
(337)
Neexistuje žádná analýza testující citlivost těchto výhledů na rizikové činitele, jako jsou tendence na trhu a změny cen, nákladů na materiál, směnných kurzů, mezd atd. Při neexistenci podrobného popisu a odůvodnění předpokladů, na nichž jsou založeny finanční výhledy, finanční model použitý pro tyto výhledy a analýza citlivosti, se Komise domnívá, že věrohodnost těchto výhledů a spolehlivost plánu nebyly prokázány.
(338)
Komise rovněž uvádí, že investor podmiňuje úspěšné provedení plánu restrukturalizace udělením další státní podpory.
(339)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že nebyla prokázána schopnost plánu restrukturalizace z června 2008, který vypracovala společnost PSC, obnovit životaschopnost loděnice.
(340)
Jelikož neexistuje žádný reálný a rozsáhlý plán restrukturalizace, Komise vyvozuje závěr, že podpora poskytnutá loděnici v Gdyni, která byla popsána v 209. až 232. bodě odůvodnění, je čistě provozní podporou, která není slučitelná se společným trhem jako podpora na restrukturalizaci.
c) Podpora omezená na úplné minimum
(341)
Podle bodu 43 pokynů musí být výše podpory omezená na úplné minimum, tj. náklady nezbytné pro provedení restrukturalizace. Od příjemce podpory se očekává, že významně přispěje k restrukturalizaci z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů za tržních podmínek. Toto přispění svědčí na jedné straně o tom, že jsou hospodářské subjekty přesvědčeny o možnosti opětovné životaschopnosti podniku, a na druhou stranu představuje způsob, jak zajistit, aby státní podpora byla omezena na minimum. V případě velkých podniků, jako je loděnice v Gdyni, by tento příspěvek měl činit nejméně 50 % restrukturalizačních nákladů. Vlastní příspěvek musí být opravdový, bez všech očekávaných budoucích výnosů, jako je peněžní tok (bod 43 pokynů).
(342)
Komise posoudila, zda plán restrukturalizace z roku 2006 splňuje toto kritérium, a dospěla k závěru, že nikoli, a to ze dvou důvodů. Za prvé, plán je založen na pokračujícím státním financování ve formě záruk, kapitálových vkladů a odepsání dluhů a neprokazuje, že tato úroveň státní podpory je nezbytná k obnovení životaschopnosti loděnice (zejména že nelze provést alternativní restrukturalizační strategie vyžadující nižší úroveň státního zásahu). Za druhé, vlastní příspěvek je velmi omezený a vstup investora, který by mohl poskytnout vnější zdroje financování za tržních podmínek, je pouhou možnou budoucí událostí. Vlastní příspěvek mohl zahrnovat opatření jako účast na navýšení akciového kapitálu vedením, přeměnu dluhu na kmenové akcie ze strany soukromých věřitelů a prodej majetku. Tato opatření společně přispěla na restrukturalizaci společnosti částkou ve výši přibližně 127 milionů PLN. Vzhledem k značné účasti státu by však tento příspěvek nebyl významný, i kdyby byla tato opatření považována za vlastní příspěvek ve smyslu pokynů.
(343)
Komise posoudila situaci v loděnici za posledních několik let rovněž odděleně od plánu restrukturalizace z roku 2006, který nakonec nebyl proveden.
(344)
Za prvé, výše uvedený popis situace v loděnici v Gdyni ukazuje, že se loděnici nepodařilo přilákat prakticky žádné vnější zdroje pro financování restrukturalizace. Existuje jen málo náznaků vnější účasti na činnosti loděnice za tržních podmínek.
(345)
Loděnici se podařilo sjednat určitou restrukturalizaci obchodních pohledávek, zejména v dohodě o restrukturalizaci uzavřené v červenci 2003 (74), která se týkala závazků ve výši přibližně 424 milionů PLN a přeměny dluhu na kmenové akcie ve výši přibližně 70 milionů PLN provedené obchodními věřiteli. Současně však loděnice v Gdyni čelí mnoha řízením o vymáhání pohledávky a soudním sporům. Komise rovněž podotýká, že hodnota nahromaděných veřejných pohledávek ke dni 30. září 2007 činila 423 milionů PLN. Komise je názoru, že by dohoda o restrukturalizaci z roku 2003 mohla být považována za vlastní příspěvek pouze tehdy, pokud by věřitelé přijali delší lhůtu pro splacení než je obvyklé; v tomto případě by dodatečné zdroje mohly být společnosti k dispozici na restrukturalizaci a prodloužení lhůty pro splacení by bylo signálem, že trh je přesvědčen o možnosti opětovné životaschopnosti loděnice. Totéž platí pro přeměnu dluhu na kmenové akcie. I kdyby však byla dohoda o restrukturalizaci považována za vlastní příspěvek, Komise poznamenává, že tento příspěvek by jednoznačně nebyl dostatečný ve smyslu pokynů. Výše restrukturovaných obchodních pohledávek se rovná výši nevymáhaných veřejných pohledávek. Loděnice by jednoznačně musela hradit jiné restrukturalizační náklady, než jsou náklady na restrukturalizaci dluhu.
(346)
Polsko a příjemce podpory po zahájení formálního vyšetřovacího řízení tvrdili, že za vlastní příspěvky je nutno považovat zálohové platby majitelů lodí. Komise nemůže toto tvrzení přijmout. V pokynech se uvádí, že vlastní příspěvek nesmí obsahovat žádnou podporu. O takový případ se nejedná, je-li například úvěr zajištěn vládními zárukami, které obsahují prvky podpory (poznámka pod čarou č. 19 k bodu 44 pokynů). Zálohové platby byly plně zajištěny zárukami vývozní úvěrové pojišťovny, které (jak bylo objasněno výše) Komise považuje za státní podporu. Zálohové platby majitelů lodí proto nelze považovat za vnější zdroje financování za tržních podmínek. Z toho vyplývá, že nelze uznat původní tvrzení Polska, že se míra podpory rovná 31 % za předpokladu, že zálohové platby kryté zárukami vývozní úvěrové pojišťovny představují vlastní příspěvek.
(347)
Komise rovněž poznamenává, že společnost Ray Car Carriers vstoupila do struktury akcionářů loděnice v Gdyni formou přeměny dluhu na kmenové akcie, nepřispěla proto na restrukturalizační náklady.
(348)
Při posuzování odhadovaných restrukturalizačních nákladů ve výši 3 miliardy PLN a jejich srovnání s očekávanými zdroji financování Komise zjistila chybějící finanční prostředky v plánu, jak je uvedeno v tabulce 5. Úvěry na provozní kapitál ve výši 280 milionů PLN (položka 14 v tabulce 1b) a 45 milionů PLN (položka 16 v tabulce 1b), jakož i úvěry na provozní kapitál poskytnuté státem ve výši 250-350 milionů PLN zde nebyly zahrnuty, jelikož jsou vyčleněny na financování provozního kapitálu, jež nebylo zahrnuto do restrukturalizačních nákladů. Totéž se vztahuje na vklad kapitálu Agenturou pro rozvoj průmyslu (200 milionů PLN). Neuhrazenou platbu za akcie Agentury pro rozvoj průmyslu v gdaňské loděnici (položka 17 v tabulce 1b) nelze považovat za zdroj financování restrukturalizace nové loděnice, jelikož se jedná o platbu pro Agenturu pro rozvoj průmyslu, nikoli loděnici.
Tabulka 5
Očekávané zdroje financování pro předpokládané restrukturalizační náklady (v milionech PLN)
(PLN million)
Kapitálový vklad společnosti ISD Polska
405
Investiční úvěr
185
Prodej majetku
240
Kapitálový vklad státu
515
Kapitálový vklad státu
385
Kapitálový vklad státu
250
Odpis daňových pohledávek
308
Celkem
2 288
Celkové odhadované restrukturalizační náklady
3 000
Chybějící finanční prostředky
712
(349)
Vzhledem k těmto chybějícím finančním prostředkům Komise vyvozuje závěr, že společný plán restrukturalizace nezajišťuje financování restrukturalizace. Jinými slovy, plán neprokazuje, jak by bylo možno účinně provést plánovanou restrukturalizaci, a to ani v případě, že by loděnici byla poskytnuta značná další státní podpora.
(350)
Společný plán restrukturalizace ze září vymezuje určité položky výnosů v minulosti jako vlastní příspěvky loděnic v Gdyni a Gdaňsku na jejich restrukturalizaci (tabulka 1b „Údajné vlastní příspěvky poskytnuté v minulosti“). Ačkoli by některé z těchto výnosů (např. prodej určitého majetku) bylo možno považovat za vlastní příspěvky ve smyslu pokynů (opravdové, skutečné a nezahrnující státní podporu), Komise se domnívá, že vzhledem k obtížné finanční situaci obou loděnic byl tento dodatečný výnos použit k snížení ztrát a nebylo možno jej použít na skutečnou restrukturalizaci. I kdyby byly loděnice díky odprodeji majetku schopny provést některá restrukturalizační opatření (například menší investice), Komise má za to, že jakékoli takové výnosy by nebylo možno považovat za výnosy nezahrnující státní podporu, jelikož restrukturalizace a fungování loděnic bylo možné pouze v důsledku trvalého hromadění veřejných pohledávek, možnosti pokračovat ve ztrátových hospodářských činnostech a pokračující státní podpory.
(351)
Při zvažování finanční situace loděnice je každopádně zřejmé, že jakékoliv minulé výnosy z vlastních zdrojů loděnice nebo z vnějších zdrojů byly v minulosti použity k financování operací loděnice.
(352)
Komise nemůže mimoto přijmout níže uvedené položky údajného plánovaného vlastního příspěvku.
(353)
Za prvé, jak bylo uvedeno výše, úvěry na provozní kapitál ve výši 280 milionů PLN (položka 14 v tabulce 1b) nebyly vyčleněny na krytí předpokládaných restrukturalizačních nákladů popsaných výše, nýbrž byly určeny výslovně k financování provozního kapitálu pro probíhající výrobu. Tyto úvěry nelze mimoto považovat za skutečné a opravdové, nýbrž za možné a časově vzdálené. Totéž platí pro úvěr na provozní kapitál ve výši 45 milionů PLN pro výrobu nesouvisející se stavbou lodí (položka 16 v tabulce 1b).
(354)
Za druhé, investiční úvěr ve výši 185 milionů PLN pro výrobu nesouvisející se stavbou lodí (položka 15 v tabulce 1b) nelze v této fázi považovat za opravdový a dostupný. Polsko ve svém vysvětlení ze dne 7. července 2008 objasnilo, že společnost ISD Polska vedla jednání s několika bankami s cílem získat tento úvěr. Komise přezkoumala dvě vyjádření zájmu předložená se zářijovým restrukturalizačním plánem.
(355)
Na tomto základě nemůže Komise vyvodit závěr, že plán prokazuje, že investiční úvěr je opravdový a skutečný. Plán pouze prokazoval, že společnost ISD Polska vedla jednání s dvěma bankami, z nichž se jedna (jak se zdálo) zajímala o analýzu projektu. Důležitým signálem je skutečnost, že společnost ISD Polska zahájila práci na tomto projektu počátkem roku 2007, když získala podíl v gdaňské loděnici, a dosud nezajistila finanční prostředky za tímto účelem.
(356)
Komise za třetí uvádí, že zářijový plán udává jednotlivé složky prodeje aktiv k vytvoření vlastního příspěvku ve výši 240 milionů PLN (položka 13 v tabulce 1b).
(357)
Společnost ISD Polska ani loděnice v Gdyni v současnosti nemají právo nakládat s hlavní složkou těchto aktiv (pozemky, na nichž se nacházejí skluzy v gdaňské loděnici). V současné době existují zřejmé překážky právní povahy (nutnost, aby loděnice v Gdyni získala vlastnická práva k těmto pozemkům, což je v zásadě spojeno s likvidací společnosti Synergia 99, přičemž loděnice v Gdyni je pouze jedním z jejích akcionářů; správní řízení o hranicích přístavu v Gdaňsku) a praktické povahy (pozemky by bylo možno prodat pouze po demontáži tří skluzů a pravděpodobně pouze po jejich vyčištění), které loděnici v Gdyni a společnosti ISD Polska brání v prodeji těchto aktiv. Jak mimoto objasnil investor, očekávaný vysoký výnos z prodeje pozemků může být dosažen pouze v případě změny podmínek pro stavební povolení (75). Zářijový plán ukazuje, že společnost Synergia 99 jako současný vlastník této parcely dosud nepodnikla správní kroky k vynětí těchto pozemků z oblasti přístavu. Ačkoli zářijový plán objasňuje podrobně jednotlivé složky projektu společnosti Synergia 99, jeho skutečná realizace je podmíněna různými událostmi, nad nimiž nemá loděnice v Gdyni ani společnost ISD Polska kontrolu, zejména pokud jde o změny hranic oblasti přístavu. Komise proto nemůže považovat tento údajný vlastní příspěvek za opravdový a skutečný.
(358)
Společnost ISD předložila nezávislé ocenění pozemků, na nichž se nacházejí tři skluzy ([…] milionů PLN).
(359)
Komise podotýká, že aktiva společnosti Synergia 99 byla správní radou uvedené společnosti oceněna na částku ve výši […] milionů PLN. Jelikož správní rada vydala toto prohlášení za účelem uzavření smlouvy s akcionáři o opatřeních k rozdělení těchto aktiv v případě likvidace společnosti Synergia 99, lze předpokládat, že správní rada hodnotu těchto aktiv nepodcenila. Nezávislý odborný posudek, který zadala správní rada v té době, odhadl tržní hodnotu dotyčných pozemků na částku […] milionů PLN.
(360)
Vzhledem k velkým rozdílům mezi oběma oceněními odrážejícím rozdílné předpoklady, co se týká budoucího využití pozemků, Komise považuje předpoklad, že pozemky budou použity pro prvotřídní development, za optimistický a při neexistenci konkrétních nabídek na koupi pozemků nebo hmatatelnějších důkazů o plánech na obnovu oblasti za spíše nereálný. Komise zastává názor, že měly být odhadnuty rovněž možné výnosy z prodeje pozemků pro průmyslové využití nebo development, pokud je některý scénář reálný.
(361)
Komise rovněž uvádí, že se odhadovaná investiční hodnota pozemků, na nichž se nacházejí skluzy ([…] milionů PLN) neprojevila v ceně, kterou společnost ISD zaplatila za akcie v loděnici v Gdyni. Podle zářijového plánu restrukturalizace činila koncem roku 2007 čistá hodnota aktiv loděnice v Gdyni ([…] značná záporná hodnota) milionů PLN. Od té doby státní pokladna provedla kapitálové vklady ve výši 515 milionů PLN a 385 milionů PLN; plánuje se další kapitalizace ve výši 200 milionů PLN. Pokud se všechny ostatní položky rozvahy nezmění (76), bude čistá hodnota aktiv loděnice po těchto kapitálových vkladech činit ([…] kladná hodnota) milionů PLN, zatímco společnost ISD Polska zaplatí za akcie loděnice v Gdyni symbolickou cenu. Pokud by v rozvaze byla náležitě zohledněna tržní hodnota pozemků, na nichž se nacházejí skluzy, čistá hodnota aktiv by byla ještě vyšší. Jinými slovy, společnost ISD Polska koupí akcie loděnice v Gdyni za cenu nižší, než je jejich tržní hodnota, obdrží tudíž státní podporu. Komise se proto domnívá, že tato aktiva jsou „znečištěna“ státní podporou udělenou během procesu privatizace a že jejich prodej nelze považovat za vlastní příspěvek nezahrnující státní podporu.
(362)
Co se týká ostatních aktiv vyčleněných v současnosti v rozvaze loděnice v Gdyni nebo v Gdaňsku k prodeji, Komise považuje na základě dostupných informací prodej nebo pronájem některých těchto aktiv za opravdový, skutečný vlastní příspěvek, pokud bude předloženo a odůvodněno jejich ocenění a prodej nebo pronájem bude založen na stávajících smlouvách (prodej akcií ve společnosti Euromedicus, prodej akcií ve společnosti Polskie Linie Lotnicze, nájemní smlouvy se společnostmi Eurocynk a CRIST). Tyto smlouvy představují částku ve výši přibližně […] milionů PLN.
(363)
V souladu se stálou praxí (77) Komise zastává názor, že budoucí peněžní toky nelze považovat za vlastní příspěvek ve smyslu pokynů, jelikož nejsou skutečným a opravdovým příspěvkem společnosti nebo jejích akcionářů na restrukturalizační náklady.
(364)
Z výše uvedeného vyplývá, že jedinými položkami, které lze považovat za vlastní příspěvky, jsou kapitálové vklady, které společnost uskuteční, v celkové výši 405 milionů PLN, a výnosy z prodeje a pronájmu některých aktiv (14 milionů PLN). Tento vlastní příspěvek odpovídá 14 % (78) odhadnutých restrukturalizačních nákladů ve výši 3 miliardy PLN. Pokud by Komise měla přijmout návrh polských orgánů předložený na schůzce dne 30. září 2008, aby posoudila výši vlastního příspěvku srovnáním s restrukturalizačními náklady, které loděnici vznikly od okamžiku, kdy investoři převzali kontrolu nad loděnicemi, výsledek by byl stejný (restrukturalizační náklady ve výši 3,065 miliardy PLN se skutečným a opravdovým vlastním příspěvkem ve výši 419 milionů PLN, tj. 14 %).
(365)
To je nutno posoudit na základě očekávaného poskytnutí další státní podpory, což je základní předpoklad plánu: další kapitálový vklad státu ve výši 1,6 miliardy PLN (vložení kapitálu ve výši 1,14 miliardy PLN v červnu 2004 a 418 milionů PLN má být ještě vloženo) a další restrukturalizace nahromaděných veřejných pohledávek v nominální hodnotě ve výši 496,6 milionu PLN v období 2009-2017. Je nutno zmínit, že plán předpokládá, že loďařské činnosti budou nadále závislé na financování formou záruk za zálohové platby, které bude poskytovat vývozní úvěrová pojišťovna za výhodných podmínek, to bylo začleněno do finančního modelu sloučených loděnic. Sloučené loděnice budou podle očekávání dostávat nové záruky do konce roku 2008. Rovněž v následujících letech (přinejmenším do skončení období restrukturalizace v roce 2012) by měly záruky vývozní úvěrové pojišťovny krýt proces stavby lodí prakticky v plné výši.
(366)
Komise musí mimoto vzít v úvahu celé období restrukturalizace začínající v roce 2002. Vzhledem k významné státní podpoře, kterou loděnice získala v tomto období, je vlastní příspěvek jako procentuální podíl na restrukturalizačních nákladech ještě nižší. Je proto zřejmé, že se vlastní příspěvek ani vzdáleně nepřibližuje k prahové hodnotě ve výši 50 % restrukturalizačních nákladů, jak požadují pokyny.
(367)
Ačkoliv investor předpokládá, že kapitálový vklad ve výši 500 milionů PLN bude částečně financovat investiční program, požaduje rovněž další kapitálový vklad od státu v celkové výši 515 milionů PLN, restrukturalizaci veřejných pohledávek ve výši 560 milionů PLN a uhrazení možných budoucích závazků loděnice v odhadované výši 555 milionů PLN (budoucí ztráty, sankce za zrušení smluv, soudní spory). Plán mimoto uvádí všechny další závazky loděnice v celkové výši 948 milionů PLN (obchodní pohledávky vůči dodavatelům, majitelům lodí atd.) a předpokládá, že budou uhrazeny státem. Investor taktéž požaduje další záruky vývozní úvěrové pojišťovny s výhodnou prémií v porovnání s její obvyklou praxí v případě zdravých společností na financování provozního kapitálu a záruky státní pokladny za překlenovací úvěry ve výši 397 milionů PLN.
(368)
Restrukturalizační náklady, které lze stanovit na základě omezených informací obsažených v plánu, zahrnují nejméně nahromaděné závazky (nahromaděné pohledávky a úvěry v celkové výši 1 508 milionů PLN), očekávané ztráty plynoucí ze stávajících smluv o stavbě lodí a soudní spory (555 milionů PLN) a předpokládané investiční potřeby v období 2008-2018 (443 milionů PLN).
(369)
Většina těchto nákladů má být uhrazena státní podporou. Navrhovaným vlastním příspěvkem je kapitálový vklad investora ve výši 500 milionů PLN. Komise podotýká, že nebyly poskytnuty žádné informace o schopnosti investora poskytnout tento kapitálový vklad. Podle předběžné nabídky společnosti PSC se předpokládalo, že finanční prostředky k financování vkladu budou získány od třetí strany, finančního investora. Při neexistenci jakéhokoliv důkazu, že investor je schopen poskytnout kapitál ve výši 500 milionů PLN, se Komise domnívá, že toto opatření nelze považovat za skutečné a opravdové. Plán mimoto předpokládá, že výnosy z prodeje majetku v období po přistoupení a výnosy z plánovaného prodeje v celkové výši 174,5 milionu PLN je rovněž nutno považovat za vlastní příspěvek ve smyslu pokynů. Opět nebylo prokázáno, že minulé transakce nezahrnovaly státní podporu a že předpoklady ohledně plánovaných výnosů jsou reálné. Rozpor ohledně vlastního příspěvku nahlášeného investorem vyvolává další pochybnosti, pokud jde o věrohodnost předpokladů v tomto ohledu. Komise proto vyvozuje závěr, že plán neprokazuje, že navrhovaný vlastní příspěvek je významný, skutečný, opravdový a že nezahrnuje státní podporu.
(370)
Komise uvádí, že i kdyby byla navrhovaná opatření (kapitálový vklad ve výši 500 milionů PLN a minulý a budoucí prodej majetku) považována za vlastní příspěvky, odpovídala by 27 % výše uvedených restrukturalizačních nákladů. Komise musí mimoto vzít v úvahu celé období restrukturalizace začínající v roce 2002. Vzhledem k značné státní podpoře, kterou loděnice obdržela v tomto období, je vlastní příspěvek jako procentuální podíl na celkových restrukturalizačních nákladech ještě nižší. Je proto zřejmé, že se vlastní příspěvek ani vzdáleně nepřibližuje k prahové hodnotě ve výši 50 % restrukturalizačních nákladů, jak požadují pokyny.
(371)
Na tomto základě zastává Komise názor, že loděnice v minulosti nezískala prakticky žádný vlastní příspěvek ve smyslu pokynů, a pokud ano, tento příspěvek není významný. Plán restrukturalizace, který předložila společnost Polish Shipbuilding Company, nezajišťuje dostatečnou výši vlastního příspěvku. Jelikož účelem vlastního příspěvku je omezit státní podporu na minimum, v případě neexistence vlastního příspěvku musí Komise vyvodit závěr, že požadavek, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum, nebyl splněn. Naopak, plán restrukturalizace vypracovaný společností PSC vychází z předpokladu, že bude poskytnuta další státní podpora, a vyvozuje závěr, že provedení závisí na této další státní podpoře.
(372)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že loděnice v minulosti nezískala prakticky žádný vlastní příspěvek ve smyslu pokynů, tj. příspěvek, který je opravdový, skutečný a nezahrnuje státní podporu. Společný plán privatizace ani plán privatizace vypracovaný společností PSC nezajišťují dostatečnou úroveň vlastního příspěvku. Jelikož účelem vlastního příspěvku je omezit státní podporu na nezbytné minimum, při neexistenci vlastního příspěvku musí Komise vyvodit závěr, že požadavek týkající se omezení podpory na nezbytné minimum nebyl splněn. Oba plány restrukturalizace jsou však založeny na předpokladu, že bude poskytnuta další státní podpora. Celkově je financování restrukturalizace prostřednictvím státní podpory nepřiměřené a vedlo by k nepatřičnému narušení hospodářské soutěže.
(373)
Podle pokynů nesmí podpora společnosti poskytnout nadbytek prostředků, jenž by mohl být použit pro agresivní a trh narušující činnosti, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace. Ačkoli loděnici nebyl poskytnut nadbytek prostředků, díky státním zárukám měla přístup k provoznímu kapitálu, který by nezískala na trhu. Loděnice proto nejenže mohla pokračovat v činnosti a plnit své knihy zakázek, nýbrž rovněž uzavírat smlouvy, aniž by nesla náklady na snížení rizik souvisejících s měnícími se cenami materiálu a výkyvy směnného kurzu. Jinými slovy, loděnice mohla použít státní podporu na činnosti narušující trh, které nesouvisely s procesem restrukturalizace, tím, že přijímala zakázky za ceny, které nehradily vzniklé náklady. To posiluje názor Komise, že státní podpora nebyla omezena na minimum nezbytné pro přežití loděnice.
(374)
Komise připomíná, že státní podpora pro podniky v obtížích musí být použita na financování restrukturalizace. Provozní podporu lze povolit pouze tehdy, je-li nezbytná k udržení společnosti do provedení rozsáhlé restrukturalizace. V daném případě však bylo skutečné restrukturalizační úsilí přinášející dlouhodobé účinky omezené. Státní podpora zajistila zejména udržení loděnice, představovala proto provozní podporu. Nelze proto usuzovat, že tato podpora byla omezena na úplné minimum nezbytné k provedení restrukturalizace.
(375)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že požadavek, aby byla podpora omezena na minimum a doprovázena opravdovým a významným příspěvkem nezahrnujícím státní podporu, není splněn.
d) Zamezení nepatřičnému narušení hospodářské soutěže
(376)
Komise připomíná svou předchozí dohodu s Polskem o uzavření doku SD I. Na základě dalšího vývoje po uzavření této dohody a vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně prvních dvou podmínek pokynů není v této fázi nutné posoudit, zda jsou vyrovnávací opatření navrhovaná Polskem dostatečná.
e) Závěr
(377)
Jelikož nebyla splněna kritéria stanovená v pokynech, aby bylo možno státní podporu považovat za slučitelnou se společným trhem, Komise vyvozuje závěr, že opatření uvedená v 209. až 232. bodě odůvodnění nejsou slučitelná se společným trhem jako podpora na restrukturalizaci.
C. OSTATNÍ PODPORA
(378)
Ve svém podání ze dne 11. července 2007 Polsko uvedlo, že loděnice v Gdyni obdržela i „jinou podporu než podporu na restrukturalizaci“. Tato podpora je uvedena v tabulce 4.
(379)
Komise připomíná, že vzhledem k tomu, že je ohrožena jeho vlastní existence, nemůže být podnik v obtížích považován za vhodný prostředek k prosazování politických cílů, dokud není zajištěna jeho životaschopnost (bod 20 pokynů). Jakákoli podpora poskytnutá podniku v obtížích během období restrukturalizace (pokud se na ni nevztahuje nařízení udělující výjimku) musí být oznámena jako podpora na restrukturalizaci (bod 69 pokynů).
(380)
Polsko nepředložilo žádné důkazy, že se na podporu uvedenou v tabulce 4 vztahuje nařízení udělující výjimku.
(381)
Komise dospěla k závěru, že se rozhodnutí vztahuje rovněž na tato opatření a že tato opatření představují protiprávní podporu na restrukturalizaci, která není slučitelná se společným trhem.
IV. ZÁVĚR
(382)
Komise uvádí, že Polsko poskytlo protiprávně loděnici v Gdyni státní podporu popsanou v 209. až 232. bodě odůvodnění v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Tato podpora není slučitelná se společným trhem podle žádné z výjimek stanovených ve Smlouvě o ES.
(383)
K obnovení předchozího stavu je nutno podporu navrátit.
V. PROVEDENÍ
(384)
Prvek podpory obsažený v opatřeních ve prospěch loděnice v Gdyni uvedených v 209. až 158. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí je nutno získat zpět. Obecně je prvek podpory, který je nutno získat zpět, tj. výhoda, kterou obdržel příjemce podpory, roven rozdílu mezi podmínkami, jichž by příjemce mohl dosáhnout na trhu, a podmínkami, za nichž bylo opatření provedeno.
(385)
K výpočtu prvku podpory se jako náhrada tržní sazby používají referenční a diskontní sazby oznámené Komisí, zvláště v případě, kdy se podpora vyplácí v několika splátkách, a k výpočtu části podpory, která vyplývá z režimů dotace úroků (79). V případě podniků v obtížích, jako je loděnice v Gdyni, se Komise domnívá, že by se referenční sazba měla zvýšit nejméně o 400 základních bodů, aby zohledňovala vysoké riziko spojené s transakcí, a o dalších 200 základních bodů kvůli nedostatečnému zajištění či špatnému zajištění poskytnutému příjemcem. Jak je objasněno výše, hodnota zajištění, které poskytla loděnice, je sporná vzhledem k poměru pasiv a aktiv společnosti. U podniků v obtížích může v případě, že podnik není schopen získat financování na trhu, činit prvek podpory až 100 % nominální hodnoty získaných finančních prostředků (80).
(386)
Komise má za to, že v období, v němž loděnice v Gdyni obdržela podporu uvedenou v 209. až 232. bodě odůvodnění, se loděnice nacházela ve vážných finančních potížích (jak je popsáno v 62. až 66. bodě odůvodnění) a nemohla získat žádné financování na trhu. Loděnice měla záporný vlastní kapitál, nadále jí vznikaly ztráty a v posuzovaném období nezískala na trhu prakticky žádné financování. V této situaci by hospodářský subjekt v tržním hospodářství nebyl ochoten poskytnout loděnici žádné finanční prostředky vzhledem k vysokému souvisejícímu riziku. Komise se proto domnívá, že by žádná banka nesouhlasila s půjčkou pro loděnici, a to ani s vysokou úrokovou sazbou, a žádná banka by nesouhlasila s poskytnutím záruky, a to ani výměnou za vysokou prémii.
(387)
Jelikož by se loděnici v Gdyni nepodařilo získat úvěr nebo záruku na trhu, představuje jakýkoli úvěr nebo záruka, které byly v posuzovaném období loděnici poskytnuty, automaticky podporu. Dosud platné záruky musí být tudíž neprodleně ukončeny a úvěry musí být bezodkladně splaceny.
(388)
Splacení případných úvěrů poskytnutých loděnici však nepostačuje k obnovení původní situace, jelikož až do dne splacení bude mít loděnice k dispozici finanční prostředky, které by na trhu normálně nezískala. V zájmu obnovení původní situace by proto měla být vrácena rovněž tato výhoda, jejíž výši lze stanovit pouze přibližně pomocí úrokové sazby pro vysoce rizikové úvěry. Proto pro období ode dne poskytnutí úvěru loděnici do dne, kdy jej loděnice splatí, musí Komise nařídit navrácení rozdílu mezi úrokovou sazbou, kterou skutečně platila loděnice v Gdyni, a úrokovou sazbou, která by byla teoreticky přiměřená pro úvěr představující velmi vysoké riziko. Ke stanovení úrokové sazby za vysoce rizikový úvěr Komise uvádí, že ve sdělení Komise o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb je uvedeno, že riziková přirážka může činit až 400 základních bodů nebo více než referenční sazba, „kdyby žádná soukromá banka nesouhlasila s poskytnutím příslušné půjčky“, což platí v tomto případě. Komise v řadě rozhodnutí shledala, že přirážka ve výši 600 základních bodů nad referenční sazbou je přiměřené minimum k zohlednění vysoce rizikové situace (81). Komise usuzuje, že to představuje minimum pro úvěry v daném případě.
(389)
Co se týká záruk, Komise použije stejný přístup: pro období ode dne, k němuž byl poskytnut zaručený úvěr, až do dne ukončení záruky musí Komise nařídit navrácení grantového ekvivalentu podpory obsaženého v záruce.
(390)
Jak je objasněno ve sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (82), Komise se domnívá, že grantový ekvivalent podpory je roven úrokové dotaci dosažené díky záruce (pokud se záruka vztahuje na úvěr poskytnutý s nižší než tržní úrokovou sazbou) nebo rizikovému faktoru u zaručené částky po odečtení prémií uhrazených za záruku.
(391)
Pokud by nebylo možno vypočítat prvek podpory pomocí těchto pravidel, bude Komise považovat za vhodné vypočítat rozdíl mezi záruční prémií, která by byla účtována na trhu, a prémií hrazenou příjemcem. Komise se domnívá, že rozdíl vypočítaný tímto způsobem představuje prvek podpory obsažený v záruce. Komise zastává názor, že jako referenční prémie pro výše uvedený výpočet by mohly sloužit prémie účtované v rámci režimu neobsahujícího státní podporu, na jehož základě vývozní úvěrová pojišťovna uskutečňuje svůj program pojištění vývozních úvěrů se zárukami státní pokladny a který Komise schválila v rozhodnutí ze dne 18. července 2007. Tyto prémie je opět nutno navýšit nejméně o 400 základních bodů k zohlednění skutečnosti, že loděnice nebyla způsobilá k obdržení záruk na základě tohoto režimu. Poskytnutí záruk loděnici proto znamenalo podstatně vyšší riziko.
(392)
Jak bylo objasněno výše, jelikož loděnice nebyla vzhledem ke své obtížné finanční situaci schopna získat na trhu žádné záruky, musí být existující záruky okamžitě zrušeny s cílem ukončit narušení hospodářské soutěže způsobené touto podporou.
(393)
V případě záruk za zálohové platby Komise uvádí, že zálohové platby se zárukami vývozní úvěrové pojišťovny jsou druhem prodejní smlouvy, nikoli úvěrové smlouvy, a že u zálohových plateb se neúčtují žádné úroky. Komise proto usuzuje, že za účelem výpočtu prvku podpory obdržené příjemcem je nutno provést srovnání mezi prémiemi zaplacenými loděnicí a prémiemi, které by byly normálně účtovány na trhu. Jako referenční poplatky odrážející poplatky účtované na trhu by mohly opět sloužit prémie účtované v rámci režimu neobsahujícího státní podporu, který používá vývozní úvěrová pojišťovna, a tyto referenční poplatky je opět nutno navýšit k zohlednění dodatečného souvisejícího rizika při poskytnutí podpory podniku ve finančních potížích.
(394)
Stejně jako v případě ostatních záruk, které loděnice obdržela, a ze stejných důvodů Komise uvádí, že jakékoli existující záruky vývozní úvěrové pojišťovny musí být okamžitě zrušeny.
(395)
Trvalé nevymáhání dluhů ze strany orgánů veřejné správy rovněž představuje státní podporu a je nutno je vzít v úvahu (83). Toto se podobá revolvingovému úvěru poskytnutému za zvýhodněných podmínek, prvek podpory proto odpovídá rozdílu mezi úroky, které by byly účtovány trhem (u společnosti s obdobným ratingem v podobné finanční a hospodářské situaci a s obdobným zajištěním), a úroky, které účtoval orgán poskytující podporu.
(396)
Vzhledem k přetrvávající obtížné finanční situaci loděnice se Komise domnívá, že by věřitel v tržním hospodářství vymáhal své pohledávky neprodleně po uplynutí jejich splatnosti. Skutečnost, že polské orgány nepřijaly bezodkladně opatření k vymáhání pohledávek, představovala udělení podpory, a tudíž datum splatnosti závazku, který nebyl splacen, bude datem, k němuž byla podpora poskytnuta. Prvek podpory se rovná rozdílu mezi úroky, které by byly účtovány na trhu (u společnosti s obdobným ratingem v podobné finanční a hospodářské situaci a s obdobným zajištěním), a úroky, které účtoval orgán poskytující podporu.
(397)
Jelikož by hospodářský subjekt v tržním hospodářství požadoval okamžité splacení dluhů loděnicí, je nutno splatit nejen prvek podpory vyplývající z nedostatečných úroků, nýbrž neprodleně musí být uhrazeny rovněž nahromaděné pohledávky.
(398)
Jakékoliv zrušení dluhu se rovná nevratnému grantu, a celá část dluhu, která byla odepsána, proto představuje podporu.
(399)
Podle zákona ze dne 30. října 2002 jsou veřejné pohledávky restrukturované podle kapitoly 5a převedeny na Operatora, společnost zcela ve vlastnictví Agentury pro rozvoj průmyslu, společně se složkami aktiv, které by měly mít hodnotu nejméně 25 % restrukturovaných závazků. Operator posléze tato aktiva prodá a takto získaný výnos použije k splacení části veřejných pohledávek. Zbytek těchto pohledávek je poté příslušnými orgány odepsán. Komise se proto domnívá, že se prvek státní podpory obsažený v této transakci rovná hodnotě veřejných pohledávek převedených na Operatora po odečtení skutečné hodnoty převedených aktiv. Podle zákona ze dne 30. října 2002 by to znamenalo, že se prvek podpory rovná nejvýše 75 % převedených pohledávek. Pokud je však hodnota aktiv vyšší nebo nižší než 25 %, jak vyžaduje zákon, je nutno prvek podpory odpovídajícím způsobem vypočítat.
(400)
Komise poznamenává, že vklady kapitálu ze strany státu nebo subjektů ovládaných státem, jako je Agentura pro rozvoj průmyslu a KPS, do podniků v obtížích, u nichž nelze očekávat žádnou návratnost, je nutno považovat za nevratné granty (84). K odstranění narušení hospodářské soutěže způsobeného kapitálovým vkladem musí loděnice vrátit celou výši vloženého kapitálu.
(401)
V dopise ze dne 3. listopadu 2008 se Polsko zavázalo provést toto rozhodnutí odprodejem aktiv loděnice za tržní cenu prostřednictvím otevřeného, transparentního, bezpodmínečného a nediskriminačního nabídkového řízení (uskutečněného v souladu se zvláštními podmínkami poprvé stanovenými v dopise Komise ze dne 27. října 2008) a následnou likvidací loděnice v Gdyni. Veškeré pohledávky vyplývající z tohoto rozhodnutí musí Polsko neprodleně zaregistrovat v řízení o likvidaci loděnice v Gdyni. Dopisem ze dne 6. listopadu 2008 Komise Polsko informovala, že budou-li splněny tyto podmínky, nebude prodej aktiv zahrnovat novou podporu pro kupujícího (kupující) a aktiva je možno převést na kupujícího (kupující) bez jakéhokoliv závazku týkajícího se splacení protiprávní a neslučitelné podpory poskytnuté loděnici v minulosti v souladu s požadavkem, aby neexistovala žádná hospodářská kontinuita mezi příjemci podpory a činností kupujících (85). Komise bude podrobně sledovat, zda jsou splněny podmínky stanovené v dopise Komise ze dne 27. října 2008, jež polské orgány přijaly, s cílem posoudit, zda je toto rozhodnutí prováděno správně.
(402)
Tyto podmínky, k nimž se Polsko výslovně zavázalo, jsou následující.
(403)
Aktiva (bez závazků) budou zprivatizována prostřednictvím otevřeného, transparentního, nediskriminačního a bezpodmínečného nabídkového řízení. Loděnice v Gdyni s případnými zbývajícími aktivy a pasivy bude zlikvidována.
(404)
Aktiva musí být prodána za tržní cenu (uchazeči s nejvyšší nabídkou). Části aktiv musí být nabídnuty k prodeji samostatně nebo ve velkém počtu malých balíků s cílem maximalizovat výnosy z prodeje. Tyto balíky nesmí sestávat z organizovaných částí podniku nebo podnikatelské činnosti. Toto vymezení balíků však nemá případným kupujícím bránit v tom, aby předložili společnou nabídku týkající se několika aktiv/balíků.
(405)
Nabídkové řízení nesmí být diskriminační, to znamená, že musí zajistit, aby byl prodej otevřen všem kategoriím případných kupců bez jakéhokoliv rozlišování s ohledem na účel jejich investice.
(406)
Nabídkové řízení nesmí být spojeno s žádnými podmínkami (např. zachování zaměstnanosti nebo činnosti či převzetí stávajících smluv). (Jediným kritériem pro výběr úspěšné nabídky by měla být maximalizace výnosů ve prospěch věřitelů loděnice.)
(407)
U věřitelů loděnice, veřejných a soukromých, včetně zákazníků loděnice, by mělo být zachováno stejné pořadí a práva, co se týká výnosu z prodeje aktiv, jaká by měli v úpadkovém řízení.
(408)
V rámci prodeje nesmí být udělena žádná nová podpora, ať už ve formě odpisu, státem financovaného splacení veřejných pohledávek nebo pohledávek soukromých věřitelů, kapitálových vkladů, úvěrů, záruk či jiných opatření. Z aktiv v rámci likvidace je nutno vymáhat zpět jakékoli nové veřejné závazky nahromaděné během období nezbytně nutného k dokončení prodeje.
(409)
Prodej musí provést nezávislý správce, který má práva a povinnosti podobné právům a povinnostem správce majetkové podstaty. Je nutno vytvořit strukturu, která věřitelům umožní dohlížet účinně na prodej a zajistit, aby se uskutečnil za tržních podmínek, a na zachování jejich pořadí a práv s ohledem na výnosy z prodeje. Polsko a Komise společně jmenují kontrolního správce, jehož zvláštním úkolem je napomáhat Komisi při ověřování, zda se proces prodeje a navrácení podpory uskutečňuje v plném souladu s výše uvedenými požadavky. Za tímto účelem bude kontrolní správce předkládat Komisi pravidelné podrobné zprávy o každé fázi řízení.
(410)
Polsko uvedlo, že k provedení tohoto rozhodnutí je nutno přijmout legislativní opatření. Komise uznává, že je proto odůvodněné delší období provádění, než je stanoveno obvykle, rovněž vzhledem k počtu jednotlivých opatření státní podpory, jichž se toto rozhodnutí týká, a jejich různým formám a době trvání. Komise proto Polsko žádá, aby toto rozhodnutí provedlo do sedmi měsíců ode dne jeho obdržení,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora popsaná v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, kterou Polsko poskytlo protiprávně loděnici v Gdyni v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, je neslučitelná se společným trhem.
Případné záruky za zálohové platby, které Polsko udělilo loděnici v Gdyni v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES ode dne 1. července 2007 do dne tohoto rozhodnutí, jsou neslučitelné se společným trhem.
Článek 2
Co se týká úvěrů získaných od různých veřejných subjektů, jak bylo popsáno v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Polsko získá zpět podporu rovnající se rozdílu mezi úrokovou sazbou, kterou skutečně uhradila loděnice v Gdyni, a úrokovou sazbou, za niž by příjemce mohl získat úvěr na trhu, a to za období mezi poskytnutím úvěru a jeho splacením. Pokud některý z úvěrů nebyl v době tohoto rozhodnutí dosud splacen, musí být splacen bezodkladně.
Článek 3
S ohledem na záruky získané od státní pokladny, které jsou popsány v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Polsko získá zpět podporu rovnající se rozdílu mezi úrokovou sazbou skutečně hrazenou loděnicí v Gdyni za úvěry zajištěné státní zárukou a úrokovou sazbou, za niž by příjemce mohl získat úvěr na trhu, a to za období mezi udělením záruky a vypršením její platnosti, rovnající se zaručené částce vynásobené rizikovým faktorem (pravděpodobnost nesplacení) s odečtením uhrazené záruční prémie nebo rozdílu mezi záruční prémií zaplacenou příjemcem a záruční prémii, za niž by příjemce mohl získat záruku za trhu. Pokud jsou některé z těchto záruk v době vydání tohoto rozhodnutí dosud aktivní, musí být neprodleně ukončeny.
Článek 4
S ohledem na záruky za zálohové platby, které poskytla vývozní úvěrová pojišťovna, jak je popsáno v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Polsko získá zpět podporu rovnající se rozdílu mezi záruční prémií uhrazenou příjemcem a záruční prémií, za niž by příjemce mohl získat záruku na trhu, a to za období mezi udělením záruky a vypršením její platnosti. Pokud jsou některé z těchto záruk v době tohoto rozhodnutí dosud aktivní, musí být neprodleně ukončeny.
Článek 5
Články 3 a 4 se použijí přiměřeně na veškeré záruky za zálohové platby, které Polsko poskytlo v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES loděnici v Gdyni v období od 1. července 2007 do doby tohoto rozhodnutí.
Článek 6
Pokud jde o nevymáhané závazky vůči různým veřejným subjektům, jak je popsáno v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Polsko získá zpět podporu rovnající se rozdílu mezi úrokovou sazbou skutečně uhrazenou loděnicí v Gdyni a úrokovou sazbou, za niž by příjemce mohl získat odklad splatnosti závazků od věřitele v tržním hospodářství, a to po dobu mezi udělením podpory a splacením veřejného závazku. Případné dosud nesplacené veřejné závazky musí být splaceny bezodkladně.
Článek 7
Pokud jde o odpisy dluhu vůči veřejným subjektům, jak je popsáno v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Polsko získá zpět podporu rovnající se odepsané částce.
Článek 8
Pokud jde o veřejné pohledávky, které byly restrukturovány podle zákona ze dne 30. října 2002 o státní podpoře pro podniky se zvláštním významem pro trh práce, ve znění pozdějších předpisů, jež jsou popsány v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Polsko získá zpět podporu rovnající se výši veřejných pohledávek převedených na Operatora po odečtení skutečné hodnoty aktiv příjemce, jež byla převedena na Operatora.
Článek 9
Co se týká kapitálových vkladů různých veřejných subjektů, jak je popsáno v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Polsko získá zpět podporu rovnající se plné výši vloženého kapitálu.
Článek 10
Pokud jde o přímé granty popsané v tabulce 4, v 209. až 232. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Polsko získá zpět podporu rovnající se plné výši grantů.
Článek 11
1. Polsko zajistí navrácení podpory příjemcem, jak je stanoveno v předchozích článcích. Podpora je navrácena v souladu s pokyny uvedenými v 384. až 401. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.
2. Částka, která má být navrácena, podléhá úrokům ode dne, kdy byla loděnici v Gdyni k dispozici, až do dne, kdy byla získána zpět.
3. Úroky se vypočtou na základě složené úrokové míry v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (86) a nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (87), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.
4. Polsko zruší veškeré nevyplacené platby podpory uvedené v článku 1 s účinkem ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.
Článek 12
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Polsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě sedmi měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 13
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Polsko Komisi tyto informace:
a)
celková částka (jistina a úroky), kterou má příjemce navrátit;
b)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit;
d)
důkazy, že byly ukončeny všechny záruky za zálohové platby.
2. Polsko bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného vrácení podpory uvedené v článku 1. Na vyžádání Komise neprodleně předloží informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Polsko poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Toto rozhodnutí je určeno Polsku.
V Bruselu dne 6. listopadu 2008.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 6 päivänä marraskuuta 2008,
Valtiontuesta C 17/05 (ex N 194/05 ja PL 34/04), jonka Puola on myöntänyt Gdynian telakalle
(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 6771)
(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2010/47/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti pyytänyt asianosaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon näiden esittämät huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I. MENETTELY
(1)
Puola ilmoitti 29 päivänä huhtikuuta 2004 liittymissopimuksen liitteen IV 3 kohdan väliaikaista menettelyä koskevien määräysten mukaisesti rakenneuudistustoimenpiteistä Stocznia Gdynia S.A.:n, jäljempänä ’Gdynian telakka’, hyväksi. Asia kirjattiin viitenumerolla PL 34/2004.
(2)
Komissio pyysi 19 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Puolaa toimittamaan muutamia puuttuvia asiakirjoja. Asiakirjat toimitettiin 16 päivänä kesäkuuta 2004. Komissio pyysi lisätietoja 30 päivänä heinäkuuta 2004, 8 päivänä lokakuuta 2004, 23 päivänä marraskuuta 2004 ja 4 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä, joihin Puola vastasi 3 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä ja 7 päivänä syyskuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 10 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä ja 15 päivänä marraskuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 17 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä ja 21 päivänä helmikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 30 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä ja 1 päivänä huhtikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 18 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä ja 20 päivänä huhtikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puola ilmoitti 22 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä hyväksyvänsä sen, että komissio katsoisi 29 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyn ilmoituksen PL 34/2004 EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaiseksi ilmoitukseksi niiden toimenpiteiden osalta, joiden katsottaisiin olevan uutta tukea. Asia kirjattiin uudella viitenumerolla: N 194/2005.
(3)
Komissio teki 1 päivänä kesäkuuta 2005 päätöksen muodollisen tutkinnan aloittamisesta, josta ilmoitettiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2), ja kehotti Puolaa ja asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa.
(4)
Saatuaan pidennettyä huomautusten esittämisen määräaikaa (9 päivänä elokuuta 2005 päivätty kirje) Puola esitti huomautuksensa 2 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä ja 5 päivänä syyskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Vastauksessaan Puola toimitti komissiolle 4 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyn, Gdynian telakan uuden rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma’.
(5)
Puola esitti lisähuomautuksia 3 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä ja 7 päivänä marraskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(6)
Gdynian telakka esitti huomautuksia 10 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 14 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Huomautuksia esittivät myös Ray Car Carriers (7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 10 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä), Tanskan pysyvä edustusto Euroopan unionissa (7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 11 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä), Tanskan laivanrakennusteollisuuden yhdistys Danske Maritime (7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä), Solidaarisuus-ammattiliitto (7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 10 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä) ja Puolan laivanrakennusteollisuuden yhdistys (10 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 11 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä).
(7)
Komissio välitti huomautukset Puolalle 26 päivänä lokakuuta 2005 ja 12 päivänä joulukuuta 2005 päivätyillä kirjeillä (3). Puola vastasi Gdynian telakan esittämiin huomautuksiin 16 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä ja 18 päivänä tammikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjellä. Puola ei vastannut muiden kolmansien osapuolten esittämiin huomautuksiin.
(8)
Komissio pyysi ulkopuolisen asiantuntijan apua vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman arvioimisessa. Asiantuntija toimitti raporttinsa komissiolle joulukuussa 2005.
(9)
Komissio pyysi 13 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Puolaa toimittamaan uusimmat tiedot Gdynian telakan rakenneuudistusstrategian etenemisestä. Puola vastasi 20 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä ja 21 päivänä helmikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, ja 22 päivänä helmikuuta 2006 järjestettiin tapaaminen komission, Puolan viranomaisten ja Gdynian telakan edustajien välillä. Puola ilmoitti, että vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma oli vanhentunut ja että Puola oli laatinut Gdynian telakkakonsernia varten uuden rakenneuudistusstrategian, johon kuuluivat Gdańskin telakan irrottaminen konsernista ja Gdynian telakan (osittainen) yksityistäminen. Lisäksi Puola ilmoitti, että muutettu rakenneuudistussuunnitelma toimitettaisiin komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2006 ja että Gdynian telakan yksityistäminen alkaisi pian.
(10)
Tapaamisen jatkotoimena komissio lähetti Puolalle 8 päivänä maaliskuuta 2006 kirjeen, johon Puola vastasi 13 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, jossa ilmoitettiin yksityistämisen aikataulu. Puola toimitti yksityistämisestä lisätietoja 29 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä ja 30 päivänä maaliskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 30 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, johon Puola vastasi 19 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä ja 20 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(11)
Puola toimitti 6 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä ja 10 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ensimmäisen luonnoksen asiakirjasta, jossa esiteltiin Puolan telakkateollisuuden strategia vuosiksi 2006-2010 (laivanrakennukseen tarkoitetut meritelakat) (”Strategia dla sektora stoczniowego (morskie stocznie produkcyjne) w Polsce w latach 2006-2010”). Komissio esitti huomautuksia 12 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Puolan hallitus hyväksyi asiakirjan lopulta 31 päivänä elokuuta 2006, ja asiakirja lähetettiin komissiolle 1 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(12)
Gdynian telakka toimitti komissiolle 15 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä sähköpostiviestillä toukokuussa 2006 päivätyn, mahdollisten sijoittajien saatavilla 10 päivästä toukokuuta 2006 olleen esitteen (”Memorandum informacyjne Stocznia Gdynia”) Gdynian telakasta.
(13)
Puola toimitti 26 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä ja 30 päivänä toukokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja meneillään olleesta yksityistämisestä sekä luettelon yhtiöistä, joille Puola oli yksityistämisessä avustavan konsulttinsa välityksellä lähettänyt tarjouspyynnön osallistumisesta uuteen pääomankorotukseen, joka oli hyväksytty Gdynian telakan yhtiökokouksessa 19 päivänä huhtikuuta 2006. Puola toimitti 13 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä ja 17 päivänä heinäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja meneillään olleesta yksityistämisestä ja ilmoitti komissiolle kahden yhtiön jättäneen alustavat tarjoukset pääomankorotukseen osallistumisesta sekä toimitti yksityistämisessä avustavan konsultin laatiman vertailuanalyysin tarjouksista.
(14)
Gdynian telakka toimitti komissiolle 9 päivänä kesäkuuta 2006 alustavia muutosehdotuksia rakenneuudistussuunnitelmaan. Komission edustajat vierailivat telakalla 13 päivänä kesäkuuta 2006 ja esittivät alustavia huomautuksia muutetusta rakenneuudistussuunnitelmasta. Komission ulkopuolinen asiantuntija esitti huomautuksensa heinäkuussa 2006 päivätyssä raportissa. Lopuksi komissio huomautti vielä rakenneuudistussuunnitelmaan esitetyissä muutosehdotuksissa havaitsemistaan puutteista 17 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyssä kirjeessä.
(15)
Yksityistämisestä ja muutetun rakenneuudistussuunnitelman laatimisesta pidettiin useita kokouksia komission edustajien ja Puolan viranomaisten välillä: Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2006, 22 päivänä helmikuuta 2006 ja 10 päivänä toukokuuta 2006 sekä Gdynian telakan tiloissa 13 päivänä kesäkuuta 2006.
(16)
Puola vastasi 17 päivänä heinäkuuta 2006 päivättyyn komission kirjeeseen 31 päivänä elokuuta 2006 päivätyllä ja 1 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(17)
Puola ilmoitti muutoksista, joita oli tehty 3 päivänä syyskuuta 2006 päivättyyn Gdynian telakan rakenneuudistuussuunnitelmaan (”Plan restrukturyzacji Stoczni Gdynia S.A”, jäljempänä ’vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma’), ja Gdynian telakalle annetusta uudesta valtiontuesta, joka oli myönnetty sen jälkeen, kun komissio oli tehnyt päätöksen muodollisen tutkinnan aloittamisesta.
(18)
Puola toimitti lisätietoja Gdynian telakkakonsernin rakenneuudistuksesta 12 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä ja 13 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja ilmoitti erityisesti, että Gdańskin telakan ja Gdynian telakkakonsernin pääomat oli erotettu toisistaan.
(19)
Gdynian telakan yksityistämisestä toimitettiin lisätietoja 26 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä ja 27 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(20)
Puola ilmoitti Gdynian telakalle myönnetystä uudesta lisätuesta 21 päivänä marraskuuta 2006 päivätyllä ja 27 päivänä marraskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(21)
Komission jäsen Neelie Kroes ja Puolan talousministeri Piotr Woźniak tapasivat 7 päivänä joulukuuta 2006. Ministeri Woźniak ilmoitti Puolan aikovan käynnistää Gdynian telakan yksityistämisen uudelleen järjestämällä avoimen ja läpinäkyvän menettelyn, joka saataisiin päätökseen viimeistään kesäkuussa 2007. Puola vahvisti tämän lausunnon 27 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä ja 4 päivänä tammikuuta 2007 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä viitaten 19 päivänä joulukuuta 2006 tehtyyn hallituksen päätökseen hyväksyä asiakirja, joka koski laivanrakennusalan tilannetta (”Informacja o bieżącej sytuacji w przemyśle stoczniowym”). Puola pyysi komissiota keskustelemaan tasoitustoimenpiteistä.
(22)
Komission edustajat vierailivat telakalla 19 päivänä joulukuuta 2006 ulkopuolisen asiantuntijan kanssa kootakseen tasoitustoimenpiteiden arviointia varten tarvittavat tiedot. Komission ulkopuolinen asiantuntija antoi raportin telakan kapasiteetista 16 päivänä tammikuuta 2007.
(23)
Komissio vastasi 27 päivänä joulukuuta 2006 päivättyyn kirjeeseen 29 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, jossa se kehotti Puolaa toimittamaan ehdotuksen Gdynian telakan tasoitustoimenpiteistä helmikuun 2007 loppuun mennessä.
(24)
Puola toimitti 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä selvityksen Gdynian telakan yksityistämisestä sekä ehdotuksen tasoitustoimenpiteistä.
(25)
Tältä pohjalta komission, Puolan viranomaisten ja telakan edustajien välillä järjestettiin 15 päivänä maaliskuuta 2007 tekninen tapaaminen, jossa keskityttiin pääasiassa tasoitustoimenpiteisiin ja lisäksi myös meneillään olleeseen yksityistämiseen. Komissio ja Puolan viranomaiset sopivat, että komissio aloittaisi tekniset neuvottelut suoraan Gdynian telakan kanssa saadakseen koottua kaiken tarvittavan tiedon Puolan ehdottamien tasoitustoimenpiteiden arvioimiseksi. Gdynian telakka toimitti alustavia tietoja telakan kapasiteetista 12 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä ja 27 päivänä huhtikuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla sähköpostiviestillä.
(26)
Komissio pyysi lisätietoja tasoitustoimenpiteistä 29 päivänä maaliskuuta 2007, 27 päivänä huhtikuuta 2007 ja 25 päivänä toukokuuta 2007 päivätyillä kirjeillä, joihin Gdynian telakka vastasi 20 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyllä ja 23 päivänä huhtikuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 9 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä ja 10 päivänä toukokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 30 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä ja 31 päivänä toukokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjellä. Gdynian telakka toimitti lisätietoja komission edustajien kanssa 6 päivänä kesäkuuta 2007 pidetyssä tapaamisessa ja tämän jälkeen 18 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyssä ja 21 päivänä kesäkuuta 2007 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä. Komissio esitti lisäkysymyksiä 20 päivänä kesäkuuta 2007 sähköpostiviestillä, johon Gdynian telakka vastasi 25 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(27)
Komissio ilmoitti Puolalle 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että Puolan ehdottamista Gdynian telakan tasoitustoimenpiteistä tehdyn alustavan arvion perusteella vaikutti siltä, että toimenpiteet olivat hyväksyttäviä, mikäli tietyt edellytykset täyttyisivät. Puola vastasi 24 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja 27 päivänä elokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, jossa se esitti huomautuksia Gdynian telakan tasoitustoimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevista edellytyksistä. Komissio päätti tasoitustoimenpiteitä koskevan asian käsittelyn 3 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.
(28)
Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 24 päivänä toukokuuta 2007 käydyssä puhelinkeskustelussa, että Puola aikoi aloittaa Gdynian telakan yksityistämisen uudelleen julkisella tarjouskilpailulla. Komissio pyysi täydelliset uusimmat tiedot yksityistämisen etenemisestä 29 päivänä toukokuuta 2007 päivätyssä kirjeessä ja toisti pyynnön 6 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessä. Puola vastasi 22 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä ja 25 päivänä kesäkuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, ja täydensi vastaustaan 28 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyn lisätietopyynnön jälkeen 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Kyseisessä kirjeessä Puola toimitti komissiolle myös 4 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyn esitteen (Memorandum informacyjne Stocznia Gdynia) Gdynian telakasta, jäljempänä ’telakan esite’. Komissio ilmoitti 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessä, ettei yksityistämistä voitaisi viivästyttää enää enempää.
(29)
Komissio toimitti huomautuksensa telakan esitteestä 30 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Puola vastasi 21 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja 27 päivänä elokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puola toimitti 29 päivänä elokuuta 2007 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä 29 päivänä elokuuta 2007 päivätyn asiakirjan, jossa annettiin lisäselvityksiä Gdynian telakkaa koskevaan esitteeseen (”Informacja uzupełniająca do Memorandum informacyjnego Stocznia Gdynia”), liitettäväksi 4 päivänä heinäkuuta 2007 päivättyyn esitteeseen, jäljempänä ’esitteen liite’. Komissio esitti huomautuksensa esitteen liitteestä 4 päivänä syyskuuta 2007 päivätyssä kirjeessä, johon Puola vastasi 7 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, jossa se toimitti muutetun version esitteen liitteestä. Komissio esitti lopulliset huomautuksensa 14 päivänä syyskuuta 2007 päivätyssä kirjeessä.
(30)
Puola toimitti uusimmat tiedot yksityistämisen etenemisestä 7 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 23 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä ja 24 päivänä lokakuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 25 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(31)
Vastauksena 30 päivänä marraskuuta 2007 päivättyyn komission kirjeeseen Puola toimitti lisätietoja yksityistämisestä 13 päivänä, 19 päivänä ja 21 päivänä joulukuuta 2007 päivätyillä ja 14 päivänä, 20 päivänä ja 21 päivänä joulukuuta 2007 saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä. Viimeksi mainitussa kirjeessä Puola ilmoitti komissiolle saaneensa kolme sitovaa tarjousta Gdynian telakan ostamisesta. Nämä tarjoukset toimitettiin komissiolle 8 päivänä helmikuuta 2008 päivätyssä ja 11 päivänä helmikuuta 2008 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä.
(32)
Komission edustajien ja Puolan viranomaisten välinen tapaaminen pidettiin Brysselissä 10 päivänä tammikuuta 2008, ja komissio toisti tapaamisen tulokset 17 päivänä ja 30 päivänä tammikuuta 2008 päivätyissä kirjeissä.
(33)
Puola ilmoitti komissiolle 30 päivänä tammikuuta 2008 päivätyssä kirjeessä, että kaksi tarjouksentekijää oli kutsuttu käymään neuvotteluja valtiokonttorin kanssa. Puola ilmoitti 14 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä ja 19 päivänä helmikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Gdynian telakan yksityistäminen saataisiin päätökseen kesään 2008 mennessä. Komissio vastasi 28 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
(34)
Puola toimitti 29 päivänä helmikuuta 2008 päivätyssä ja 3 päivänä maaliskuuta 2008 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä yhden tarjouksentekijän, Amber Sp. z o.o.:n, laatiman ensimmäisen luonnoksen uudesta rakenneuudistussuunnitelmasta. Yhtiölle annettiin 20 päivänä maaliskuuta 2008 väliaikaiset yksinoikeudet käydä neuvotteluja, ja se toimitti päivitetyn luonnoksen rakenneuudistussuunnitelmasta 9 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä ja 24 päivänä huhtikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla sähköpostiviestillä. Tarjouksentekijä esitti lisätietoja asiakirjassa, joka koski rakenneuudistuksen päälinjoja (”Główne kierunki restrukturyzacji”) ja joka toimitettiin 10 päivänä huhtikuuta 2008 pidettyyn tapaamiseen ja kirjattiin saapuneeksi 18 päivänä huhtikuuta 2008. Toisen tarjouksentekijän laatimat tiedot toimitettiin myöhemmin 7 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä ja 18 päivänä huhtikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä 18 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyn muistutuksen jälkeen.
(35)
Puola toimitti tietoja Amber Sp. z o.o.:n kanssa yksinoikeudella käytyjen neuvottelujen etenemisestä 28 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä, 7 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyssä ja 18 päivänä huhtikuuta 2008 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä, 23 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä sekä 25 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä. Komission, Gdynian telakan, Amber Sp. z o.o.:n ja Puolan viranomaisten edustajien välinen tapaaminen pidettiin Varsovassa 10 päivänä huhtikuuta 2008. Puola toimitti komissiolle tapaamisesta laatimansa pöytäkirjan 7 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä ja 13 päivänä toukokuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(36)
Komissio esitti huomautuksia yksityistämisen etenemisestä 21 päivänä ja 30 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyissä kirjeissä.
(37)
Puola ilmoitti komissiolle 12 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Amber Sp. z o.o. oli vetäytynyt yksityistämisprosessista. Lopuksi Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 26 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä ja 27 päivänä toukokuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että valtiovarainministeri oli päättänyt 15 päivänä toukokuuta 2008 lopettaa julkisena tarjouskilpailuna käydyn yksityistämisprosessin ja aloittaa neuvottelut niiden tarjouksentekijöiden kanssa, joiden tarjoukset oli hyväksytty mukaan vuonna 2007 käynnistettyyn menettelyyn.
(38)
Lisäksi Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle toteuttavansa toimia yksityistämisen aloittamiseksi uudelleen, jotta yksityistämissopimukset voitaisiin allekirjoittaa marraskuussa 2008. Puola on toimittanut komissiolle 3 päivästä kesäkuuta 2008 päivittäin raportteja usean asianosaisen osapuolen toteuttamista toimista uudelleen aloitetussa yksityistämisessä. Puola toimitti komissiolle 6 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä 2 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyn esitteen (”Memorandum informacyjne Stocznia Gdynia”) Gdynian telakasta, jäljempänä ’vuoden 2008 esite’.
(39)
Puolan viranomaisten pyynnöstä komission, Puolan viranomaisten ja komissiolle Gdynian telakan mahdollisena ostajana esitellyn ISD Polskan edustajien välillä pidettiin tapaaminen 10 päivänä kesäkuuta 2008. Toinen tapaaminen komission ja Puolan viranomaisten välillä pidettiin 13 päivänä kesäkuuta 2008.
(40)
Puola toimitti 26 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ISD Polskan (Gdańskin telakan omistaja) laatiman luonnoksen Gdynian ja Gdańskin telakoiden rakenneuudistussuunnitelmaksi sekä Polish Shipbuilding Companyn, jäljempänä ’PSC’, laatiman luonnoksen Gdynian telakan rakenneuudistussuunnitelmaksi.
(41)
Komissio pyysi 4 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessä selventämään muutamia seikkoja, jotka liittyivät ISD Polskan laatimaan luonnokseen rakenneuudistussuunnitelmaksi. Puola vastasi 7 päivänä ja 8 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyillä ja samoina päivinä saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä. Puolan viranomaisten, ISD Polskan ja komission edustajien välillä järjestettiin tapaaminen 8 päivänä heinäkuuta 2008.
(42)
Puola lupasi 14 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessä toimittaa komissiolle valmiin rakenneuudistussuunnitelman viimeistään 12 päivänä syyskuuta 2008.
(43)
Komissio hyväksyi alustavasti 16 päivänä heinäkuuta 2008 arvion ja päätelmät, jotka esitettiin muodollisen tutkinnan päättämistä koskevassa päätösehdotuksessa ja joiden mukaan Gdynian telakalle myönnetty tuki ei soveltunut yhteismarkkinoille vaan oli perittävä takaisin. Komissio päätti kuitenkin 14 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyn Puolan viranomaisten kirjeen perusteella lykätä päätöksen tekemistä arvioidakseen, voisiko tilanne parantua merkittävästi uudella rakenneuudistussuunnitelmalla, jonka Puolan viranomaiset toimittaisivat viimeistään 12 päivänä syyskuuta 2008, jolloin tuen voitaisiin katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille.
(44)
Tämän jälkeen Puola on toimittanut komissiolle viikoittain uusia tietoja yksityistämisen etenemisestä (28 päivänä heinäkuuta, 4 päivänä elokuuta, 12 päivänä elokuuta, 21 päivänä elokuuta, 25 päivänä elokuuta, 1 päivänä syyskuuta, 8 päivänä syyskuuta, 16 päivänä syyskuuta ja 23 päivänä syyskuuta päivätyt ja samoina päivinä saapuneiksi kirjatut kirjeet).
(45)
Puola pyysi 18 päivänä heinäkuuta päivätyllä ja 21 päivänä heinäkuuta saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että komission kanssa järjestettäisiin kolmivaiheiset neuvottelut rakenneuudistussuunnitelman luonnoksesta, jotta komission huomautukset sisältävä lopullinen versio saataisiin laadittua. Komissio hyväksyi aikataulun 31 päivänä heinäkuuta päivätyllä kirjeellä.
(46)
Puolan viranomaisten ja komission välinen ensimmäinen epävirallinen tapaaminen pidettiin kuitenkin vasta 21 päivänä elokuuta 2008. Toinen tapaaminen Puolan viranomaisten kanssa pidettiin ISD Polskan edustajien läsnä ollessa 2 päivänä syyskuuta 2008. Puola toimitti epävirallisesti ISD Polskan laatiman luonnoksen rakenneuudistussuunnitelmaksi 28 päivänä elokuuta 2008 ja muutetun version luonnoksesta 8 päivänä syyskuuta 2008.
(47)
Puola toimitti 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä ISD Polskan laatiman Gdynian ja Gdańskin telakoiden lopullisen rakenneuudistussuunnitelman.
(48)
Puola toimitti 16 päivänä syyskuuta 2008 päivätyssä ja 17 päivänä syyskuuta 2008 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä luonnoksen yksityistämissopimuksesta ISD Polskan ja Puolan valtiokonttorin välillä.
(49)
Puolan viranomaisten ja komission välillä järjestettiin tapaaminen 30 päivänä syyskuuta 2008. ISD Polskan edustajat osallistuivat tapaamiseen.
(50)
Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 27 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä tämän päätöksen täytäntöönpanoa koskevista puite-edellytyksistä. Puola lupasi 3 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä ja 4 päivänä marraskuuta 2008 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä noudattaa kyseisiä edellytyksiä täysin. Komissio hyväksyi tämän lupauksen 6 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
(51)
Komissio pyysi Puolan viranomaisia 14 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä toimittamaan yleiskatsauksen kaikesta valtiontuesta, jota telakalle on myönnetty Puolan liityttyä EU:hun 1 päivänä toukokuuta 2004. Puola vastasi 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi lisäselvityksiä 13 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, johon Puola vastasi 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puola ilmoitti komissiolle Gdynian telakalle myönnetystä lisätuesta 6 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 12 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä ja 13 päivänä helmikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 6 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
II. YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA
1. ASIANOMAINEN YRITYS
(52)
Tuensaaja on Gdynian telakka. Yritys sijaitsee Gdańskin-Gdynian-Sopotin alueella Pohjois-Puolassa.
(53)
Komissio panee merkille, että valtiontukisääntöjen mukaan alueen yhtiöt voivat saada sekä lähentymistavoitteen mukaista (4) tukea rakennerahastoista että tukea koheesiorahastosta (5). Alueella sijaitsevilla yhtiöillä on erityisesti mahdollisuus saada tukea alueelliseen toimenpideohjelmaan kuuluvista toimintalinjoista, joilla on tarkoitus tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä innovointiin ja teknologian siirtoon liittyviä toimenpiteitä (joilla tähdätään työpaikkojen luomiseen pitkällä aikavälillä) ja kehittää sosiaalista ja opetukseen käytettävää infrastruktuuria, joka on tarkoitettu ammatillista koulutusta ja elinikäistä oppimista varten. Alueen yhtiöillä on lisäksi mahdollisuus saada tukea innovatiivisen talouden ja henkilöstövoimavarojen toimenpideohjelmista, joista jälkimmäisillä on tarkoitus tukea juuri yhtiöitä ja työmarkkinoita sopeutumaan talouden muutoksiin, myös rakenneuudistuksiin.
(54)
Gdynian telakka toimii laivanrakennusalalla, ja se valmistaa runkoja, rakentaa terässiltoja ja tarjoaa sekä laivanrakennukseen liittyviä että muita palveluja.
(55)
Gdynian telakan suurimpia osakkaita (6) ovat valtiokonttori, joka omistaa 32 prosenttia osakkeista, mikä vastaa 35:tä prosenttia äänivallasta; Ray Car Carriers Ltd (16 prosenttia osakkeista ja 22 prosenttia äänivallasta); Korporacja Polskie Stocznie S.A. (10 prosenttia osakkeista ja 6 prosenttia äänivallasta); Puolan teollisuuden kehittämisvirasto (Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (ARP)) (9 prosenttia osakkeista ja 13 prosenttia äänivallasta) ja Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny S.A. (7 prosenttia osakkeista ja 5 prosenttia äänivallasta). Muiden osakkaiden osuudet ovat enintään 4 prosenttia.
(56)
Gdynian telakka on Gdynian telakkakonsernin emoyhtiö, ja konserniin kuuluu kaksitoista tytäryhtiötä. Stocznia Gdańsk S.A. oli yksi tytäryhtiöistä viime aikoihin asti, mutta lokakuussa 2007 tehdyllä sopimuksella Gdynian telakka möi hallussaan olleet Gdańskin telakan osakkeet Stocznia Gdańsk S.A.:n uudelle enemmistöosakkaalle. Gdynian telakalla oli kuitenkin hallussaan vuodesta 1998 syksyyn 2006 enemmistö Stocznia Gdańsk S.A.:n (jonka aiempi nimi oli Stocznia Gdańsk - Grupa Stoczni Gdynia) osakkeista, mikä vuoksi molempien telakoiden rakenneuudistus toteutettiin yhtäaikaisesti.
(57)
Gdynian telakan laivanrakennustoiminnan päätuotteita ovat 1 100-5 000 TEU:n konttialukset ja autonkuljetukseen tarkoitetut ro-ro-alukset, joiden lastikapasiteetti on 2 100-6 000 autoa. Muita tuotteita ovat monitoimialukset, tuote- ja kemikaalisäiliöalukset, irtolastialukset ja nestekaasusäiliöalukset.
(58)
Enintään 3 000 TEU:n suuruisten konttialusten markkinasegmentillä pääkilpailijoita ovat eurooppalaiset telakat Aker Ostsee ja Volkswerft Stralsund Saksassa sekä korealaiset ja kiinalaiset telakat. Telakka valmistaa maailman suurimmat autonkuljetusalukset (kuolleen painon perusteella laskettuna), ja sen osuus näiden tuotteiden tilauskannasta koko maailmassa on 11 prosenttia (7). Mikään muu Euroopan unionissa sijaitseva telakka ei valmista yhtä suuria autonkuljetusaluksia, ja ainoa eurooppalainen kilpailija on Uljanikin telakka Kroatiassa. Muita Gdynian kilpailijoita ovat korealaiset ja japanilaiset telakat.
(59)
Gdynian telakalla valmistettiin 48 alusta vuosina 2002-2006. Vuonna 2004 Gdynian laskettiin olevan tilauskannaltaan maailman 13:nneksi suurin telakka (kompensoidun bruttovetoisuuden perusteella mitattuna). Vuonna 2005 se oli 21:nen mutta edelleen Euroopan suurin telakka.
(60)
Tällä hetkellä (huhtikuussa 2008) (8) sen tilauskanta sisältää 16 sopimusta aluksista (12 autonkuljetusalusta ja 4 konttialusta), joiden kompensoitu bruttovetoisuus on yhteensä 581 000 toimitettuina vuosina 2008 ja 2009.
(61)
Gdynian telakan tärkeimpiä tuotantotiloja ovat kaksi telakka-allasta, SD I ja SD II.
(62)
Elokuussa 2007 Gdynian telakalla oli 4 611 työntekijää, joista 68 prosenttia osallistui suoraan tuotantoprosessiin (9). Määrä on vähentynyt 26 prosenttia joulukuusta 2004, jolloin telakalla oli 6 249 työntekijää (10).
(63)
Gdynian telakkakonsernin vaikeudet alkoivat vuonna 2002. Vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmassa selitetään, että taloustilannetta hankaloittivat ulkoiset tekijät, kuten aasialaisten telakoiden kilpailu, zlotyn arvon nousu suhteessa dollariin, teräksen hinnan nousu, vaikeudet saada rahoitusta Stocznia Szczecin Porta Holding S.A.:n tehtyä konkurssin ja pukkinosturin kaatuminen Gdynian telakalla vuonna 1999 riehuneen raivoisan myrskyn seurauksena. Gdynian telakka teki useita johtoa koskevia päätöksiä, jotka osoittautuivat ongelmallisiksi, pyrkiessään vahvistamaan tilauskantaansa etenkin, kun Gdańskin telakan hankinta vuonna 1998 lisäsi sen tuotantokapasiteettia. Telakka otti vastuulleen niin suunnitteluun, tekniikkaan, rahoitukseen kuin liiketoimintaan liittyvät riskit (uudet tuotteet, prototyypit ja tappiota tuottavat telakalle uuden tyyppiset alukset, kuten pienet irtolastialukset, kemikaalisäiliöalukset, ro-ro-alukset, kaasusäiliöalukset, irtolastin ja konttien kuljetukseen tarkoitetut yhdistelmäalukset ja yleiset rahtialukset). Gdynian telakka ei saanut myöskään karsittua tuotantokustannuksia riittävästi.
(64)
Vaikeudet ovat jatkuneet koko rakenneuudistuksen ajan. Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman mukaan pysyvien vaikeuksien syynä olivat zlotyn arvo suhteessa dollariin ja ennen näkemätön teräksenhinnan nousu, joita ei ollut otettu huomioon telakan tekemissä sopimuksissa. Lisäksi syynä oli rahoituksen puute laajamittaisia rakenneuudistustoimia varten.
(65)
Konsernin talousvaikeudet johtivat julkisten ja kaupallisten velkojen ja palkkojen maksamisen viivästymisiin, materiaalien puutteeseen, tuotannon hidastumiseen, kustannusten nousuun (työmenekki, sakot) ja merkittäviin viivästymisiin sopimusten täytäntöönpanossa.
(66)
Gdynian telakan taloustilanne on pahentunut vähitellen.
Taulukko 1:
Gdynian telakan toiminta
[miljoonaa Puolan zlotya]
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Liikevaihto
1 724
891
1 327
1 599
1 259
1 040
Tulos
- 477
- 190
-77
- 114
- 292
- 311
Pääoma
- 288
- 285
- 576
- 928
Lähde: vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma ja telakan esite.
(67)
Telakan odotetaan tuottavan suuret tappiot vuosina 2008 ja 2009 nykyisellä tilauskannallaan (11).
2. PÄÄTÖS ALOITTAA EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAINEN MENETTELY
(68)
Muodollisen tutkinnan aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio esitti, että osa liittymissopimuksen liitteen IV 3 kohdan mukaisesti ilmoitetuista toimenpiteistä katsottaisiin uudeksi tueksi, koska ne oli myönnetty vasta Puolan liityttyä Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 tai koska niitä ei ollut vielä myönnetty päätöksentekohetkellä. Komissio on luetellut kyseiset toimenpiteet päätöksen liitteen I B osassa.
(69)
Lisäksi komissio päätti, että useita päätöksen liitteen I A osassa lueteltuja toimenpiteitä oli myönnetty Gdynian telakalle ennen 1 päivää toukokuuta 2004 eikä niitä sovellettaisi liittymisen jälkeen liittymissopimuksen liitteen IV 3 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä eikä niitä näin ollen tutkittaisi EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Kyseisiä toimenpiteitä ei siis käsitellä tässä päätöksessä. Ne oli kuitenkin otettava huomioon arvioitaessa liittymisen jälkeen myönnettyjen toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille.
(70)
Pohjimmiltaan komissio väitti, ettei oikeudellisesti sitovaa päätöstä ollut tehty päätöksen liitteen I B osassa luetelluista toimenpiteistä ennen liittymistä, vaikka tunnusti, että joitakin alustavia toimenpiteitä oli kuitenkin tehty oikeudellisesti sitovan päätöksen tekemiseksi.
(71)
Julkisoikeudellisen velan uudelleenjärjestelystä 5a luvun menettelyn mukaisesti komissio totesi valtiontuesta (työmarkkinoiden kannalta erityisen merkittävät yritykset) 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna, (12) että 5a luvun menettelystä vastaavan teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan tekemä uudelleenjärjestelypäätös oli oikeudellisesti sitova. Tässä tapauksessa uudelleenjärjestelypäätöstä ei kuitenkaan ollut tehty ennen liittymistä (13). Näin siksi, että teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan 19 päivänä huhtikuuta 2004 tekemä päätös, jolla hyväksyttiin vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma, ei täyttänyt menettelyä ja sisältöä koskevia edellytyksiä, jotta se olisi voitu katsoa uudelleenjärjestelypäätökseksi.
(72)
Komissio hyväksyi Puolan selityksen, jonka mukaan näistä julkisoikeudellisista veloista kertyneet korot poistettaisiin automaattisesti velkapääoman kanssa niiden liitännäisen luonteen vuoksi ilman, että asiasta tarvitsisi tehdä erillistä päätöstä.
(73)
Komissio ei löytänyt näyttöä oikeudellisesti sitovista päätöksistä, jotka koskisivat useita toimenpiteitä, mukaan luettuina tuotannon takauksia ja pääomankorotuksia, joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua ja velan muuntamista osakkeiksi, jotka on lueteltu toimenpiteiksi nro 28-34 päätöksen liitteen I B osassa. Komissio vastasi eritoten Puolan pääasialliseen väitteeseen, jonka mukaan nämä toimenpiteet olivat sisältyneet Gdynian telakan vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaan, jonka telakan johtokunta oli hyväksynyt, ja valtiokonttorin edustajat olivat velvoittaneet toimivaltaiset viranomaiset panemaan toimenpiteet täytäntöön äänestämällä suunnitelman puolesta.
(74)
Komissio tuli erityisesti siihen tulokseen, että sikäli kuin osakkaat eivät olleet tehneet vaadittuja toimia tätä varten, johtokunnalla ei ollut valtaa tehdä päätöksiä, joista koituisi taloudellisia seurauksia osakkaille. Komissio tuli lisäksi siihen tulokseen, että vaikka oletettaisiin, että johtokunnalla oli oikeus tehdä tällainen päätös osakkaiden puolesta ja heidän lukuunsa, oli epäselvää, olisiko tällainen päätös synnyttänyt valtiokonttorille positiivisen velvoitteen myöntää valtiontukea, koska tavallisesti ei ole mahdollista rinnastaa päätöksiä, jotka valtio on tehnyt markkinatalouden toimijana, ja päätöksiä, jotka valtio on tehnyt erilaisia julkisia päämääriä varten.
(75)
Päätöksen liitteen I B osassa mainitusta toimenpiteestä nro 32 (40 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus) komissio epäilee, oliko päätös, jolla valtiokonttori velvoitettiin tekemään pääomankorotus ennen Puolan liittymistä, lain mukaan pätevä, sillä siinä ei ollut noudatettu edellytystä, jonka mukaan pääomankorotus on rekisteröitävä toimivaltaisessa tuomioistuimessa kuuden kuukauden kuluessa.
(76)
Tultuaan siihen tulokseen, että useat Gdynian telakan hyväksi toteutetuista toimenpiteistä olivat uutta tukea, komissio ilmaisi epäilevänsä, ettei yhtään edellytystä, joiden nojalla tuki voitaisiin hyväksyä rakenneuudistustukena, ollut täytetty.
3. ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET
a) Gdynian telakan huomautukset
(77)
Tuensaaja esitti kahdentyyppisiä väitteitä; ne koskivat komission toimivaltaa päätöksen liitteen I B osassa luetelluissa toimenpiteissä sekä komission esittämiä epäilyjä kyseisen tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille siltä osin, kuin sen katsottiin olevan uutta tukea.
(78)
Julkioikeudellisen velan uudelleenjärjestelystä 5a luvun mukaisesti tuensaaja esitti, että tuen myöntäminen oli teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan uudelleenjärjestelypäätös. Tuensaaja väitti kuitenkin - kuten Puolakin komission tutkimuksen alkuvaiheessa - että teollisuuden kehittämisviraston pääjohtaja teki kyseisen päätöksen ennen EU:hun liittymistä, 19 päivänä huhtikuuta 2004.
(79)
Tuensaaja väitti, että tuen myöntämisenä ennen EU:hun liittymistä olisi pidettävä kaikkien yksittäisten julkisten velkojien suostumista 5a luvun mukaiseen uudelleenjärjestelyyn (14).
(80)
Tuensaaja väitti, päinvastoin kuin mitä Puola komission tutkinnan alkuvaiheessa, ettei viivästyskorkoa ollut kertynyt 30 päivän kesäkuuta 2003 jälkeen 5a luvun mukaisesti uudelleenjärjestellyistä julkisoikeudellisista veloista.
(81)
Tuensaaja väitti, että valtion nimenomainen riski toimenpiteessä nro 32 (pääomankorotus) oli tiedossa ennen liittymistä, joten tuki olisi katsottava myönnetyksi ennen liittymistä.
(82)
Tuensaaja esitti huomautuksia myös päätöksen muista seikoista. Se totesi erityisesti, etteivät KUKE-vientiluottolaitoksen (Korporacja Ubezpieczeń Kredytów Eksportowych) antamat tuotannon takaukset olleet valtiontukea. Tuensaaja väitti, että KUKE-vientiluottolaitoksen takausjärjestelmä oli itsensä rahoittava järjestelmä, jossa perityt palkkiot ylittivät pitkällä aikavälillä riskit ja todellisuudessa maksetut määrät. Tuensaaja selitti, millä ehdoilla KUKE-vientiluottolaitos myönsi näitä takauksia (vaaditut palkkiot ja vakuuden tyyppi).
(83)
Tuen rajaamista ehdottoman välttämättömään koskevasta vaatimuksesta tuensaaja väitti, että tuen määrä oli rajattu tiukasti välttämättömään ja että tukea olisi perusteltua myöntää lisää, mikäli sitä olisi saatavilla. Lisäksi tuensaaja esitti, että vaikka komissio määrittelisi rakenneuudistuksen kustannukset suppeassa merkityksessä (eli ettei niihin sisältyisi telakan käyttökustannuksia), näiden kustannusten rahoitusosuus, johon ei sisältynyt valtiontukea, olisi siltikin noin 30 prosenttia, mikä on pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien vuoden 1999 suuntaviivojen mukaista (15).
(84)
Lisäksi tuensaaja väitti, ettei Gdynian telakalle myönnetty valtiontuki vääristä kilpailua Euroopassa vaan että todellinen kilpailu-uhka Euroopan telakoille tulee Kaukoidästä. Tuensaaja myönsi, että konttialuksia rakennetaan myös muilla Euroopan telakoilla, erityisesti Saksassa, mutta väitti Saksassa rakennettavien konttialusten olevan suunnittelultaan ja teknisiltä ominaisuuksiltaan erilaisia. Tuensaaja väitti, ettei autonkuljetusaluksia rakennettu millään muulla telakalla Euroopan unionissa, joten Gdynian telakka ei kilpaillut kyseisellä segmentillä minkään muun Euroopan unionissa sijaitsevan telakan kanssa.
(85)
Lopuksi tuensaaja totesi, että sen rakenneuudistus saataisiin päätökseen vuoden 2007 loppuun mennessä.
b) Muiden asianomaisten osapuolten esittämät huomautukset
(86)
Tanska ja Danske Maritime ilmoittivat tukevansa komission aikomusta varmistaa, että valtiontukea myönnetään asiassa sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Ne toivat esiin, että laivanrakennuksen maailmanmarkkinoilla vallitsevan kilpailutilanteen takia useita Tanskan telakoita oli suljettu tai ne olivat menneet konkurssiin ilman, että niille olisi annettu valtiontukea. Ne vahvistivat samoin, että Tanskan telakoiden tuotevalikoima oli samanlainen kuin Puolan telakoilla, joten vilpillinen kilpailu voisi vaikuttaa Tanskan telakoihin. Lisäksi Tanska kehotti komissiota vaatimaan Gdynian telakkaa vähentämään kapasiteettiaan niin, ettei valtiontukea käytettäisi lisäämään maailmanlaajuista liikakapasiteettia.
(87)
Ray Car Carriers painotti Gdynian telakan suurimpana asiakkaana ja yhtiön vähemmistöosakkaana Gdynian telakan merkitystä omalle toiminnalleen telakan kanssa tekemiensä voimassa olevien sopimusten vuoksi. Ray Car Carriers oli vakuuttunut siitä, että erittäin pätevän henkilöstönsä ja johtonsa ansiosta telakasta voisi tulla yksi Euroopan parhaista, jos sen rakenteet uudistettaisiin ja se saisi valtiontukea tähän tarkoitukseen.
(88)
Solidaarisuus-ammattiliitto (Solidarność) toi esiin telakan pahenevan tilanteen ja esitti, että pikainen rakenneuudistus oli välttämätön. Solidaarisuus-ammattiliitto kuvaili joitakin telakalla jo toteutettuja rakenneuudistustoimenpiteitä ja ilmoitti uskovansa, että telakan käytettävissä olevan teknologian ja työvoiman ansiosta se nousisi tuottoisien eurooppalaisten telakoiden joukkoon. Valtiontuki oli siis välttämätöntä rakenneuudistussuunnitelman täytäntöön panemiseksi.
(89)
Puolan laivanrakennusteollisuuden yhdistys Forum Okrętowe selvitti telakan vaikeuksien syitä ja ilmaisi tukevansa rakenneuudistusta sekä valtiontuen käyttöä sitä varten.
c) Puolan huomautukset
(90)
Puola esitti tuensaajan tavoin huomautuksia sekä toimivallasta että soveltuvuudesta yhteismarkkinoille.
(91)
Puola ei esittänyt mitään uusia perusteita julkisoikeudellisen velan uudelleen järjestelystä 5a luvun mukaisesti. Vastauksena tuensaajan huomautuksiin Puola ilmoitti kuitenkin olevansa eri mieltä tuensaajan tekemästä Puolan lainsäädännön tulkinnasta.
(92)
Päätöksen liitteen I B osan toimenpiteiden nro 28-34 osalta Puola ei kiistänyt komission päätelmiä, jotka esitettiin muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyssä päätöksessä. Puola esitti kuitenkin uuden väitteen, jonka mukaan laivanrakennusteollisuusryhmään kuuluvien valtion viranomaisten edustajien antamia lausuntoja, jotka koskivat toimenpiteiden laajentamissuunnitelmia, olisi pidettävä virallisina lupauksina. Lausunnot esitettiin ennen liittymistä.
(93)
Puola väitti toimenpiteestä nro 32 (pääomankorotus), ettei valtiokonttorin osallistumista yhtiökokouksiin Gdynian telakan omistajana voinut erottaa sen toimista julkista tukea myöntävänä viranomaisena.
(94)
Samalla Puola myönsi, että vaikka pääomankorotukseen liittyvät toimet kuuluvat omistajuuteen (dominium) ja niihin sovelletaan siviilioikeutta, yhtiöiden osakepääomaa korottavan (valtiovarain-) ministerin on noudatettava lisäksi julkisoikeudellisia sääntöjä, joita ei sovelleta tavanomaisiin markkinatoimijoihin (imperium).
(95)
Lisäksi Puola selitti, että kuuden kuukauden sääntö (määräaika osakemerkintöjen rekisteröinnille tuomioistuimessa) oli vain muodollinen vaatimus, jolla ei ollut mitään vaikutusta hetkeen, jona osakkaan velvollisuus osakkeiden merkintään on tullut voimaan. Puola väitti edelleen, että kyseinen velvollisuus tuli voimaan vuonna 2004 ennen liittymistä ja että sen täyttäminen edellytti vain uutta päätöstä telakan osakepääoman korotuksesta, joka tehtiinkin 4 päivänä maaliskuuta 2005. Valtiokonttori teki merkintänsä tämän jälkeen 23 päivänä kesäkuuta 2005.
(96)
Uuden tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille Puola totesi, että vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma muodosti vankan taloudellisen perustan telakan rakenneuudistukselle. Puola myönsi, että rakenneuudistus toteutettiin rajallisin rahavaroin. Puolan viranomaiset kuvasivat vielä lyhyesti vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyneitä rakenneuudistustoimenpiteitä osoittaakseen, ettei rakenneuudistus kohdistunut pelkästään rahoitukseen. Viranomaiset puolustivat vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettuja tasoitustoimenpiteitä, jotka oli toteutettu Gdynian telakkakonsernissa. Tuen rajaamista ehdottoman välttämättömään koskevasta edellytyksestä Puola totesi, ettei tukea ollut käytetty muuhun tarkoitukseen kuin rakenneuudistukseen, ja väitti tuki-intensiteetin olevan 31 prosenttia, mikä tarkoittaa tuen osuutta rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista toimintakustannukset mukaan luettuina. Puolan mukaan sopimushintojen uudelleen neuvottelua yhdessä telakan tulevien kertyvien voittojen ja positiivisen kassavirran kanssa olisi pidettävä ”oman rahoituksen osuutena”.
(97)
Puolan viranomaiset selvittivät yksityiskohtaisesti KUKE-vientiluottolaitoksen takausjärjestelmän toimintaa ja väittivät, etteivät takaukset olleet valtiontukea.
4. KUVAUS PÄÄTAPAHTUMISTA AIKAJÄRJESTYKSESSÄ MUODOLLISEN TUTKINNAN ALOITTAMISESTA TEHDYN KOMISSION PÄÄTÖKSEN JÄLKEEN
(98)
Jäljempänä kerrotaan lyhyesti komission tutkinnasta ja sen aikaisista tapahtumista.
(99)
Vastauksena muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehtyyn komission päätökseen Puolan viranomaiset esittivät syksyllä 2005 kahdenlaisia selityksiä: ensinnäkin ne kyseenalaistivat komission toimivallan niissä toimenpiteissä, jotka komissio katsoi päätöksessään uudeksi tueksi, ja toiseksi ne väittivät, että vaikka nämä toimenpiteet olisivat uutta tukea, ne olisivat yhteismarkkinoille soveltuvaa rakenneuudistustukea. Gdynian telakka reagoi komission päätökseen samalla tavoin. Molempia on kuvattu edellä.
(100)
Tuen soveltumista yhteismarkkinoille koskevan väitteensä tueksi Puola toimitti komissiolle Gdynian telakan vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman, joka oli täsmälleen samanlainen kuin rakenneuudistussuunnitelma, josta komissio aloitti muodollisen tutkinnan epältyään sen uskottavuutta ja kestävyyttä. Komissio tutki kuitenkin vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman huolellisesti ja pyysi apua ulkopuoliselta asiantuntijalta. Komissio tuli siihen tulokseen, ettei vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma täyttänyt yhtään asiassa sovellettavien suuntaviivojen mukaista rakenneuudistustuen myöntämisen edellytystä. Helmikuun 22 päivänä 2006 järjestetyssä tapaamisessa komissio selvitti pääasialliset epäilynsä Puolan viranomaisille. Komissio toi esiin vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman pahimmat puutteet: pienet investoinnit, pieni odotettu tuottavuus, suuret tuotantokustannukset - etenkin yleiskustannukset - ja telakan omien varojen riittämätön vahvistaminen. Telakalle annettu tuki oli katsottava velkojen uudelleenjärjestelyä ja telakan toiminnan jatkumista varten myönnetyksi toimintatueksi.
(101)
Komissio sai tietää joulukuussa 2005 julkisista lähteistä (16), että oli perustettu Puolan telakoiden yhteenliittymä (Korporacja Polskie Stocznie, jäljempänä ’KPS’), julkisomisteinen pääomaryhmä, jotta kolme suurta puolalaista telakkaa Gdyniassa, Gdańskissa ja Szczecinissä saataisiin saman katon alle, jäljempänä ’yhdistämissuunnitelma’. KPS:n päätehtävänä oli rahoittaa telakoiden tuotantoa. Puola ei ilmoittanut yhdistämissuunnitelmasta komissiolle missään menettelyn vaiheessa, ei ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä eikä sen jälkeen.
(102)
Samalla komissio luki lehdistä meneillään olevista neuvotteluista, jotka koskivat Gdynian ja Gdańskin telakoiden myymistä strategisille sijoittajille ja siihen saakka samassa konsernissa toimineiden yhtiöiden erottamista toisistaan. Komissio pyysi Puolan hallitusta 13 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä selvittämään, millainen sen Gdynian telakkaa koskeva strategia todellisuudessa oli.
(103)
Puola selitti 20 päivänä helmikuuta 2006 päivätyssä kirjeessä, että yhdistämisuunnitelmaa oli todella harkittu aiemmin mutta se oli hylätty ja pian annettaisiin Puolan laivanrakennusteollisuuden uusi rakenneuudistusstrategia.
(104)
Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 22 päivänä helmikuuta 2006 pidetyssä tapaamisessa ja 13 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyssä kirjeessä, että vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma oli vanhentunut ja että sitä oli muutettava. Puolan viranomaiset lupasivat toimittaa muutetun rakenneuudistussuunnitelman kesäkuuhun 2006 mennessä. Lisäksi Puolan viranomaiset esittelivät Puolan laivanrakennusteollisuuden uuden rakenneuudistusstrategian pääkohdat. Ensinnäkin Gdańskin telakka aiottiin erottaa Gdynian telakkakonsernista mahdollisimman pian. Toiseksi hallitus aikoi hyväksyä yksityisen pääoman siirtämisen Gdańskin ja Gdynian telakoille pitkän aikavälin tavoitteenaan telakoiden täydellinen yksityistäminen.
(105)
Gdynian telakan yhtiökokouksessa 19 päivänä huhtikuuta 2006 päätettiin enintään 300 miljoonan Puolan zlotyn suuruisesta pääomankorotuksesta. Hallintoneuvoston tehtäväksi annettiin etsiä osallistumaan kiinnostuneita sijoittajia. Toukokuussa 2006 päivättyä telakan esitettä alettiinkin jakaa 10 päivästä toukokuuta 2006 mahdollisille sijoittajille, ja Gdynian telakan yksityistämisessä avustanut konsultti otti suoraan yhteyttä noin 80 sijoittajaan. Gdynian telakka sai kaksi alustavaa tarjousta pääomankorotuksiin osallistumisesta; ukrainalaiselta terästehtaalta Donbasilta ja telakan suurimmalta asiakkaalta Ray Car Carriersilta. Nämä kaksi yhtiötä jättivät lopulta28 päivänä elokuuta 2006 sitovat tarjoukset, joissa edellytettiin kuitenkin myyjän - valtion - vastaavan veloista ja niiden perumisesta. Puolan ilmoittaman aikataulun mukaan (26 päivänä syyskuuta 2006 päivätty kirje) kahden tarjouksentekijän kanssa käytävät neuvottelut saataisiin päätökseen lokakuun 2006 loppuun mennessä ja uusien osakkeiden merkintä saataisiin päätökseen viimeistään 15 päivänä joulukuuta 2006.
(106)
Komissio sai 9 päivänä kesäkuuta 2006 ensimmäisen luonnoksen vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmaksi. Vierailtuaan telakalla ja saatuaan ulkopuolisen asiantuntijan lausunnon komissio ilmoitti vieraillessaan telakalla 13 päivänä kesäkuuta 2006 sekä kirjallisesti 17 päivänä heinäkuuta, että luonnos herätti suurta epäilystä, tuoden esiin, ettei rakenneuudistussuunnitelma vaikuttanut olevan tarpeeksi kauaskantoinen, jotta telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuisi; ettei rakenneuudistusten rahoitusta ollut turvattu; ettei rakenneuudistuksen rahoittamisesta muilla varoilla kuin valtiontuella ollut todellisia suunnitelmia ja ettei tasoitustoimenpiteitä ollut ehdotettu. Viitaten KUKE-vientiluottolaitoksen - valtion viraston - antamien alusten rahoitustakausten jatkuvaan käyttöön komissio varoitti telakkaa ja Puolan viranomaisia siitä, että nämä takaukset katsottaisiin valtiontueksi.
(107)
Varoituksista huolimatta Puolan syyskuussa 2006 kaksi kuukautta myöhässä toimittama vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma ei lopulta eronnut merkittävästi ensimmäisestä luonnoksesta. Komissio arvostelee vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmaa pääasiassa jäljenpänä selvitetyistä syistä.
(108)
Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 7 päivänä joulukuuta 2006 pidetyssä tapaamisessa sekä 29 päivänä tammikuuta 2007 päivätyssä kirjeessä, että alustavassa tutkimuksessa oli tultu siihen tulokseen, ettei vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma täyttänyt yhtään voimassa olevissa suuntaviivoissa asetettua rakenneuudistustuen hyväksymistä koskevaa edellytystä.
(109)
Puolan viranomaiset ilmoittivat kyseisessä tapaamisessa aikovansa aloittaa Gdynian telakan yksityistämisen uudelleen avoimella ja läpinäkyvällä menettelyllä houkutellakseen yksityisen sijoittajan hankkimaan täyden määräysvallan telakasta. Puola ilmoitti, että yksityistäminen saataisiin päätökseen kesäkuuhun 2007 mennessä. Yksityistämisasiakirjoja laadittaessa Puola pyysi komissiota antamaan lausunnon tarvittavista Gdynian telakan tasoitustoimenpiteistä, jotta mahdolliset sijoittajat saisivat paikkansa pitävää tietoa.
(110)
Seuraavina kuukausina Gdynian telakka jatkoi neuvotteluja kahden sijoittajan, Donbasin ja Ray Car Carriersin kanssa, jotka olivat esittäneet tarjouksensa elokuussa 2006. Samaan aikaan hallitus valmisteli erilaisia yksityistämisasiakirjoja aloittaakseen yksityistämisen uudelleen, mikäli meneillään olleet neuvottelut kariutuisivat. Puolan hallitus ilmoitti toukokuussa 2007, että neuvottelut olivat epäonnistuneet ja yksityistämisprosessi aloitettaisiin uudelleen. Puola toimitti 22 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessä yksityistämisen uuden aikataulun, jonka mukaan joulukuu 2007 oli alustava määräaika prosessin loppuunsaattamiselle, mikä oli puoli vuotta myöhemmin kuin mihin Puola oli sitoutunut tammikuussa 2007. Komissio ilmoitti 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, ettei yksityistämistä voitaisi viivästyttää enempää. Lisäksi komissio varoitti Puolaa siitä, että tuolloin vaikutti siltä, ettei telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista ja rakenneuudistuksen rahoittamista ainakin osittain muulla rahoituksella kuin valtiontuella koskevia edellytyksiä ollut täytetty.
(111)
Samaan aikaan komission jäsenen Neelie Kroesin ja ministeri Woźniakin päästyä joulukuussa 2006 sovintoon komissio kävi tiivistä keskustelua Puolan viranomaisten ja Gdynian telakan kanssa tarvittavien tasoitustoimenpiteiden määrittämiseksi. Puola lupasi 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyssä kirjeessä sulkea SD I -telakka-altaan Gdynian telakalta sen jälkeen, kun meneillään olleet tilaukset oli saatu valmiiksi ja SD II -kuivatelakka-altaan tarvittavat investoinnit tehty eli tammikuun 2010 jälkeen.
(112)
Komissio pyysi Gdynian telakkaa toimittamaan sille tietoja useista seikoista sen selvittämiseksi, oliko ehdotus todellinen tasoitustoimenpide. Lopulta komissio ilmoitti Puolalle 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä olevansa alustavasti valmis pitämään SD I -kuivatelakka-altaan sulkemista riittävänä tasoitustoimenpiteenä edellyttäen, että se purettaisiin niin, ettei laivanrakennus ja toiminnan aloittaminen olisi siinä enää mahdollista ja että sulkeminen tapahtuisi 1 päivänä syyskuuta 2009 tai jo aiemmin, mikäli alus nro 8185/04 - viimeinen alus telakan tilauskirjassa 8 päivänä maaliskuuta 2007 - valmistuisi ennen kyseistä päivämäärää. Lisäksi SD I -allasta voisi käyttää vuonna 2009 ainoastaan niiden kahden aluksen kokoamiseen, jotka oli sillä hetkellä merkitty koottaviksi kyseisellä telakalla vuonna 2009 ja joita ei voisi siirtää SD II -altaalle (LPG-säiliöalukset nro 8185/03 ja 8185/04). Komission päätelmän perustelut esitetään jäljempänä.
(113)
Uusi yksityistämismenettely, joka perustui 30 päivänä elokuuta 1996 annettuun yksityistämislakiin, aloitettiin heinäkuussa 2007. Gdynian telakan yhtiökokous teki 5 päivänä heinäkuuta 2007 päätöksen 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruisesta pääomankorotuksesta, jossa valtiokonttori merkitsisi osakkeet, mikäli yksityistäminen saataisiin onnistuneesti päätökseen. Telakan esite laadittiin ja päivättiin 4 päivänä heinäkuuta 2007. Sitä alettiin jakaa mahdollisille sijoittajille 10 päivänä heinäkuuta 2007 eli samana päivänä, jona tarjouskilpailu julkaistiin kansainvälisessä ja puolalaisessa lehdistössä. Samoin kuin edellä kuvatussa menettelyssä, komissio esitti telakan esitteestä huomautuksia, jotka Puola otti asianmukaisesti huomioon.
(114)
Huomatessaan yksityistämisen viivästyvän jälleen komissio vaati Puolaa 3 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä saattamaan yksityistämisen viipymättä päätökseen. Puola ilmoitti komissiolle 23 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, ettei yksityistämistä saataisi päätökseen suunnitellusti eli vuoden 2007 loppuun mennessä. Sen sijaan Puola lupasi aloittaa neuvottelut valittujen sijoittajien kanssa tammikuussa 2008. Komissio toisti viivästymisiä koskevan huolensa 30 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä kirjeessä ja ilmoitti odottavansa, että Gdynian telakan uusi omistaja toimittaisi ensimmäisen luonnoksen uudesta rakenneuudistussuunnitelmasta vuoden 2008 helmikuun loppuun mennessä. Komissio toisti pyynnön myöhemmin useita kertoja. Komissio vaati moneen otteeseen yksityistämisen aikataulun tiukkaa noudattamista ja totesi, ettei Puolalla vaikuttanut olevan mitään perustetta yksityistämisen uudelleen aloittamiseksi.
(115)
Puola ilmoitti komissiolle, että yksitoista yhtiötä oli pyytänyt Gdynian telakan esitettä ja että neljä yhtiötä oli toimittanut alustavat tarjoukset 1 päivänä lokakuuta 2007 olleeseen määräaikaan mennessä. Neljä yhtiötä hyväksyttiin due diligence -tarkastukseen. Lopulta kolme sitovaa tarjousta toimitettiin 20 päivänä joulukuuta 2007 olleeseen määräaikaan mennessä. Puola päätti tammikuun lopussa vuonna 2008 aloittaa neuvottelut kahden tarjouksentekijän kanssa. Helmikuun puolivälissä vuonna 2008 Puola ilmoitti, että Gdynian telakan yksityistäminen saataisiin päätökseen kesään 2008 mennessä eli vuotta myöhemmin, kuin mitä Puola oli alun perin tammikuussa 2007 luvannut.
(116)
Toiselle sijoittajista, puolalaisen teräskauppayhtiön Złomrexin tytäryhtiölle Amber Sp. z o.o.:lle, jäljempänä ’Amber’, annettiin 20 päivänä maaliskuuta 2008 yksinoikeus käydä neuvotteluja, ja neuvotteluoikeutta jatkettiin useita kertoja ja se päättyi lopulta 12 päivänä toukokuuta 2008.
(117)
Puola toimitti komissiolle 29 päivänä helmikuuta 2008 Amberin laatiman luonnoksen Gdynian telakan rakenneuudistussuunnitelmaksi (17). Amber toimitti päivitetyn talousennusteen 9 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyssä sähköpostiviestissä. Komissio esitti suullisia huomautuksia tästä luonnoksesta Puolan viranomaisten, Amberin ja Gdynian telakan edustajien kanssa Varsovassa 10 päivänä huhtikuuta 2008 järjestetyssä tapaamisessa ja kirjallisia huomautuksia 21 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyssä kirjeessä.
(118)
Amber ilmoitti Puolan viranomaisten kanssa 12 päivänä toukokuuta 2008 pidetyssä tapaamisessa vetäytyneensä Gdynian telakan yksityistämisprosessista. Puola ilmoitti komissiolle tästä samana päivänä. Amber lähetti valtiokonttorille perustelut päätöksestään ja ilmoitti vetäytymisen johtuneen pääasiassa siitä, että se oli tullut telakan tilanteesta tehdyn perusteellisen due diligence -tarkastuksen perusteella siihen tulokseen, ettei telakan toiminnasta tulisi kannattavaa edes sitten, kun rakenneuudistustoimenpiteet ja merkittävät investoinnit oli toteutettu.
(119)
Puolan viranomaiset päättivät 15 päivänä toukokuuta 2008 lopettaa yksityistämisprosessin kutsumalla julkisesti neuvotteluihin ne tarjouksentekijät, joiden tarjoukset oli hyväksytty vuonna 2007 aloitetussa menettelyssä.
(120)
Puola ilmoitti komissiolle 26 päivänä toukokuuta 2008, että yksityistämisprosessi oli aloitettu uudelleen. Tämän jälkeen Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle päivittäin toimista, joita ne ovat tehneet löytääkseen Gdynian telakalle ostajan. Puola on välittänyt komissiolle useita kirjeitä, joissa mahdolliset sijoittajat ilmoittavat olevansa kiinnostuneita saamaan tietoja meneillään olevasta yksityistämisestä sekä telakan esitteen, kun sellainen olisi saatavilla.
(121)
Kesäkuun 10 päivänä 2008 pidetyssä kokouksessa kävi ilmi, että Puolan viranomaiset kävivät tiiviitä neuvotteluja ISD Polskan, Gdańskin telakan nykyisen omistajan, kanssa Gdynian telakan mahdollisesta ostamisesta ja näiden kahden telakan yhdistämisestä. Puola ehdotti uusia tasoitustoimenpiteitä ja ilmoitti, että uusi sijoittaja oli vaatinut lisää valtiontukea yksityistämiseen osallistumisen edellytyksenä. Lisäksi Puola ilmoitti komissiolle, että ISD Polska laati molemmille telakoille yhteistä rakenneuudistussuunnitelmaa, joka toimitettaisiin komissiolle viimeistään 26 päivänä kesäkuuta 2008 valtiontukiasiaan C 18/2005 liittyvän tietojen antamista koskevan komission välipäätöksen (18) mukaisesti.
(122)
Komissio ilmoitti Puolalle ja ISD Polskalle Puolan viranomaisten pyynnöstä 10 päivänä kesäkuuta 2008 järjestetyssä tapaamisessa ja uudemman kerran 13 päivänä kesäkuuta 2008 järjestetyssä tapaamisessa, että muutamia puite-edellytyksiä olisi täytettävä, mikäli ISD Polska aikoisi ostaa Gdynian telakan ja johtaa sitä samalla Gdańskin telakan kanssa. Puite-edellytykset olivat seuraavat: ISD Polska esittäisi molemmille telakoille yhteisen rakenneuudistussuunnitelman viimeistään 26 päivänä kesäkuuta 2008, osallistuisi huomattavalla osuudella rakenneuudistuksen kustannuksiin ja laatisi mielekkäitä tasoitustoimenpiteitä asiassa sovellettavien suuntaviivojen mukaisesti. Komissio ilmoitti ISD Polskan ehdotetun osuuden rakenneuudistuksen kustannuksista olevan riittämätön, kun otetaan huomioon telakan aiemmin saaman valtiontuen määrä sekä lisätuki, jota ISD Polska oli hakenut yksityistämisen yhteydessä.
(123)
Puola ilmoitti komissiolle 6 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessä, että hallitus oli tehnyt 3 päivänä kesäkuuta 2008 päätöksen antaa Gdynian telakalle 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääoma, jolla katettaisiin osittain voimassa olevista laivanrakennussopimuksista odotettavissa olevat tappiot.
(124)
Komissio sai 26 päivänä kesäkuuta 2008 ISD Polskan laatiman kesäkuussa 2008 päivätyn luonnoksen rakenneuudistussuunnitelmaksi (”Plan restrukturyzacji Nowej Stoczni Gdańsk-Gdynia”), jossa esiteltiin Gdańskin ja Gdynian telakoiden yhteinen rakenneuudistusstrategia, jäljempänä ’(ISD:n) yhteinen rakenneuudistussuunnitelma’. Komissio sai myös Polish Shipbuilding Companyn laatiman kesäkuussa 2008 päivätyn luonnoksen Gdynian telakan rakenneuudistussuunnitelmaksi vuosiksi 2008-2012 (”Plan restrukturyzacji Stoczni Gdynia S.A. na lata 2008-2012”), jäljempänä ’PSC:n rakenneuudistussuunnitelma’. Jäljempänä annetaan lyhyt kuvaus molemmista suunnitelmista.
(125)
Puola ilmoitti komissiolle 14 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Gdynian telakan yksityistämisen jatkuvan ja pyysi lisäaikaa, jotta mahdolliset sijoittajat saisivat viimeisteltyä rakenneuudistussuunnitelman. Puola lupasi toimittaa Gdynian telakan lopullisen rakenneuudistussuunnitelman viimeistään 12 päivänä syyskuuta 2008.
(126)
Komissio suostui odottamaan, kunnes lopullisen rakenneuudistussuunnitelman toimittamisesta oli tehty päätös.
(127)
Puola toimitti 12 päivänä syyskuuta 2008 ISD Polskan laatiman Gdańskin ja Gdynian telakoiden lopullisen rakenneuudistussuunnitelman (”Plan restrukturyzacji Nowej Stoczni Gdańsk-Gdynia”, jäljempänä ’syyskuun 12 päivän yhteinen rakenneuudistussuunnitelma’), joka oli pohjimmiltaan päivitetty versio 26 päivänä kesäkuuta 2008 saadusta yhteisestä rakenneuudistussuunnitelmasta.
5. VUODEN 2006 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
(128)
Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman mukaan vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaa oli välttämätöntä muuttaa makrotaloudellisen ympäristön muuttumisen takia eli koska zlotyn arvo suhteessa Yhdysvaltain dollariin nousi 4,1 zlotysta 3,0 zlotyyn dollaria kohtia ja koska terästonnin hinta nousi 300:sta Yhdysvaltain dollarista 700:aan Yhdysvaltain dollariin, mikä heikensi telakan taloustilannetta, ja lisäksi valtiontuki oli riittämätöntä, minkä vuoksi vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaa ei voitu toteuttaa kokonaan.
(129)
Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma, jonka telakka laati Ernst & Youngin tuella, kattaa vuodet 2006-2012. Suurin osa toimenpiteistä on kuitenkin määrä panna täytäntöön vuoden 2009 loppuun mennessä. Vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma kattoi vuodet 2003-2008.
(130)
Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman tavoitteita ovat toimintakustannusten todellinen pienentäminen, telakan tehokkuuden parantaminen ja laivanrakennuksen kannattavuuden varmistaminen. Tätä varten telakka yritti ensin neuvotella voimassa olevat sopimukset uusiksi ja poistaa näin odotettavissa olevat tappiot aluksista, jotka oli määrä saada valmiiksi vuosina 2006 ja 2007. Lisäksi kustannustenvähennysohjelmassa pyrittiin tuotantokustannusten pienentämiseen.
a) Myyntistrategia
(131)
Suunnitelman mukaisessa myyntistrategiassa keskityttiin standardialuksiin, joihin kuuluivat konttialukset ja autonkuljetusalukset. Telakka suunnitteli myös säilyttävänsä kapasiteettia muita markkinarakoja varten, jos tuottoisia tarjouksia ilmenee.
b) Teollinen ja toiminnallinen rakenneuudistus
(132)
Pääasialliset toimenpiteet ovat seuraavat:
-
Tehokkuutta lisätään investoimalla 61 miljoonaa euroa vuosina 2007-2009. Investoinneilla on tarkoitus poistaa tuotantoprosessin pullonkaulat (etenkin teräksen esivalmistuksessa) ja lisätä tehokkuutta. Lisäksi suunnitellaan 6,6 miljoonan euron investointeja tietotekniikkaan;
-
Työvoimarakennetta uudistetaan poistamalla yhä tavallisemmiksi käyneet määräaikaiset työsopimukset ja toteuttamalla toimenpiteitä, joilla on tarkoitus saavuttaa tavoitteena olevat työvoimatasot. Kannustinjärjestelmä otetaan käyttöön. Lisäksi telakka suunnittelee nostavansa suoraan tuotantoon osallistuvien työntekijöidensä palkkoja 10 prosenttia vuonna 2006 ja 4 prosenttia vuodessa vuosina 2008-2010. Telakan pääasiallisia ongelmia ovat tällä hetkellä runsaat poissaolot ja pätevien työntekijöiden puute;
-
Suunnitelmassa korostettiin, että telakkaa on tärkeä suojata valuuttariskin varalta. Tätä varten 70 prosenttia telakan tuloista on määrä suojata valuuttariskin varalta vuosina 2007-2012 valuuttakaupan avulla;
-
Lisää tytäyhtiöitä yhtiöitetään (kuten Zakładowa Służba Ratownicza ja Wydział Technicznej Obsługi Urządzeń Dźwignicowych) ja omaisuutta myydään;
-
Suunnitteluprosessia parannetaan (suunnitteluratkaisut standardoidaan). Tähän sisältyy myös vaihtoehto suunnittelutoimiston yhtiöittämisestä, josta oli määrä päättää vuonna 2007;
-
Muita toimenpiteitä ovat sopimusten uusiksi neuvottelu, hinnantarkistusehdon käyttöönotto sopimuksissa valuttariskeiltä suojautumiseksi, työntekijöiden kannustinjärjestelmä, prosessien optimointi ja rahoitusomaisuuden myynti.
c) Rahoitusrakenteen uudistus
(133)
Telakan olisi uudistettava rahoitusrakennetta. Vuoden 2005 lopussa sen pääoma oli -285,4 miljoonaa Puolan zlotya. Telakan pääomatilannetta parannettaisiin suunnitelman mukaan vuosina 2006-2007 yhteensä 1,015 miljardin Puolan zlotyn suuruisella pääomankorotuksella: yksityisten sijoittajien oli määrä rahoittaa 500 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus vuonna 2006, ja yksityisen tai julkisen sijoittajan oli määrä rahoittaa 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus vuonna 2007.
d) Tavoiteluvut rakenneuudistuksen päättyessä - pitkän aikavälin kilpailukyvyn palauttaminen
(134)
Rakenneuudistuskauden päättyessä vuonna 2009 telakan tuotannon odotetaan olevan kompensoituna bruttovetoisuutena 298 610, kun se oli 279 258 vuonna 2006. Rakennettavien alusten lukumäärä vähenee 13:sta vuonna 2006 (8 konttialusta ja 5 autonkuljetusalusta) 11:een (5 konttialusta ja 6 autonkuljetusalusta). Tuotannon odotetaan kasvavan vielä kompensoituna bruttovetoisuutena 324 110:een vuonna 2012 (12 alusta).
(135)
Työntekijöiden keskimääräinen määrä vähenee 5 208:sta toukokuussa 2006 tavoitteena olevaan 4 530:een vuoden 2007 lopussa.
(136)
Tuottavuuden (työn ja kulutuksen suhde) odotetaan paranevan siten, että kun tuottavuus oli 44,8 työtuntia kompensoitua bruttovetoisuutta kohti vuonna 2007, vuonna 2012 se olisi 37,0 työtuntia kompensoitua bruttovetoisuutta kohti. Komission asiantuntijan mukaan verrattavissa olevien Euroopan tehokkaimpien telakoiden tuottavuus on alle 20 työtuntia kompensoitua bruttovetoisuutta kohti.
(137)
Liikevaihdon odotetaan kasvavan 1,599 miljardista Puolan zlotysta vuonna 2005 1,869 miljardiin Puolan zlotyyn vuonna 2012. Liikevoiton odotetaan kohentuvan 7,35 miljoonasta Puolan zlotysta vuonna 2005 ja -233,5 miljoonasta Puolan zlotysta vuonna 2006 67,68 miljoonaan Puolan zlotyyn vuonna 2012, jolloin ensimmäinen kannattava vuosi olisi 2009.
e) Herkkyysanalyysi
(138)
Suunnitelmaan sisältyy herkkyysanalyysi seuraavista seikoista:
-
Puolan zlotyn arvoa nostetaan suhteessa Yhdysvaltain dollariin vuosittain 0,05 ja 0,1 zlotya sen sijaan, että käytettäisiin perusskenaarion tavoin pysyvää kurssia, jossa Yhdysvaltain dollarin arvo on 3,00 Puolan zlotya.
-
Laivanrakennuksen tasona säilyy 10 alusta vuosina 2009-2010, kun perusskenaarion mukaan vuosina 2009-2010 valmistetaan 11 alusta ja vuosina 2011-2012 valmistetaan 12 alusta;
-
Eri sopimushinnat kasvavat nopeammin (työstä maksettava korvaus sekä muuttuvan ja pysyvän yhteistyön hinnat) vuosina 2008-2012 kuin mitä perusskenaariossa;
-
Alusten hinnat laskevat 5 ja 10 prosenttia vuosina 2009-2012;
-
Materiaalien hinnat nousevat samalla kun alusten hinnat nousevat vuodesta 2007 eteenpäin.
f) Tasoitustoimenpiteet
(139)
Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettiin tasoitustoimenpiteenä tuotannon rajoittamista kompensoituna bruttovetoisuutena 340 000:een vuodessa olettaen, että telakan tekninen kapasiteetti olisi kompensoituna bruttovetoisuutena 540 000. Kuten jäljempänä selitetään tarkemmin, Puola ehdotti helmikuussa 2007 SD I -kuivatelakka-altaan lopullista sulkemista. Telakka toimitti tietoja, joiden mukaan sen nykyinen tekninen kapasiteetti oli kompensoituna bruttovetoisuutena selvästi alle 540 000. Lopulta komissio hyväksyi alustavasti ehdotetun kapasiteetin vähentämisen, joka korvasi vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyn tasoitustoimenpiteen.
6. ISD:N LAATIMA YHTEINEN RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
(140)
ISD Polska tuli Gdańskin telakan pääomistajana mukaan yksityistämisprosessiin Amberin vetäydyttyä vuonna 2007 aloitetusta yksityistämisestä. Kuten edellä esitettiin, ISD Polska tarkisti komissiolle 26 päivänä kesäkuuta 2008 toimittamaansa rakenneuudistussuunnitelmaa ja toimitti uudistetun version 12 päivänä syyskuuta 2008. Jäljempänä selvitetään soveltuvin osin syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa tehtyjä muutoksia.
(141)
ISD Polskan laatima yhteinen liiketoimintastrategia perustuu siihen ajatukseen, että kahden telakan synergiaa olisi käytettävä ja molempien telakoiden parhaat tuotantovalmiudet olisi yhdistettävä (19). Materiaalien pääasiallinen säilytystila tulisi Gdynian telakalle, jossa hoidetaan myös levyjen ja profiilien esivalmistus. Levyt ja profiilit kuljetetaan sitten vesitse Gdańskin telakalle, jossa valmistetaan lohkot ja osalohkot. Kokoaminen tapahtuu Gdynian telakan altailla, ja lopullinen varustelu tapahtuu molempien telakkojen varustelulaitureilla.
(142)
Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa viitataan siihen, ettei vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmalla onnistuttu palauttamaan telakan elinkelpoisuutta, ja eriteltiin syyt molempien telakkojen nykyisiin talousvaikeuksiin. Syiksi esitettiin erityisesti telakan yksityistämisen epäonnistuminen ja siihen liittyvä epäonnistuminen nostaa telakan pääoma rakenneuudistusten edellyttämälle tasolle sekä se, ettei telakka saanut riittävästi valtiontukea. Lisäksi yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa mainitaan makrotalouden tekijöitä, kuten Puolan zlotyn arvon nousu suhteessa Yhdysvaltain dollariin ja teräksen hintojen nousu, sekä sisäisiä tekijöitä, kuten pätevien työntekijöiden lähteminen telakalta, alhainen tuottavuus ja sopimusten tekeminen ilman välttämätöntä suojautumista valuuttakurssin ja materiaalikustannusten muuttumisen varalta, mistä on aiheutunut telakalle tappiota.
(143)
Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman tarkoituksena on palauttaa kahden rakenneuudistusten kohteena olevan yhtiön, Gdynian ja Gdańskin telakoiden, elinkelpoisuus. Vaikka tämä päätös koskee vain Gdynian telakkaa, jäljempänä esitetyssä yhteisen rakenneuudistussuunnitelman kuvauksessa ja arvioinnissa on tietenkin otettava huomioon myös Gdańskin telakka, sen aiemmat rakenneuudistustoimet ja sen saama valtiontuki sekä tuleva valtiontuki.
a) Myyntistrategia
(144)
Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan yhdistyneiden telakkojen olisi harjoitettava kahta toimintaa: laivanrakennusta ja muuta kuin laivanrakennusta.
(145)
Laivanrakennustoiminnassa ISD Polska tähtää lyhyellä aikavälillä sellaisille markkinasegmenteille kuin konttialukset (pienet ja keskisuuret 500-3 000 TEU:n alukset), yleiset rahtialukset (kuivalastin kuljetukseen tarkoitetut ”perinteiset” alukset, monitoimialukset ja raskaslastialukset) ja autonkuljetusalukset (C6600-koon suuret henkilöautojen kuljetusalukset) ja kehittää toimintaa myös offshore-alusten segmentillä (esimerkiksi AHTS-alukset, PSV-alukset, miehistölaivat), josta olisi määrä tulla hallitseva keskipitkällä aikavälillä.
(146)
Markkina-analyysi perustuu Euroopan muiden telakoiden tuotannon vertailuun ja yhdistyneiden telakoiden kokemukseen. Suunnitelmassa myönnettiin, että offshore-alusten tuotantoon tarvittavaa tietotaitoa olisi kehitettävä ja että tuotanto hoidettaisiin ensimmäisinä vuosina alihankkijoiden avulla. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa kuvattiin Gdańskin telakan aiempaa kokemusta offshore-alusten runkojen rakentamisessa ja kerrottiin, että telakan tilauskannassa on tämän tyyppisiä aluksia. Suunnitelmasta kävi myös ilmi, että Gdańskin telakka oli allekirjoittanut vastikään aiesopimuksen viisivuotisesta yhteistyöstä tunnetun offshore-alusten rakentajan kanssa, joka toimittaisi erittäin monimutkaisia runkoja alihankintana Gdańskin telakalle. Suunnitelman mukaan alihankintana teetetystä työstä siirryttäisiin vähitellen täysin varusteltujen offshore-alusten rakentamiseen, ja siinä myönnettiin, että täysin varusteltujen alusten rakentamisvalmiudet oli hankittava ja alihankkijaverkosto oli luotava vähitellen.
(147)
Suunnitelman mukaisessa tuotantovalikoimassa oletetaan, että konttialusten tuotanto säilytetään aluksi ennallaan mutta että sitä vähennetään vähitellen vuoteen 2011, jolloin se lopetetaan. Sen jälkeen suunnitelman mukainen valikoima koostuu offshore-aluksista ja suurista C6600-koon autonkuljetusaluksista. Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan yhdistyneiden telakoiden oli kesäkuun jälkeen määrä tehdä sopimuksia 13 aluksesta vuonna 2008 (3 konttialusta, 5 offshore-alusta ja 5 autonkuljetusalusta), 16 aluksesta vuonna 2009 (2 konttialusta, 8 offshore-alusta ja 6 autonkuljetusalusta), 15 aluksesta vuosina 2010 ja 2011 (1 konttialus, 7 offshore-alusta ja 7 autonkuljetusalusta), 17 aluksesta vuonna 2012 (10 offshore-alusta ja 7 autonkuljetusalusta) ja 18 aluksesta vuosina 2013 ja 2014 (14 offshore-alusta ja 4 autonkuljetusalusta). Tuotantosuunnitelmaa muutettiin syyskuun yhteisessä suunnitelmassa: vuosina 2009-2011 rakennettaisiin 12-13 alusta vuodessa (5-7 autonkuljetusalusta ja 6 offshore-alusta; tilauskannassa ei ole konttialuksia vuoden 2008 jälkeen).
(148)
Muussa toiminnassa kuin laivanrakentamisessa ISD Polska aikoo aloittaa yhdistyneillä telakoilla tuulivoimamyllyjen ja teräsrakenteiden tuotannon. Suunnitelman mukaan tuulivoimamyllyjen tuotanto alkaisi vuonna 2011 (75 kappaletta), ja määrä nousisi 350:een vuodesta 2014 alkaen (suunniteltu korkeus 80 metriä).
(149)
Heinäkuun suunnitelman mukaan eri teräsrakenteiden (esimerkiksi puomien, varastorakenteiden, rakennusteollisuuden teräsrakenteiden ja alusten osien) tuotanto kasvaisi 2 174 tonnista vuonna 200813 500 tonniin vuonna 2011 (20).
(150)
Syyskuun rakenneuudistussuunnitelmassa on yksityiskohtaisia tietoja ISD Polskan (tai muiden Donbas-ryhmän yhtiöiden) tietotaidosta teräsrakenteiden alalla. Suunnitelman mukaan osa Huta Częstochowan tuotannosta siirrettäisiin yhdistyneille telakoille. Suunnitelmassa esitetään lyhyesti riippumattoman konsultin (Roland Berger) tekemän markkinatutkimuksen tulokset; tutkimus tehtiin valmisteltaessa teräsrakenteiden markkinasegmentin kehittämistä Gdańskin telakalla sen jälkeen, kun ISD Polska oli hankkinut siinä määräysvallan vuoden 2007 alussa. Suunnitelman mukaan tutkimuksessa ennustettiin teräsrakenteiden markkinasegmentin kasvavan Euroopassa ja erityisesti Puolassa (esimerkiksi infrastruktuurin kehittäminen rakennerahastojen avulla). Tutukimusta ei ole toimitettu komissiolle.
(151)
Syyskuun suunnitelma sisältää erilaisia ennusteita teräsrakenteiden tuotantomääristä, kuten seuraavasta taulukosta 1a käy ilmi.
Taulukko 1a:
Odotettu teräsrakenteiden tuotanto tonneina (syyskuun 2008 yhteinen rakenneuudistussuunnitelma)
Tuotteet
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Puomit
274
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
Nosturit
0
1 100
1 500
1 500
1 500
1 500
1 500
Varastorakenteet
1 500
6 000
16 000
22 400
36 000
36 000
36 000
Rakennusteollisuuden teräsrakenteet
0
1 100
3 000
4 000
4 000
4 000
4 000
Alusten osat
0
1 000
1 450
5 000
13 000
13 000
13 000
Yhteensä
1 774
11 200
23 950
34 900
56 500
56 500
56 500
b) Teollinen ja toiminnallinen rakenneuudistus
(152)
Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan molempien telakoiden tuotantovalmiudet olivat heikentyneet selvästi ja olivat samalla tasolla kuin Euroopan telakoiden tuotantovalmiudet 1990-luvun alussa. Suunnitelman mukaan noin 111 miljoonaa euroa investoitaisiin laivanrakennukseen ja 193 miljoonaa Puolan zlotya investoitaisiin muuhun kuin laivanrakennukseen (175 miljoonaa zlotya tuulivoimamyllyihin ja 18 miljoonaa zlotya teräsrakenteisiin).
(153)
Laivanrakentamiseen investoitaisiin kahdessa päällekkäisessä vaiheessa vuosina 2009-2011. Eniten investoitaisiin (21) levynleikkaukseen, paneelintuotantoon, uuteen putkiverstaaseen ja uuteen suurlohkohalliin. Näiden investointien sekä organisaatiomuutosten ansiosta tuottavuuden odotetaan parantuvan nykyisestä 45 työtunnista kompensoitua bruttovetoisuutta kohti tavoitteena olevaan 20 työtuntiin kompensoitua bruttovetoisuutta kohti (22).
(154)
Tärkeimpiä organisatorisia tarpeita ovat myynti (sopimukset), materiaalien ja palvelujen osto, suunnitteluvalmiudet, tuotanto, henkilöstöresurssit ja tietotekniikka.
(155)
Yhteisen rakenneuudistusohjelman mukaan perustettaisiin suunnittelukeskus, joka vastaisi tuotannon suunnittelusta tehokkaasti yhdistyneiden telakoiden kaikilla organisaation tasoilla. Keskuksen perustamisen tarkoituksena on poistaa kaikki suunnittelun, aikataulutuksen, budjetoinnin ja tuotantoprosessin tarkastuksen puutteet.
(156)
Sopimustenteossa ISD Polska aikoo ottaa käyttöön hinnantarkistusehdot suojatakseen telakkaa materiaalinhintojen ja palkkojen nousulta siirtämällä riskin aluksenomistajalle. Telakka ottaisi käyttöön myös uuden mallisopimuksen. Syyskuun yhteiseen rakenneuudistussuunnitelmaan oli liitetty otteita muutamista voimassa olevista laivanrakennussopimuksista osoituksena siitä, että telakka pystyi neuvottelemaan hinnantarkistusehdoista suojautuakseen teräksen hinnan vaihtelulta.
(157)
Valuuttakurssin vaihtelun riskiltä suojautuakseen telakka aikoo ottaa käyttöön tarvittavan infrastruktuurin selvitettyään, mistä kustannuksista ja tuloista valuuttariski aiheutuu, ja määritettyään sallitut riskitasot. Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman riskinhallintajärjestelmä perustuu neljään näkökohtaan: valuuttariski otetaan huomioon telakan strategiaa määritettäessä (riskinsietokyvyn ja riskinvalvonnan määrittely), organisaatiorakennetta muutetaan, tietotekniikkaa käytetään ja eri menetelmiä riskin minimoimiseksi otetaan käyttöön (luonnolliset suojauskeinot, sopimusten hinnantarkistusehdot sekä valuuttaoptioiden ja termiinien kaltaisten rahoitustuotteiden hankinta). Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan ehdotettua valuuttasuojausohjelmaa tarkemmin. Siinä eritellään kolme suojausvälinettä, joita telakan olisi käytettävä, määritetään tilauskannan altistuminen valuuttariskille vuoteen 2012 asti ja arvioidaan suojausvälineiden kustannukset tältä pohjalta. Suunnitelman mukaan ISD Polska otti yhteyttä useisiin pankkeihin, jotka pyysivät sitä toimittamaan asianmukaisen suojausstrategian suojaustarjousten laatimista varten. Suunnitelman mukaan strategia laadittaisiin rakenneuudistuksen kuuden ensimmäisen kuukauden aikana.
(158)
Tuotannossa tavoitteena on ratkaista tehottoman logistiikan ongelma Gdańskin telakalla ja Gdynian telakan pullonkaulat. Suunnitelmassa ehdotetaan työvoiman jakamista kahden telakan välillä ja uutta materiaalivirran kaaviota.
(159)
Materialien ostossa ja hallinnassa päätavoitteena on vähentää kustannuksia. Rakenneuudistustoimenpiteisiin kuuluvat esimerkiksi materiaalien osto vähintään kolmen tarjouksen perusteella, ostoyhteistyö Huta Częstochowan kanssa ja varastonhallinta.
(160)
Telakka aikoo palkata ja kouluttaa päteviä työntekijöitä ja laajentaa tietotekniikan käyttöä sekä nykyaikaistaa käytössä olevaa tietotekniikkaa.
(161)
Työllisyyden alalla tavoitteena on ratkaista runsaan vaihtuvuuden ja poissaolojen ongelmat. ISD Polska aikoo tehdä yhteistyötä paikallisen työvoimatoimiston kanssa. Suunnitelman mukaan sisäisesti aiotaan laajentaa urakehitysjärjestelmiä, ottaa käyttöön kannustinpalkkaus (ylityöajan hallinta, työntekijän arviointi, poissaolotarkastukset, työsuoritukseen perustuva palkkaus, täsmällisyys ja toteutuksen laatu) ja kehittää yritysidentiteettiä. Suunnitelman mukaan työvoimaa on tarpeen vähentää nykyisistä 8 137 työntekijästä (2 651 Gdańskin telakalla, 4 238 Gdynian telakalla ja 1 248 Gdynian telakan tytäryhtiöillä) 5 000-5 395 työntekijään. Syyskuun yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan vähennykset tehdään vähitellen vuosina 2009-2012. Uudistettuun suunnitelmaan sisältyy laskelma työvoiman rakenneuudistuksen kustannuksista ja vaikutuksista.
(162)
Suunnittelutoiminnan osalta suunnitelmassa esitetään, että suunnittelutoimiston työtä on järkeistettävä ja liitettävä tiiviimmin tuotantoprosessiin.
(163)
Suunnitelmassa on lyhyt yleiskuvaus organisaation rakenneuudistustoimenpiteiden halutuista tuloksista, jotka se määrittää vakuuttaen, että niiden ansiosta tuottavuus paranee noin 12 työtuntia kompensoitua bruttovetoisuutta kohti (23).
c) Rahoitusrakenteen uudistus
(164)
Rahoitusrakenteen uudistamisen osalta suunnitelmassa esitetään, että valtiontuki, josta ilmoitettiin komissiolle tämän suorittaman muodollisen tutkinnan (katso jäljempänä 9 osa) aikana, pantaisiin täytäntöön. Lisäksi suunniteltiin, että valtio tekisi 385 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen pääomankorotuksen kattaakseen julkisoikeudelliset velat, ja ennakoitiin, että osa julkisoikeudellisista veloista (etenkin sosiaaliturvaa koskevat varat, jotka oltiin velkaa ZUS:lle), maksettaisiin erissä ja että ne olisi maksettu takaisin vuoteen 2018 mennessä (nimellisarvoltaan 418,8 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset julkisoikeudelliset velat), (24) että valtio tekisi 250 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen pääomankorotuksen kattaakseen vuonna 2008 odotettavissa olevat tappiot, antaisi teollisuuden kehittämisviraston kautta vielä 200 miljoonaa Puolan zlotya käyttöpääoman rahoittamiseksi ja ottaisi vastattavakseen vielä mahdolliset 308 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset vastattavat, jotka liittyisivät käsiteltävänä olevaan Gdańskin telakan verovelkoja koskevaan riita-asiaan.
(165)
Suunnitelmassa esitetään, että noin 712 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset rakenneuudistuskustannukset rahoitettaisiin yhtiön tulevista kassavirroista.
d) Rakenneuudistuksen kustannukset ja oman rahoituksen osuus
(166)
Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa lasketaan Gdynian telakan rakenneuudistuskustannusten olevan siihen mennessä 936 702 419 Puolan zlotya, mihin sisältyvät 98 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset investointikustannukset ja 365 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten velkojen uudelleenjärjestely (25). Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan Gdańskin telakan rakenneuudistus on maksanut 311 533 500 Puolan zlotya, mukaan luettuina esimerkiksi 23 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset investointikustannukset ja 48 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten velkojen uudelleenjärjestely (26). Aiemmin aiheutuneita kustannuksia ei muuteta syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa, mutta siinä muutetaan yhdistyneiden telakoiden rakenneuudistuksen kustannusennustetta. Seuraavia kustannuksia voidaan eritellä: 552 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset investointikustannukset, 892 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten julkisoikeudellisten velkojen takaisinmaksu (27), 889 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten kaupallisten velkojen takaisinmaksu, vuonna 2008 odotettavissa olevien 250 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten tappioiden kattaminen (28), Gdańskin telakan maksamatta olevia verovelkoja koskevaan riita-asiaan liittyvien mahdollisten 308 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten vastattavien takaisinmaksu, tarpeettoman tuotanto-omaisuuden (rakennusalustat) purkamisesta aiheutuvat 42,8 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset kustannukset ja työvoiman rakenneuudistuksesta aiheutuvat 69 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset kustannukset. Odotettavissa olevat kustannukset ovat yhteensä 3 miljardia Puolan zlotya.
(167)
Puolan viranomaiset ehdottivat 30 päivänä syyskuuta pidetyssä tapaamisessa, että telakoille aiemmin todellisuudessa myönnetty toimintatuki jätettäisiin ottamatta huomioon arvioitaessa oman rahoituksen osuutta rakenneuudistuskustannuksista. Puolan viranomaiset ehdottivat, että komissio ottaisi arvioinnissaan huomioon aiheutuneet rakenneuudistuskustannukset siitä lähtien, kun sijoittaja hankki määräysvallan telakassa. ISD Polskasta tuli Gdańskin telakan enemmistöosakas 28 päivänä marraskuuta 2008, ja Puolan viranomaiset väittävät, että tämän jälkeen Gdańskin telakalla aiheutuneet rakenneuudistuskustannukset olisivat 62,5 miljoonaa Puolan zlotya. Koska ISD Polskalla ei ollut vielä osuutta Gdynian telakassa, telakalla aiemmin aiheutuneita rakenneuudistuskustannuksia ei pitäisi ottaa huomioon. Tällöin rakenneuudistuksen kustannukset olisivat 3,065 miljardia Puolan zlotya, kuten Puola ehdotti 30 päivänä syyskuuta pidetyssä tapaamisessa.
(168)
ISD Polska piti kiinni siitä, että telakan ja sen osakkaiden oman rahoituksen osuus rakenneuudistuskustannuksista oli sellainen, kuin seuraavasssa taulukossa 1b on esitetty, mikä vastaa syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjä ehdotuksia.
Taulukko 1b:
Oman rahoituksen osuus rakenneuudistuskustannuksista yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan
(Puolan zlotya)
Väitetty aiempi oman rahoituksen osuus
1.
Gdynian telakan suorittama omaisuuden myynti
3 783 515
2.
Työntekijöiden ja yksityisten velkojien tekemä velan muuntaminen osakkeiksi
70 740 000
3.
Gdynian telakan suorittama rahoitusomaisuuden myynti 1 päivästä toukokuuta 200424 päivään kesäkuuta 2008
72 797 423
4.
Tuotanto-omaisuuden vuokraus - Gdynia
8 335 000
5.
Investointimenot 2004-2007 - Gdynia
98 044 000
6.
ISD:n tekemä osakkeiden osto
35 875 059
7.
Investointimenot 2004-2007 - Gdańsk
22 238 900
8.
Tuotanto-omaisuuden vuokraus - Gdańsk
14 700 000
9.
Bank Nord/LB:ltä otetun lainan uudelleenjärjestely
20 000 000
10.
ISD:ltä otettu laina
2 000 000
Väitetty tuleva oman rahoituksen osuus
11.
ISD:n tekemä pääomankorotus
305 000 000
12.
ISD:n tekemä pääomankorotus
100 000 000
13.
Omaisuuden myynti
240 000 000
14.
Käyttöpääomalaina
280 000 000
15.
Investointilaina muuta tuotantoa kuin laivanrakennusta varten
185 000 000
16.
Käyttöpääomalaina muuta tuotantoa kuin laivanrakennusta varten
45 000 000
17.
Teollisuuden kehittämisviraston osakkeiden osto (29)
69 560 400
(169)
Heinäkuun 7 päivänä 2008 Puolan toimittaman yhteistä rakenneuudistussuunnitelmaa koskevan selvityksen ja syyskuun yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan 14-16 kohdassa luetellut ulkoiset rahoituslähteet eivät ole tällä hetkellä tiedossa.
(170)
ISD Polska aikoo saada 280 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen käyttöpääomalainan vuonna 2012 ja pitää tätä realistisena, sillä velkojen ja käyttökatteen välisen suhteen odotetaan väitetysti olevan suotuisa vuonna 2012.
(171)
Muuhun tuotantoon kuin laivanrakennukseen (tuulivoimamyllyjen tuotanto, 15-16 kohta) käytettävien lainojen osalta ISD Polska aikoo perustaa yhdistyneiden telakoiden erityisen tytäryhtiön, joka hoitaa tuulivoimamyllyjen tuotantoa, ja odottaa sen houkuttelevan ulkopuolista pääomaa. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitettiin lisätietoja tuulivoimamyllyjen tuotantohankkeeseen (15 kohta) käytettävästä investointilainasta. Siihen sisältyi tuulivoimamyllyhankkeesta laadittu tiivistelmä, joka aiottiin lähettää usealle pankille tutustuttavaksi. Kaksi hankkeeseen liittyvää 4 päivänä elokuuta 2008 ja 4 päivänä syyskuuta 2008 päivättyä kiinnostuksenilmaisua Kredyt-pankilta ja Fortis-pankilta oli liitetty rakenneuudistussuunnitelmaan. Fortis-pankki väitti, että sen tiedettiin laajalti olevan kiinnostunut uusiutuvia energialähteitä koskevista hankkeista. Se totesi, että ISD:n tuulivoimamyllyhanke vaikutti erittäin kiinnostavalta ja että se keskustelisi mielellään asiasta tarkemmin. Kredyt-pankki vahvisti olevansa kiinnostunut rahoittamaan uusiutuvia energialähteitä koskevia hankkeita. Pankki luetteli analyysit, jotka olisi tehtävä ennen lainahakemuksen käsittelyä: arvio liiketoimintasuunnitelmasta sekä markkinoiden lainalaisuuksia vastaaviin todellisiin odotuksiin perustuvasta rahoitusmallista, arvio hankkeen tuottavuudesta ja sen herkkyydestä esimerkiksi materiaalinhintojen ja valuuttakurssin kaltaisille tekijöille, arvio voimassa olevista toimitussopimuksista sekä hankkeen toteuttamispaikkana olevan maa-alueen oikeudellista asemaa koskevien käynnissä olevien hallintomenettelyjen tuloksesta.
(172)
Puola toimitti 8 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä luettelon rahoitus- ja tuotanto-omaisuudesta, jonka ISD Polska aikoi myydä saadakseen 189 miljoonan Puolan zlotyn tulot. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa määräksi korjataan 240 miljoonaa Puolan zlotya, ja arvioiden välinen ero perustuu lähinnä myytävän omaisuuden tärkeimpään tekijään - tällä hetkellä kolmen rakennusalustan alla Gdańskin telakalla olevan maan myyntiin. Kesäkuun rakenneuudistussuunnitelma sisälsi myynnin arvioidut nettotulot (myyntihinta, josta on vähennetty maan valmistelusta myyntiä varten aiheutuvat kustannukset), mutta syyskuun suunnitelmassa esitettiin myyntitulojen nimellisarvo ja maan valmistelusta aiheutuvat kustannukset oli sisällytetty rakenneuudistuksen kustannusarvioon. Syyskuun suunnitelmaan oli liitetty riippumaton arvio maan arvosta. Arviossa ei esitetä maan nykyistä markkinahintaa vaan arvioidaan maan arvoa sijoittajalle, joka hankkii sen rakentamista (asuinrakennukset, toimistorakennukset) varten.
(173)
Puola selitti, että Gdańskin telakan rakennusalustat ja niiden viereinen maa kuuluivat tällä hetkellä Synergia 99 -nimiselle yhtiölle. Gdynian telakka on yksi Synergian osakkaista, ja osakassopimuksen mukaan sillä on oikeus ostaa rakennusalustat ja niiden viereinen maa, mikäli Synergia purettaisiin. Puolan toimittamien tietojen mukaan Synergian varojen jako osakkaiden välillä riippui siitä, miten käynnissä olevat hallintomenettelyt Gdańskin sataman rajojen määrittämiseksi etenisivät.
(174)
Syyskuun yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan käynnissä olevat hallintomenettelyt eivät koske rakennusalustojen viereistä maapalaa, ja siihen sisältyy Synergia 99:n 28 päivänä elokuuta 2008 antama vahvistus siitä, että se tekee toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen rakennusalustojen alla olevan maan jättämisestä satama-alueen ulkopuolelle.
(175)
Lisäksi syyskuun suunnitelmassa selitettiin Synergia 99:n purkamista koskevia järjestelyjä, joista sen osakkaat ovat sopineet. Purkaminen tapahtuu kahdessa vaiheessa: ensin Synergia 99 jaetaan kahdeksi yhtiöksi, joista kumpikin ottaa haltuunsa sille varatut varat Synergia 99:stä, ja sitten Gdynian telakasta tulee sen yhtiön ainoa omistaja, joka on hankkinut rakennusalustojen alla olevan maan. Suunnitelman mukaan purkamisen ensimmäinen vaihe toteutettaisiin 15 päivänä lokakuuta 2008 pidettävässä Synergian osakkaiden kokouksessa. Suunniteltu jako edellyttää kuitenkin sataman rajoihin tehtäviä muutoksia. Synergia 99:n purkamisjärjestelyjä koskevan osakassopimuksen voimassaoloaika on rajoitettu.
(176)
Gdynian telakan taseen mukaan telakan omistus Synergia 99:ssä on 40 miljoonaa Puolan zlotya. Syyskuun yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan (30) Synergia 99:n hallitus vahvisti elokuussa 2007 Synergian varojen jakamisesta yhtiön purkamisen yhteydessä tehtävää osakassopimusta varten, että Synergia 99:n varojen nimellisarvo oli […] miljoonaa Puolan zlotya (31), joka vastasi hallituksen mukaan niiden markkina-arvoa. Riippumaton asiantuntijalausunto, jonka hallitus välitti osakkaille, vahvisti tuolloin, että rakennusalustojen alla olevan maan arvo oli […] miljoonaa Puolan zlotya.
e) Talousennuste
(177)
Syykuun yhteiseen rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy muutettu talousennuste. Ennuste perustuu tiettyihin olettamiin, jotka koskevat inflaatiota (kolmen kuukauden wibor), Yhdysvaltain dollarin ja Puolan zlotyn välistä vaihtokurssia ja materiaalien kustannuksia ja jotka perustuvat puolestaan ulkopuolisten asiantuntijoiden arvioihin. Kesäkuussa käytetty Puolan zlotyn kurssi Yhdysvaltain dollariin nähden oli 2,254 vuodelle 2008 ja 2,32 vuodelle 2009, kun taas syyskuun suunnitelmassa käytettiin Puolan zlotyn ja Yhdysvaltain dollariin vaihtokurssina 2,32:ta koko rakenneuudistuskauden ajan ulkopuolisen raportin (32) perusteella. Kesäkuussa käytetty terästonnin hinta vuodelle 2008 oli 1 381 Yhdysvaltain dollaria, ja se laski 1 211:een Yhdysvaltain dollariin vuonna 2011 ja nousi jälleen 1 359:ään Yhdysvaltain dollariin vuonna 2014. Syyskuun suunnitelma perustuu korkeampiin terästonnin hintoihin (1 539 Yhdysvaltain dollaria vuonna 2009, 1 350 Yhdysvaltain dollaria vuonna 2011 ja 1 516 Yhdysvaltain dollaria vuonna 2014). Kesäkuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoitiin seuraavanlaista palkkojen nousua: 7,6 prosenttia vuonna 2009, 7 prosenttia vuonna 2010, 6 prosenttia vuonna 2011 ja noin 5 prosenttia vuoden 2012 jälkeen. Syyskuun suunnitelmassa ennakoidaan pienempää nousua: 5,8 prosenttia vuonna 2009, 5 prosenttia vuonna 2010, 4 prosenttia vuosina 2011 ja 2012 ja 3 prosenttia vuodessa vuoden 2012 jälkeen (33). Kesäkuun rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan inflaation olevan noin 2,2 prosenttia. Syyskuun suunnitelmassa inflaatio ennustetaan suuremmaksi: se olisi aluksi 3,4 prosenttia vuonna 2009 (34) ja pienenisi vähitellen (ja olisi lopulta 2,5-2,6 prosenttia vuoden 2012 jälkeen) (35).
(178)
Syyskuun suunnitelmassa esitetyn talousennusteen suurin muutos kesäkuun suunnitelmaan verrattuna koskee alusten myynnistä ja muusta toiminnasta kuin laivanrakennuksesta saatavia tuloja. Syyskuun suunnitelmassa ennustetaan etenkin huomattavasti korkeampia hintoja autonkuljetusaluksille, toiselle päätuotteista, ja tämä muuttunut olettama vaikuttaa merkittävästi tuloslaskelmaennusteisiin.
(179)
Syyskuun suunnitelmassa esitetyn, laivanrakennuksen ja muun tuotannon yhdistetyn tuloslaskelmaennusteen mukaan voittomarginaali on positiivinen vuodesta 2009 alkaen (4,1 prosenttia vuonna 2009, 3,1 prosenttia vuonna 2010, 7,4 prosenttia vuonna 2011 ja 6,4 prosenttia rakenneuudistuskauden päättyessä vuonna 2012). Voittomarginaali pienenee 4,3 prosenttiin vuonna 2014 (taantuma markkinoilla) ja kasvaa tämän jälkeen vähitellen 7,7 prosenttiin vuonna 2017.
(180)
Kesäkuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa oli lyhyt herkkyysanalyysi, jossa tarkasteltiin, mitä vaikutusta olisi tietyillä muutoksilla perusteena oleviin pääolettamiin, jotka koskivat 10 vuoden käyttökatetta sekä 10 vuodelta kertyneitä voittoja. Erityisesti analysoidaan, mitä vaikutusta on 5 groszyn suuruisella Puolan zlotyn arvon nousulla ja teräksen hinnan ja palkkojen 5 prosentin ylimääräisellä nousulla. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa on uudempi ja tarkempi herkkyysanalyysi, josta käy ilmi erityisesti, mikä vaikutus on Puolan zlotyn 5 prosentin suuruisella arvonnousulla Yhdysvaltain dollariin verrattuna. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa oletetaan, että Puolassa otetaan euro käyttöön vuonna 2013 ja että sen jälkeen Puolan zlotyn ja Yhdysvaltain dollarin välinen kurssi ei enää vaikuta telakan toimintaan. Uudessa herkkyysanalyysissa arvioidaan, mikä vaikutus on Yhdysvaltain dollarin arvon 5 prosentin laskulla euroon verrattuna vuosina 2013-2017 (kun Puolassa on oletettavasti otettu euro käyttöön).
(181)
Kesäkuun suunnitelman talousennusteen mukaan diskonttaamaton takaisinmaksu (rahan arvon muuttumista ei oteta huomioon) saavutetaan vasta yhdentenätoista toimintavuonna eli vuonna 2019. Laskelmassa otettiin huomioon vain sijoittajan taloudellinen riski (440 miljoonaa Puolan zlotya), mikä tarkoittaa, että tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla kertyviä kassavirtoja verrataan vain sijoittajan tekemiin pääomankorotuksiin eikä huomioon oteta sitä, että valtion odotetaan tekevän huomattava pääomankorotus ensin. Suunnitelmassa oletetaan, että noin 712 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset rakenneuudistuskustannukset rahoitetaan yhtiön tulevista kassavirroista.
(182)
Syyskuun yhteiseen rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy diskontattu laskelma takaisinmaksuajasta, jonka kestoksi saadaan 10 vuotta. Lisäksi suunnitelmassa oletetaan, että suuri osa rakenneuudistuksen kustannuksista (712 miljoonaa Puolan zlotya) (36) katetaan tulevista kassavirroista.
7. PSC:N RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
(183)
PSC perustettiin Puolassa vuonna 2007 Gdynian telakan ostamista varten. Sen omistajina on kaksi yhtiötä, Marine Co ja Maritim Shipyard, jotka ovat puolalaisen liikemiehen Janusz Baranin hallussa. Molemmat yhtiöt ovat toimineet 1990-luvulta lähtien Gdyniassa, Gdańskissa ja Szczecinissä ja ne ovat tuottaneet laivoja ja veneitä sekä toimineet pääasiassa Saksassa, Norjassa, Alankomaissa ja Ranskassa sijaitsevien suurten telakoiden alihankkijoina rakentaen osalohkoja ja lohkoja sekä tarjoten palveluja. Koko konsernissa on 1 500 työntekijää.
a) Myyntistrategia
(184)
Markkinastrategiana suunnitelmassa oletetaan, että yhtiö keskittyy konttialuksiin, autonkuljetusaluksiin ja kaasusäiliöaluksiin ja että vuodessa tuotetaan jopa kymmenen PSV-huoltoalusta. Lisäksi oletetaan, että telakka tuottaa jatkossa kaksitoista alusta vuodessa, mikä on telakan kapasiteetti pienen altaan sulkemisen jälkeen. Tulevaa tuotantoa koskevassa osiossa oletetaan, että tuotettujen alusten määrä kasvaa (ja nousee kuudesta vuonna 2008 kahteentoista vuonna 2009, 17:ään vuonna 2010 ja 21:een vuonna 2012). Myös toimitetussa rahoitusmallissa, jonka perusteella talousennusteet oli ilmeisesti laadittu, oletetaan tuotoksen kasvavan 21 alukseen vuonna 2012.
(185)
Suunnitelmassa kaavaillaan lisäksi toiminnan monipuolistamista ja konttiterminaalin perustamista telakan nykyiselle alueelle. Suunnitelman mukaan telakan kapasiteetin vähentäminen jättäisi tarpeettomaksi rannikkokaistaleen, jolle vuosikapasiteetiltaan 150 000 TEU:n konttiterminaali voitaisiin rakentaa.
b) Teollinen ja toiminnallinen rakenneuudistus
(186)
Tärkeimmät ehdotetut rakenneuudistustoimenpiteet koskevat tuotannon lisäämiseen, kustannusten pienentämiseen ja tuotantosyklin lyhentämiseen tähtäävä investointiohjelma täytäntöön panemalla toteutettavaa teollista rakenneuudistusta. Laivanrakennuksen investointiohjelman arvioidut kustannukset ovat 80 625 000 euroa. Lisäksi suunnitellaan 50 miljoonan Puolan zlotyn (noin 15 miljoonan euron) investointeja konttiterminaalin rakentamiseen. Tällöin investointikustannukset olisivat kokonaisuudessaan 95,6 miljoonaa euroa. Rakenneuudistussuunnitelman toisessa osiossa arvioidaan kuitenkin, että kokonaisinvestoinnit olisivat 131 miljoonaa euroa (443 miljoonaa Puolan zlotya). Suunnitelmassa ei selitetä, miksi nämä luvut eroavat toisistaan. Suunnitelman mukaan nämä toimenpiteet toteuttamalla pienennettäisiin alusta kohti aiheutuvia kustannuksia 25 prosenttia viiden vuoden ajanjaksolla.
(187)
Suunnitelman mukaan käyttöön aiotaan ottaa myös yhdennetty tietotekniikkajärjestelmä, jolla hallitaan telakan toiminnan kaikkia aloja eli suunnittelua, toimituksia, varastoja, teräksenjalostusta, aikataulutusta, tuotannon valvontaa ja kirjanpitoa.
(188)
Suunnitelman mukaan nykyinen työvoima aiotaan säilyttää tai sitä vähennetään 650 henkilöä. On epäselvää, mitkä tekijät vaikuttavat siihen, kumpi vaihtoehdoista valitaan. Suunnitelman mukaan aikomuksena on ottaa kannustimiin perustuva palkkausjärjestelmä käyttöön.
(189)
Telakan pahimpiin kuuluvan ongelman eli valuuttakurssien vaihtelulle ja teräksen hinnan nousulle altistumisen ratkaisemiseksi suunnitelmassa ehdotetaan, että sopimuksiin liitettäisiin hinnantarkistusehto ja että luonnollisia suojauskeinoja käytettäisiin (kustannukset samana valuuttana kuin tulot).
(190)
Lisäksi suunnitelmassa oletetaan, että alusten rahoitus varmistetaan KUKE-vientiluottolaitoksen takaamilla ennakkomaksuilla siten, että KUKE perii telakalta pienemmän palkkion kuin taloudellisesti vakaassa asemassa olevilta yrityksiltä tavallisesti, sekä valtiokonttorin takaamilla välilainoilla.
c) Rahoitusrakenteen uudistus
(191)
Rahoitusrakenteen uudistamiseksi suunnitelmassa oletetaan, että voimassa olevat sopimukset neuvotellaan uusiksi odotettavissa olevien tappioiden vähentämiseksi. Suunnitelman mukaan rakenneuudistusten pitäisi lisätä hintoja 30 prosenttia (markkinoilla vallitsevalle tasolle) ja tuoda 100 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lisätulot.
(192)
Suunnitelman täytäntöönpano riippuu siitä, myöntääkö valtio lisätukea 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruisena pääomankorotuksena, peruuko ja järjesteleekö valtio uudelleen yhteensä 497 miljoonan Puolan zlotyn suuruisia julkisoikeudellisia velkoja ja kattaako valtio kaikki muut kertyneet ja mahdolliset tulevat telakan vastattavat (esimerkiksi voimassa olevista sopimuksista tai riita-asioista aiheutuvat tulevat tappiot). Lisäksi sijoittaja pyytää valtiota varmistamaan, että KUKE-vientiluottolaitos takaa tuotannon rakenneuudistuskaudella perimällä edullisemman palkkion verrattuna taloudellisesti vakaassa asemassa olevilta yrityksiltä tavallisesti perittävään palkkioon ja että valtiokonttori takaa käyttöpääomaa 297 miljoonan Puolan zlotyn edestä.
d) Oman rahoituksen osuus
(193)
Oman rahoituksen osuuden osalta suunnitelmassa kaavaillaan sijoittajan tekevän 500 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen pääomankorotuksen, jolla rahoitetaan investoinnit ja paikataan voimassa olevista sopimuksista odotettavissa olevia tappioita. Lisäksi suunnitelmassa esitetään, että oman rahoituksen osuus rakenneuudistuksesta sisältäisi myös 50 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset tulot, jotka saataisiin suunnitellusta omaisuuden myynnistä, sekä tulot, jotka saatiin liittymisen jälkeen tapahtuneesta omaisuuden myynnistä (124,5 miljoonaa Puolan zlotya). Näin voitiin väittää, että oman rahoituksen osuus kasvaisi 675 miljoonaan Puolan zlotyyn. Sijoittaja ilmoittaa rakenneuudistussuunnitelmassa oman rahoituksen osuudeksi kuitenkin vain 475 miljoonaa Puolan zlotya.
e) Talousennusteet
(194)
Talousennusteet perustuvat vakaaseen valuuttakurssiin, jossa yksi euro on 3,46 Puolan zlotya ja yksi Yhdysvaltain dollari 2,2 Puolan zlotya. Ennusteet perustuvat niihin olettamiin, että rakennettavien alusten määrä lisääntyy 21:een vuonna 2012 ja että sijoittaja aikoo todella laajentaa laivanrakennusta telakalla: myynnin oletetaan olevan 1,2 miljardia Puolan zlotya vuonna 2008, ja oletuksen mukaan myynti kasvaa jatkuvasti niin, että vuonna 2012 se on 2,6 miljardia Puolan zlotya (kasvua 116 prosenttia vuodesta 2008).
8. TASOITUSTOIMENPITEET
(195)
Tehdessään yhteistyötä ulkopuolisen asiantuntijan ja telakan kanssa komissio otti käyttöön seuraavan menetelmän arvioidakseen Puolan tasoitustoimenpiteeksi ehdottamaa kapasiteetin vähentämistä.
(196)
Jotta tasoitustoimenpide olisi tehokas, kapasiteettia on vähennettävä riittävästi sen varmistamiseksi, että telakan kapasiteetti on rakenneuudistuksen jälkeen nykyistä pienempi.
(197)
Komissio arvioi ensin telakan nykyistä teknistä kapasiteettia ja totesi, että alusten kokoaminen altaissa oli yksi telakan tuotantoprosessin pullonkauloista, jota ei voitaisi ratkaista helposti ulkoistamalla. Komission käyttämässä menetelmässä, jota Puolan viranomaiset tai telakka eivät kyseenalaistaneet, kapasiteetti lasketaan altaassa tapahtuvan kokoamisen keston ja tyypillisen alusvalikoiman perusteella (kompensoidulta bruttovetoisuudeltaan erilaisten alusten kokoaminen saattaa kestää yhtä kauan).
(198)
Nykyisessä kapasiteetissa otetaan huomioon aika, joka tarvitaan tosiasiassa (tietyn tyyppisen) aluksen kokoamiseen altaissa. Ajassa olisi otettava huomioon kaikki tuotantoprosessin tämänhetkiset puutteet eli alhainen tuottavuus, pullonkaulat, vanhentuneet resurssit, tehottomat tuotantovirrat ja työvoimaan liittyvät ongelmat. Talousvaikeuksista johtuvat telakkaan vaikuttavat taloudelliset rajoitteet ovat ainoa tekijä, jonka suhteen kokoamisaikaa voidaan mukauttaa. Käyttöpääoman saannin epäsäännöllisyys tai estyminen voi häiritä tuotantoprosessia pahoin. Koska tämä on kaikille talousvaikeuksista kärsiville yhtiöille yhteinen ulkoinen tekijä eikä liity yhtiön omaan tehottomuuteen, komissio asettui sille kannalle, että telakan nykyistä tehokkutta voitaisiin mukauttaa olettamalla, että käyttöpääomaa on helposti saatavilla.
(199)
Arvioidussa tulevassa kapasiteetissa otetaan huomioon aika, joka todennäköisesti tarvitaan (tietyn tyyppisen) aluksen kokoamiseen altaassa, olettaen, että telakan tuottavuus on verrattavissa muiden kilpailukykyisten eurooppalaisten telakoiden asettamaan viitearvoon. Toisin sanoen tilojen välttämättömän nykyaikaistamisen ja optimaalisten työolojen (organisaatio, toimitukset, työvoima) aikaansaannin vaikutukset olisi otettava huomioon.
(200)
Nykyaikaistaminen on väistämätöntä, jos telakka haluaa palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Tähän liittyvä tuottavuuden kasvu tarkoittaa, että telakka vähentää panosta ja nopeuttaa tuotantoa. Koska tuotannon useat osat paranevat, kapasiteetti - joka katsotaan kyvyksi rakentaa tietty määrä aluksia - kasvaa. Näin ollen on syytä panna merkille, että joidenkin tilojen sulkeminen, esimerkiksi ehdotettu SD I -telakka-altaan sulkeminen Gdynian telakalla, voi kuittaantua täysin muun telakan kapasiteetin kasvaessa. Jotta tasoitustoimenpiteet olisivat tarkoituksenmukaisia, kapasiteetin vähentymisen on oltava sellaista, että telakan kapasiteetti on nykyistä pienempi rakenneuudistuksen päättyessä, eli investointien jälkeen ja tuottavuuden lisäännyttyä. Vain tällä tavalla voidaan tavoitteena olevat pitkän aikavälin elinkelpoisuus - joka edellyttää tuottavuuden kasvua - ja kilpailun vääristymisen minimointi sovittaa yhteen.
(201)
Jotta varmistetaan, että nykyisen ja tulevan kapasiteetin laskentamenetelmä on yhdenmukainen, on käytettävä samaa tuotevalikoimaa eli saman tyyppisiä aluksia. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää ”keskiarvoalusta” (jonka kompensoitu bruttovetoisuus on keskimääräinen telakan tilauskannan perusteella laskettuna).
(202)
Aluksi Gdynian telakka ilmoitti, että sen tekninen kapasiteetti oli kompensoituna bruttovetoisuutena 540 000. Sen jälkeen, kun edellä esitetty menetelmä oli selvitetty ja siitä oli sovittu komission ja Gdynian telakan kesken, telakka esitti, että sen nykyisen kapasiteetin laskemisessa käytetyt tekniset olettamat siltä osin, kuin taloudellisia rajoitteita ei ollut, olivat kolmen kuukauden telakointiaika ja samanaikaisesti enintään kolmen eri valmistusvaiheissa olevan aluksen kokoaminen (semi-tandem-menetelmän osittainen käyttö SD II -suuraltaalla), minkä ansiosta vuodessa voitaisiin rakentaa enintään neljätoista alusta. Käytetty esimerkkivalikoima oli telakalle tyypillinen, minkä vahvistavat nykyinen tilauskanta ja vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa esitetty myyntistrategia. Kun kompensoitu bruttovetoisuus on alusta kohti keskimäärin 27 000, nykyisen kapasiteetin ilman taloudellisia rajoitteita arvioitiin olevan kompensoituna bruttovetoisuutena 378 000.
(203)
Jotta voitaisiin tutkia nykyisten taloudellisten rajoitusten vaikutusta tuotantoprosessiin (miten monta viikkoa/kuukautta tuotantosykli pitenee toimitusten viivästyessä yksinomaan siitä syystä, ettei käyttöpääomaa ole) ja arvioida, oliko tällaisten rajoitusten vakavuutta yli- tai aliarvioitu, komissio vertasi tätä lukua viime vuosien parhaaseen tulokseen (12 alusta, joiden kompensoitu bruttovetoisuus oli yhteensä 272 000 vuonna 2002). Ensiksi komissio huomasi, että vuoden 2002 tuloksen ja nykyisen teknisen kapasiteetin välinen ero johtui osittain tilauskantojen eroista. Telakka tuotti tällä hetkellä aluksia, joiden kompensoitu bruttovetoisuus oli suurempi. Jos telakka olisi tuottanut vuonna 2002 aluksia, joiden keskimääräinen kompensoitu bruttovetoisuus olisi ollut 27 000, sen kokonaistuotos olisi ollut kompensoituna bruttovetoisuutena 324 000. Muut erot johtuvat taloudellisten rajoitusten vaikutuksesta tuotantoprosessiin ja vastaavat noin kahta keskimääräisen kompensoidun bruttovetoisuuden alusta, eli 14:ää prosenttia, mitä komissio piti kohtuullisena olettamana.
(204)
Tulevasta kapasiteetista telakka selitti, että jos molempia altaita käytetään, suurta SD II -allasta voitaisiin käyttää samanaikaiseen rakentamiseen ja semi-tandem-rakentamismenetelmään niin, että jopa neljää eri vaiheissa olevaa runkoa voitaisiin rakentaa samanaikaisesti. Tällä tavoin telakka voisi pystyä rakentamaan 18 alusta, kun telakointiaika on kolme kuukautta (37). Jos kompensoidun bruttovetoisuuden oletetaan olevan 27 000 alusta kohti, telakan tuleva kapasiteetti molemmilla altailla olisi kompensoituna bruttovetoisuutena 486 000. Telakan tuleva kapasiteetti olisi pienen SD I -altaan sulkemisen jälkeen 12 alusta eli kompensoituna bruttovetoisuutena 324 000, kun kompensoitu bruttovetoisuus on alusta kohti keskimäärin 27 000.
(205)
Näiden lukujen perusteella komissio tuli siihen tulokseen, että kapasiteetin vähentyminen pienen SD I -altaan sulkemisen jälkeen olisi noin 14 prosenttia. Kun otetaan huomioon, että telakalla olisi vain yksi vesillelaskutila, SD II -telakka-allas, ja koska yksityiskohtaisella ja luotettavalla kynnysanalyysilla on osoitettu, että SD II -telakka-altaan kapasiteetin väheneminen SD I -altaan sulkemisen lisäksi vaarantaisi telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, komissio tuli alustavasti siihen tulokseen, että Puolan ehdottama SD I -altaan sulkeminen olisi riittävä tasoitustoimenpide.
(206)
ISD Polskan yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettiin vaihtoehtoisia tasoitustoimenpiteitä valitun liiketoimintastrategian mukaisesti. Suunnitelmassa esitettiin seuraavia tasoitustoimenpiteitä Gdańskin telakan ja Gdynian telakan valtiontukea koskevan tutkinnan yhteydessä: Gdańskin telakalla suljettaisiin kolme rakennusalustaa 31 päivään joulukuuta 2008 mennessä siltä osin, kuin Gdańskin telakalla käynnissä oleva tuotanto oli mahdollista siirtää Gdynian telakan pienelle altaalle teknisten, organisatoristen ja oikeudellisten näkökohtien puolesta. ISD Polska totesi 8 päivänä heinäkuuta 2008 pidetyssä kokouksessa olettavansa, että Gdynian telakan pienen altaan varustelutyö ei antaisi mahdollisuutta sulkea rakennusalustoja ennen vuoden 2009 jälkipuoliskoa. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetaan kahden rakennusalustan sulkemisen lykkäämistä vuoden 2009 kesäkuuhun ja kolmannen rakennusalustan sulkemisen lykkäämistä vuoden 2009 lokakuuhun (38). Lisäksi telakan kapasiteetti vähennetään kompensoituna bruttovetoisuutena 400 000:een vuodessa kymmenen vuotta Puolan liittymisestä Euroopan unioniin eli vuoteen 2014 asti.
(207)
ISD Polska ilmoitti komissiolle 30 päivänä syyskuuta pidetyssä kokouksessa, että se voisi ylimääräisenä tasoitustoimenpiteenä vähentää lisäksi tuotantoaan kompensoituna bruttovetoisuutena 360 000:een vuodessa kymmenen vuoden ajan siitä, kun rakennusalustat suljetaan. Lisäksi ISD Polska ilmoitti voivansa sulkea rakennusalustat aiemmin kuin mitä 12 päivänä syyskuuta päivätyssä rakenneuudistussuunnitelmassa oli esitetty, eli se voisi sulkea rakennusalustat B3 ja B5 vuoden 2009 huhtikuun loppuun mennessä ja rakennusalustan B1 vuoden 2009 elokuun loppuun mennessä.
(208)
PSC:n rakenneuudistussuunnitelman mukaan pienempi allas myytäisiin vuoden 2009 alussa. Odotettavissa olevien 170 miljoonan Puolan zlotyn tulojen pitäisi lisätä telakan käyttöpääomaa.
9. GDYNIAN TELAKALLE MYÖNNETTY VALTIONTUKI (TILANNE KESÄKUUSSA 2008)
(209)
Puolan viranomaisten mukaan Gdynian telakka on saanut 1 päivästä toukokuuta 2004 valtiontukea, joka on lueteltu taulukoissa 1-4.
(210)
Taulukkoon 1 on merkitty tuki, joka on myönnetty 1 päivästä toukokuuta 2004, jolloin Puola liittyi Euroopan unioniin, 30 päivään kesäkuuta 2007. Puola ilmoitti näistä toimenpiteistä 13 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Luettelossa on joitakin toimenpiteitä, joita on kuvattu muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteen I B osassa.
(211)
Puola esitti lisäselvityksiä velkojen uudelleenjärjestelystä 5a luvun mukaisesti. Puolan viranomaiset selittivät, että telakka siirsi Operator-yhtiölle (39) omaisuutta, jonka arvo oli vähintään 45 prosenttia siirrettyjen velkojen arvosta (40). Puolan mukaan tuen osuus olisi näin ollen 55 prosenttia Operator-yhtiöille siirrettyjen velkojen nimellisarvosta. Kyseinen nimellisarvo on merkitty jäljempänä olevaan taulukkoon 1.
(212)
Valtiokonttorin takaamissa lainoissa, jotka on lueteltu taulukossa 1, oli korkona yhden kuukauden libor korotettuna 100 peruspisteellä, ja Puolan viranomaiset olivat arvioineet takauksia myöntäessään maksulaiminlyöntien riskiksi 60-70 prosenttia. Valtiokonttorin takausten vakuudeksi telakka antoi avoimen oman vekselin ja notaarin vahvistaman asiakirjan, jossa telakka suostui luovuttamaan omaisuuttaan enintään 120 prosenttia takauksen arvosta. Valtiokonttori laskutti palkkiona 0,4 prosenttia taatusta summasta.
(213)
Lisäksi taulukossa 1 on Korporacja Polskie Stocznien (’KPS’) myöntämiä lainoja, joita on käytetty rahoittamaan telakan käyttöpääoman tarpeita. Puola väittää 11 päivänä heinäkuuta 2007 ja 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyissä kirjeissään, etteivät kyseiset lainat ole valtiontukea, sillä niistä peritty korko vastasi siitä hankkeesta tehtyä riskienarviointia, jota varten lainoja oli haettu.
(214)
Vuosina 2005-2007 myönnetyistä lainoista KPS peri korkoa 9,6-13,46 prosenttia keskimääräisellä kiinteällä 10,64 prosentin korolla. Lisäksi se veloitti 0,1-0,4 prosentin suuruisen kertapalkkion. Puolan viranomaisten mukaan KPS edellytti vakuutta, jollaiseksi kelpasi joko suostumus luovutukseen, sopimus saatavien siirrosta, ehdoton maksumääräys, avoin oma vekseli tai panttaussitoumukset (41).
(215)
KPS perustettiin vuonna 2004 teollisuuden kehittämisviraston täysin omistamaksi tytäryhtiöksi toimimaan kehittämisviraston riskipääomarahastona. Alun perin sen tehtävänä oli toimia Puolan kolmen suurimman telakan yhdistäjänä, mutta hankkeesta luovuttiin vuonna 2006. Puolan vuonna 2006 toimittamien tietojen mukaan (42) KPS:n oli määrä saada rahoitusta teollisuuden kehittämisviraston tekemästä pääomankorotuksesta, kehittämisviraston apportista (kolmansien yhtiöiden osakkeet) ja kehittämisviraston takaamasta joustavasta pankkilainasta, joka oli varattu erityisesti telakoiden rahoitustueksi. Puolan hallituksen verkkosivujen mukaan KPS tuki myös laivanrakentamistoimintaa Puolassa myöntämällä joukkolainaa, jonka teollisuuden kehittämisvirasto oli taannut täysin. Puolan telakkateollisuuden strategiassa vuosiksi 2006-2010 (laivanrakennukseen tarkoitetut meritelakat) (43) vahvistetaan, että KPS:n olisi luotava varoja myöntämällä velkasitoumuksia noin 100 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin asti, joiden vakuutena olivat laivanrakennusteollisuuden rakenneuudistukseen varatut varat, jotka valtiokonttori siirtäisi teollisuuden kehittämisvirastolle.
(216)
Taulukkoon 2 on merkitty toimenpiteet, joista ilmoitettiin komissiolle 13 päivän heinäkuuta 2007 jälkeen eli 6 päivänä joulukuuta 2007 ja 12 päivänä helmikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä: kaksi teollisuuden kehittämisviraston myöntämää lainaa käyttöpääoman rahoittamiseksi (palkat ja kaupalliset velat). Taulukossa 2 on myös esitetty laina, jonka KPS myönsi tehtyään päätöksen nro 02/11/2007 ja josta komissio sai tietää 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätystä kirjeestä (44); komissiolla ei kuitenkaan ole tarkempia tietoja lainamäärästä eikä -ajasta. KPS peri 10,5 prosentin korkoa sekä 0,1 prosentin kertapalkkion.
(217)
Telakan erittäin epävarman taloustilanteen vuoksi komissio ei voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että Gdynian telakalle olisi annettu lisää vastaavaa valtiontukea.
(218)
Taulukossa 3 luetellaan 30 päivänä syyskuuta 2007 maksamatta olevat Gdynian telakan julkisoikeudelliset velat. Puola toimitti nämä tiedot 9 päivänä tammikuuta 2008. Puola vahvisti kyseisessä kirjeessä, ettei Gdynian telakka ollut suorittanut julkisoikeudellisia velkojaan säännöllisesti. Telakka oli maksanut takaisin velkojaan sosiaaliturvavirastolle (ZUS) taloudellisen tilanteen sen salliessa, kun velat erääntyivät.
(219)
Tammikuun 9 päivänä 2008 päivätyn Puolan kirjeen liitteen 1 mukaan asianomaisille julkisille elimille maksamatta olevia velkoja oli 1 päivänä toukokuuta 2004 noin 254 miljoonaa Puolan zlotya. Uutta velkaa kertyi noin 362 miljoonaa Puolan zlotya 1 päivästä toukokuuta 200530 päivään syyskuuta 2007. Tuolloin Gdynian telakka maksoi todellisuudessa takaisin noin 194 miljoonaa Puolan zlotya (45). Syyskuun 30 päivänä 2007 maksamatta olevia velkoja oli noin 423 miljoonaa Puolan zlotya.
(220)
Gdynian telakka aikoi maksaa ainakin osan maksamatta olevista veloista takaisin tuloilla, jotka saataisiin valtiokonttorin tekemästä 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruisesta pääomankorotuksesta, joka puolestaan edellytti edellä kuvatussa yksityistämisprosessissa valitun yksityisen sijoittajan tekemää pääomankorotusta.
(221)
Puolan liityttyä Euroopan unioniin Gdynian telakka sai tukea, joka on Puolan mielestä ”annettu muuhun tarkoitukseen kuin rakenneuudistukseen” (jäljempänä oleva taulukko 4). Tämä oli tutkimus- ja kehittämistyöhön sekä koulutukseen tarkoitettua valtiontukea, jonka kokonaismäärä oli 412 000 Puolan zlotya.
(222)
Gdynian telakka on saanut myös muuta tukea jäljempänä olevissa taulukoissa 1-4 luetellun tuen lisäksi.
(223)
Ensinnäkin Puola ilmoitti 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessään (46) toimenpiteistä, jotka oli tarkoitettu ”myönnettäväksi […] 1 päivästä heinäkuuta 2007 rakenneuudistuksen päättymiseen saakka.”
(224)
Komissio panee ennen kaikkea merkille, että toimenpiteisiin sisältyy 5a luvun mukaisesti uudelleen järjestellyistä, yhteensä 6 905 304 Puolan zlotyn suuruisista julkisoikeudellisista veloista 1 päivästä heinäkuuta 200315 päivään maaliskuuta 2005 kertyneiden korkojen mahdollinen poisto. Puolan mukaan koron poistosta on vireillä riita-asia kansallisissa tuomioistuimissa Gdynian telakan ja toimivaltaisten Puolan viranomaisten välillä. Koska kyseinen korko liittyy jäljempänä olevassa taulukossa 1 lueteltuihin 5a luvun mukaisesti uudelleen järjesteltyihin velkoihin, komissio katsoo, että myös koron peruminen on valtiontukea koko määrältä (47) ja että se kuuluu tämän päätöksen piiriin.
(225)
Lisäksi komissio panee merkille, että taulukkoon sisältyy useita toimenpiteitä, joissa on kyse julkisoikeudellisten velkojen maksun lykkäämisestä tai poistamisesta. On epäselvää, missä määrin nämä toimenpiteet ovat päällekkäisiä 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyn Puolan kirjeen liitteessä 1 lueteltujen (ja jäljempänä olevaan taulukkon 3 koottujen) julkisoikeudellisten velkojen kanssa.
(226)
Mikä tärkeintä, Gdynian telakka hyötyi KUKE-vientiluottolaitoksen antamista tuotannon takauksista, jäljempänä ’ennakkomaksutakaukset’ tai ’KUKE-takaukset’. Käytännössä kaikki laivanrakentaminen rahoitettiin näillä takauksilla 1 päivästä toukokuuta 2004 alkaen. Gdynian telakka sai 1 päivästä toukokuuta 200412 päivään kesäkuuta 2008 yhteensä 108 takausta, joiden kokonaisarvo oli 3 095 529 638 Puolan zlotya, Gdynian telakalla rakennettavia aluksia varten (ei Gdańskin telakalla, joka oli aiemmin Gdynian telakan tytäryhtiö). (48) Puola ilmoitti 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessään komissiolle, että KUKE-vientiluottolaitos myöntäisi edelleen takauksia Gdynian telakalle vuoden 2008 loppuun.
(227)
Alalla on yleistä, etteivät telakat tavallisesti pysty kokoamaan sisäisesti riittävästi käyttöpääomaa alusten rakentamista varten vaan ne turvautuvat ulkoiseen rahoitukseen joko lainaamalla (niin kutsutut tuotantolainat) tai laivanomistajien ennakkomaksuilla, joilla tuotantoa rahoitetaan ennalta. Laivanomistajat maksavat tavallisesti 80 prosenttia hinnasta etukäteen erissä, jotka ajoittuvat tiettyihin laivanrakennuksen ratkaiseviin vaiheisiin, ja loput 20 prosenttia maksetaan toimituksen yhteydessä. Näin ollen laivanomistajien osuus laivanrakennuksen rahoittamisessa on ratkaisevaa. KUKE-takaukset annettiin Gdynian telakalle laivanomistajien ennakkomaksujen vakuudeksi siltä varalta, että telakka laiminlöisi alusten toimittamisvelvollisuutensa.
(228)
Useista KUKE-vientiluottolaitoksen takausjärjestelmän toimintaa koskevista Puolan toimittamista tiedoista (49) käy ilmi, että takaukset myönnettiin Gdynian telakalle seuraavalla tavalla. Ensin allekirjoitettiin sopimus laivanomistajan kanssa, ja siinä edellytettiin tavallisesti, että telakka osoittaisi tietyn ajan kuluessa KUKE-vientiluottolaitoksen takaavan tuotannon rahoituksen. KUKE teki päätöksen, jossa luvattiin varmistaa koko aluksen rahoitus ennakkomaksut takaamalla. Tätä seuraavissa yksittäisissä sopimuksissa KUKE-vientiluottolaitos aktivoi takauksen kutakin yksittäistä ennakkomaksua (joita oli tavallisesti neljä) varten. KUKE-vientiluottolaitokseen kohdistuva telakan toimituksen laiminlyönnin kokonaisriski oli tavallisesti 80 prosenttia kauppahinnasta eli laivanomistajan ennen toimitusta suorittamien ennakkomaksujen kokonaismäärä. Tämä kokonaisriski oli tiedossa, kun KUKE-vientiluottolaitos teki päätöksen laivanomistajan maksaman aluksen rahoituksen takaamisesta. Takauksen voimassaolo loppui aluksen toimitukseen.
(229)
KUKE-vientiluottolaitos harjoittaa montaa eri toimintaa (50), joka jaetaan pääasiassa kaupalliseen toimintaan ja valtiokonttorin puolesta harjoitettavaan ja sen takaamaan toimintaan. Jälkimmäisenä mainittua toimintaa varten on erillinen pankkitili nimellä ”Interes Narodowy”. Gdynian telakalle myönnetyt takaukset kuuluvat liiketoimintaan, jonka valtiokonttori takaa.
(230)
Puolan toimittamien tietojen mukaan KUKE-vientiluottolaitos myönsi Gdynian telakalle ennakkomaksutakaukset, joiden takauspalkkio riippui takauksen määrästä. Enintään 35 miljoonan Puolan zlotyn suuruisista takauksista perittiin 2 prosentin vuosipalkkio, ja yli 35 miljoonan Puolan zlotyn suuruisista takauksista perittiin 1 prosentin vuosipalkkio. KUKE-vientiluottolaitos edellyttää vakuutena aluksen, valmisteilla olevan aluksen ja rakennusmateriaalien omistajuuden siirtoa. Samoja edellytyksiä sovellettaisiin KUKE-vientiluottolaitoksen takauksiin, jotka myönnetään ennen rakenneuudistuskauden päättymistä eli ennen vuotta 2012.
(231)
Komissio panee vielä merkille, että Puola teki 3 päivänä kesäkuuta 2008 päätöksen 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen uuden pääomankorotuksen myöntämisestä Gdynian telakalle.
(232)
Taulukoista 1-4 ja edellä esitetyistä tiedoista käy ilmi, että Gdynian telakka on hyötynyt 1 päivästä toukokuuta 2004 alkaen tuesta, jonka nimellisarvo on yhteensä 5 018 862 443 Puolan zlotya (noin 1,434 miljardia euroa).
Taulukko 1:
Gdynian telakalle 1 päivänä toukokuuta 2004 - 30 päivänä kesäkuuta 2007 myönnetty valtiontuki Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan (Puolan zlotyina)
Tuki nro
Myöntävä viranomainen
Tukiväline
Oikeusperusta
Päätöksen tai sopimuksen numero
Tuen myöntämis-päivä
Voimaan-tulo
Voimassaolo-aika
Tuen nimellisarvo
(PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
1.
Valtiokonttori
Takaus - alus nro 8276/1
Laki valtiokonttorin ja muutamien oikeushenkilöiden myöntämistä vakuuksista ja takauksista, annettu 8 päivänä toukokuuta 1997 (Dz. U. 2003, nro 174, järjestysnumero 1689, sellaisena kuin laki on muutettuna)
Hallituksen asetus N:o 198/2004, 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
30.3.2006 asti
75 000 000,00
2.
Valtiokonttori
Takaus - alus nro 8276/2
Hallituksen asetus N:o 198/2004, 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
11.12.2006 asti
75 000 000,00
3.
Valtiokonttori
Takaus - alukset nro 8245/1-4
Hallituksen asetus N:o 213/2004, 7.9.2004
7.9.2004
17.9.2004
27.2.2007 asti
82 531 200,00
4.
Valtiokonttori
Takaus - alukset nro 8148/11 ja 8184/14-17
Hallituksen asetus N:o 222/2004, 21.9.2004
21.9.2004
1.10.2004
15.1.2008 asti
147 662 619,46
5.
Pommerin voivodikunnan marsalkka
Velanpoisto
30 päivänä lokakuuta 2002 annettu laki
Teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan päätös N:o UPP/11/3/2005, 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Kertaluonteinen poisto
600 568,04 (51)
6.
Vammaisten kuntoutuksen valtionrahasto (PFRON)
Velanpoisto
Teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan päätös N:o UPP/11/3/2005, 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Kertaluonteinen poisto
5 331 071,54 (51)
7.
Pommerin voivodikunta
Velanpoisto
Teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan päätös N:o UPP/11/3/2005, 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Kertaluonteinen poisto
2 414 962,11 (51)
8.
ZUS
Velanpoisto
Teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan päätös N:o UPP/11/3/2005, 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Kertaluonteinen poisto
23 048 186,93 (51)
9.
Teollisuuden kehittämisvirasto
Pääomankorotus
Yksityistämislain 56 § (Dz. U. 2002, nro 171, järjestysnumero 1397, sellaisena kuin laki on muutettuna)
Sopimus (notaarin vahvistama asiakirja Rep. A N:o 3255/2005)
23.6.2005
27.6.2005
Kertaluonteinen pääomankorotus
40 000 000,00
10.
Kuntaliitto
Erissä tapahtuva takaisinmaksujärjestely
30 päivänä lokakuuta 2002 annettu laki
N:o 200364/1/ZR-22.11.2004 tehty rakenneuudistussopimus
22.11.2004
Kuukausieriä maksettu 31.12.2004- 28.2.2006
Kertaluonteinen toimi
419 543,25
11.
Valtiokonttori
Rakentamistakaus, alukset nro 8184/21-25
Laki valtiokonttorin ja muutamien oikeushenkilöiden myöntämistä vakuuksista ja takauksista, annettu 8 päivänä toukokuuta 1997 (Dz. U. 2003, nro 174, järjestysnumero 1689, sellaisena kuin laki on muutettuna)
Hallituksen asetus N:o 93/2005
12.4.2005
12.9.2007
31.12.2007 asti
97 098 200,00
12.
KPS
laina
Yhtiöjärjestyksen mukainen KPS:n toiminta
Lainasopimus N:o 01/02/2005
10.2.2005
10.2.2005
8.3.2005
7 500 000,00
13.
KPS
laina
Yhtiöjärjestyksen mukainen KPS:n toiminta
Lainasopimus N:o 02/04/2005
12.4.2005
20.4.2005
5.5.2005
7 500 000,00
14.
KPS
laina
Yhtiöjärjestyksen mukainen KPS:n toiminta
Lainasopimus N:o 04/09/2005
21.9.2005
31.10.2005
4.1.2006
14 500 000,00
15.
KPS
laina
Yhtiöjärjestyksen mukainen KPS:n toiminta
Lainasopimus N:o 02/07/2006
24.7.2006
3.8.2006
29.11.2006
10 000 000,00
16.
KPS
laina
Yhtiöjärjestyksen mukainen KPS:n toiminta
Lainasopimus N:o 01/04/2006
21.4.2006
26.4.2006
30.7.2007
4 000 000,00
17.
KPS
laina
Yhtiöjärjestyksen mukainen KPS:n toiminta
Lainasopimus N:o 01/12/2006
5.12.2006
5.12.2006
7.2.2006
5 500 000,00
11.12.2006
2 300 000,00
18.
KPS
laina
Yhtiöjärjestyksen mukainen KPS:n toiminta
Lainasopimus N:o 01/03/2007
20.3.2007
20.3.2007
20.9.2007
6 200 000,00
29.3.2007
2 000 000,00
23.4.2007
5 800 000,00
19.
ZUS
Erissä tapahtuva takaisinmaksujärjestely
Velallisen hakemus
Muodollisesti ei vielä myönnetty mutta toteutettu käytännössä
Erissä vuoden 2008 loppuun
Erissä vuoden 2008 loppuun
34 272 360,17
Yhteensä
648 678 711,50
Taulukko 2:
Gdynian telakalle myönnetty lisävaltiontuki 1 päivänä kesäkuuta 2007 - 15 päivänä heinäkuuta 2008 Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan (Puolan zlotyina)
nro
Myöntävä viranomainen
Tukiväline
Oikeusperusta
Päätöksen tai sopimuksen numero
Tuen myöntämis-päivä
Voimaan-tulo
Voimassaolo-aika
Tuen nimellisarvo
(PLN)
20.
Teollisuuden kehittämisvirasto
Laina
Yksityistämislain 56 § (Dz. U. 2002, nro 171, järjestysnumero 1397, sellaisena kuin laki on muutettuna)
Lainasopimus N:o OPP/11/07
4.12.2007
kahdessa erässä:
5.12.2007
4.1.2008
Enintään 31.5.2008 asti
40 000 000
21.
Teollisuuden kehittämisvirasto
Laina
5.2.2008
54 000 000
22.
KPS
Laina
Yhtiöjärjestyksen mukainen KPS:n toiminta
Lainasopimus N:o 02.11.2007
?
Taulukko 3:
Syyskuun 30 päivänä 2007 maksamatta olleet julkisoikeudelliset velat Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan (Puolan zlotyina)
Myöntävä viranomainen
Asianomaiset velat
30 päivänä syyskuuta 2007 maksamatta ollut määrä
(PLN)
23.
ZUS
Palkkioiden lykkääminen, maksu erissä
toukokuu 2004 - syyskuu 2007
356 708 912
24.
Vammaisten kuntoutuksen valtionrahasto (PFRON)
Palkkioiden lykkääminen, maksu erissä
toukokuu 2004 - syyskuu 2007
12 192 821
25.
Gdańskin kaupunki
Kiinteistöveron lykkääminen, maksu erissä
toukokuu 2004 - syyskuu 2007
50 872 523
26.
Gdańskin kaupunki
Maankäyttömaksun lykkääminen, maksu erissä
2005-2007
2 859 684
27.
Pommerin voivodikunnan marsalkka
Ympäristömaksun lykkääminen, maksu erissä
toukokuu 2004 - syyskuu 2007
361 781
Yhteensä
422 995 722
Taulukko 4:
Gdynian telakalle muuhun tarkoitukseen kuin rakenneuudistukseen myönnetty valtiontuki Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan (Puolan zlotyina)
nro
Myöntävä viranomainen
Tukiväline
Tarkoitus
Oikeusperusta
Päätöksen tai sopimuksen numero
Tuen myöntämis-päivä
Voimaan-tulo
Voimassaoloaika
Tuen nimellisarvo
(PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
28.
Teollisuuden kehittämisvirasto
Avustus
Tutkimus- ja kehitystoiminta
INTERREG IIIC -ohjelman hanke - 2005 talousarviolaki, 22.12.2004, (Dz. U. 29.12.2004, nro 278, järjestysnumero 2755)
Maksuilmoitus N:o 05/ERR/2006
30.5.2006
30.5.2006
Kertaluonteinen tuki
1 322,19
29.
Opetus- ja tutkimusministeriö
Avustus
Valtion tiedekomitean puheenjohtajan asetus, 30.11.2001 (Dz. U., nro 146, järjestysnumero 1642, sellaisena kuin asetus on muutettuna)
EU-hanke G3RD-CT-2002-00822-FASTPOD
26.6.2006
26.6.2006
Kertaluonteinen tuki
49 571,98
30.
Opetus- ja tutkimusministeriö
Avustus
Päätös N:o 03797/C.ZR6-6/2005
12.12.2005
20.11.2006
Hanke toteutettava 31.1.2009 mennessä
279 825,51
31.
Tiede- ja korkeakoulutus-ministeri
Avustus
Tieteen rahoittamista koskeva laki, 8.10.2004 (Dz. U., nro 238, järjestysnumero 2390, sellaisena kuin laki on muutettuna)
Päätös N:o 03858/C.ZR8-6/2006
1.9.2006
20.11.2006
Hanke toteutettava 31.3.2009 mennessä
36 509,45
32.
Tiede- ja korkeakoulutus-ministeri
Avustus
Tutkimus- ja kehitystoiminta
Valtion tiedekomiteasta annettu laki, 12.1.1991 (Dz. U. 2001, nro 33, järjestysnumero 389)
Päätös N:o 960/E-594/SPB/5.PR UE/DZ 29/2003-2005
31.1.2003
30.6.2005
30.6.2005
37 906,00
33.
Puolan yrityskehitysvirasto (PARP)
Avustus
Talous- ja työministerin asetus, 16.9.2004, Puolan (teollisuuden kehittämisviraston) myöntämästä rahoitustuesta osana henkilöstövoimavarojen alakohtaista toimenpideohjelmaa vuosina 2004-2006 (Dz. U. 2007, järjestysnumero 2115)
Sopimus N:o 30/2006/efs/gdy, ESR:sta 20.1.2006 rahoitettu koulutus
2.2.2006
25.5.2006
Kertaluonteinen tuki
4 253,02
34.
Puolan yrityskehitysvirasto (PARP)
Avustus
Talous- ja työministerin asetus, 16.9.2004, Puolan (teollisuuden kehittämisviraston) myöntämästä rahoitustuesta osana inhimillisten voimavarojen alakohtaista toimenpideohjelmaa vuosina 2004-2006 (Dz. U. 2007, järjestysnumero 2115)
Sopimus N:o WSAiB/039
1.2.2007
13.3.2007
Kertaluonteinen tuki
2 209,94
Yhteensä
411 598,09
III. ARVIOINTI
1. KOMISSION TOIMIVALTA
(233)
Liittymissopimuksen liitteen IV 3 kohdassa kuvataan väliaikainen menettely. Siinä ovat oikeudelliset säännökset, joiden mukaisesti uudessa jäsenvaltiossa ennen EU:hun liittymispäivää täytäntöön pantuja ja vielä liittymisen jälkeen sovellettavia tukijärjestelmiä ja -toimenpiteitä arvioidaan.
(234)
Komissio ei voi arvioida toimenpiteitä, jotka on pantu täytäntöön ennen liittymistä mutta joita ei sovelleta enää liittymisen jälkeen, väliaikaista menettelyä soveltaen eikä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
(235)
Komissio arvioi kuitenkin ne toimenpiteet, joita ei ole pantu täytäntöön ennen liittymistä, ilmoitettuna tukena tai sääntöjenvastaisena tukena EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
(236)
Toimenpiteen täytäntöönpanohetkeksi katsotaan oikeudellisesti sitova päätös, jolla toimivaltainen kansallinen viranomainen sitoutuu myöntämään tuen (52). Hallinnollisen päätöksen oikeudellinen sitovuus määräytyy kansallisen oikeuden mukaisesti. Komissiolla on kuitenkin oltava mahdollisuus tarkistaa tällaiset hallinnolliset päätökset etenkin rajatapauksissa ja arvioida niiden muodon ja sisällön perusteella, voivatko ne herättää edunsaajissa oikeutetun odotuksen, johon voitaisiin vedota puolalaisessa tuomioistuimessa. Toimivalta tarkistaa kansallisia hallinnollisia päätöksiä on välttämätön, jotta komissio voisi käyttää yksinomaista toimivaltaansa hyväksyä valtiontuen yleistä kieltoa koskevia poikkeuksia Puolassa 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen täytäntöön pantujen toimenpiteiden osalta.
(237)
Ennen liittymistä täytäntöön pantua toimenpidettä sovelletaan liittymisen jälkeen, jos sen perusteella voidaan myöntää lisätukea tai lisätä jo myönnetyn tuen määrää eli jos valtion nimenomainen taloudellinen riski ei ole tiedossa päivänä, jona toimenpide pannaan täytäntöön, eikä vielä liittymispäivänäkään.
(238)
Muodollisen tutkinnan aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi Puolan toimittamien tietojen perusteella, että sen 29 päivänä huhtikuuta 2004 ilmoittamat toimenpiteet olivat tosiasiassa uutta tukea, joko sääntöjenvastaista tai ilmoitettua, koska se myönnettiin myöhemmin kuin 1 päivänä toukokuuta 2004, jolloin Puola liittyi Euroopan unioniin. Puolan ja kolmansien osapuolten esittämät huomautukset tutkinnan aloittamisen jälkeen eivät saaneet komissiota muuttamaan tätä johtopäätöstä. Komissio pitää erityisesti kiinni siitä, että sillä on toimivalta arvioida, soveltuvatko muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteen I B osassa luetellut toimenpiteet yhteismarkkinoille. Komissio panee kuitenkin merkille, että osasta toimenpiteitä on luovuttu (muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteen I B osan toimenpiteet nro 33 ja 34).
(239)
Komissio selittää jäljempänä, miksei se voi hyväksyä Puolan ja asianomaisten osapuolien esittämiä huomautuksia.
a) Julkisoikeudellisen velan uudelleenjärjestely 5a luvun mukaisesti
(240)
Komissio on tuensaajan kanssa samaa mieltä siitä, että julkisoikeudellisten velkojen osittainen poisto 5a luvun mukaisesti tapahtui, kun teollisuuden kehittämisviraston pääjohtaja teki päätöksen uudelleenjärjestelystä. Komissio ei voi kuitenkaan hyväksyä väitettä, jonka mukaan päätös tehtiin 19 päivänä huhtikuuta 2004 eli ennen liittymistä. Komissio perusteli kantansa muodollisen tutkinnan aloittamisesta tekemässään päätöksessä, eikä Puola eikä tuensaaja esittänyt uusia perusteita. Komissio toistaa, että 19 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä päätöksellä hyväksyttiin vain vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma eikä siinä päätetty julkisoikeudellisten velkojen uudelleenjärjestelystä 5a luvun mukaisesti. Teollisuuden kehittämisviraston pääjohtaja ei voinut tehdä päätöstä uudelleenjärjestelystä ennen liittymistä, koska hänellä ei ollut 5a luvussa edellytetyllä tavalla kaikkien uudelleenjärjestelyssä osallisten julkisoikeudellisten velkojien ja uudelleenjärjestelyä hoitavan Operator-yhtiön suostumusta (53). Komissio huomauttaa, että teollisuuden kehittämisviraston pääjohtaja tunnusti tämän mainitessaan 19 päivänä huhtikuuta 2004 tekemässään päätöksessä, että 5a luvun mukaisen uudelleenjärjestelyn loppuun saattaminen edellytti uutta päätöstä, ja tehdessään lopulta uudelleenjärjestelyä koskevan päätöksen 4 päivänä tammikuuta 2005 eli liittymisen jälkeen.
(241)
Komissio ei voi hyväksyä tuensaajan väitettä, jonka mukaan kaikkien asianosaisten julkisoikeudellisten velkojien antama suostumus sille, että niiden saatavat Gdynian telakalta järjesteltäisiin uudelleen 5a luvun mukaisesti, olisi Fleuren Compost -asiassa annetussa tuomiossa edellytetty oikeudellisesti sitova säädös. Tuensaaja väitti pohjimmiltaan, ettei 5a luku olisi erityislaki suhteessa muihin lakeihin, joilla sallitaan julkisoikeudellisten velkojen uudelleenjärjestely, ja että teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan tehtävänä oli hallita ja hoitaa uudelleenjärjestelyä eikä korvata asianosaisia viranomaisia, joilla on toimivalta yksittäisissä veloissa. Komissio huomauttaa, että tällainen tulkinta Puolan lainsäädännöstä on vastoin kaikkia Puolan siihen asti esittämiä seikkoja sekä 5a luvun tekstiä ja logiikkaa. Kuten tuensaaja esitti, 30 päivänä lokakuuta 2002 annettu laki ei eittämättä ”kiellä uudelleenjärjestelystä vastaavia viranomaisia tekemästä poistopäätöksiä sikäli, kuin niillä on oikeus tehdä tällaisia päätöksiä yleisten säädösten nojalla”. Jos ne kuitenkin tekivät näin, velat eivät kuuluisi enää 5a luvun ja kaikkien siihen liittyvien etujen soveltamisalaan, joita tuensaaja on itse luetellut seuraavasti: mahdollisuus saada lainaa teollisuuden kehittämisvirastosta, käynnissä olevien täytäntöönpanomenettelyjen keskeytys, konkurssista vapautus ja korkojen kertymättä jääminen erääntyneistä maksuista.
(242)
Komissio ei voi hyväksyä tuensaajan väitettä, jonka mukaan korkoa ei ole kertynyt 30 päivän kesäkuuta 2006 jälkeen 5a luvun mukaisesti uudelleen järjestellyistä veloista. Puola kiisti tällaisen Puolan lainsäädännön tulkinnan. Lisäksi Puola ilmoitti uudeksi tueksi suunnitteilla olevan 30 päivän kesäkuuta 2006 jälkeen kertyneiden korkojen (osittaisen) poiston, joten korkoa on selvästi tosiasiassa kertynyt.
b) Muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteen I B osan toimenpiteet nro 28-34
(243)
Komissio ei voi hyväksyä Puolan väitettä, jonka mukaan kyseinen tuki myönnettiin tosiasiassa siten, että kaikki asianosaiset tuen myöntävät viranomaiset esittivät suullisen lausunnon Puolan telakoiden rakenneuudistusta käsittelevän hallituksen työryhmän (laivanrakennusteollisuusryhmän) kokouksessa. Tällaiset lausunnot - mikäli niitä oli ylipäätään esitetty - olivat vain suullisia, ja lisäksi täytäntöönpanotoimenpiteet olivat selvästi välttämättömiä oikeutetun odotuksen syntymiseksi Puolan lainsäädännön mukaisesti.
c) Teollisuuden kehittämisviraston tekemä pääomankorotus
(244)
Tuensaajan väite, jonka mukaan tuki oli myönnetty ennen liittymistä, koska nimenomainen taloudellinen riski oli tiedossa ennen kyseistä päivämäärää, johtuu liittymissopimuksen liitteessä IV olevan 3 kohdan väärinymmärryksestä. Aiemmaksi tueksi katsominen edellyttää, että toimenpide täyttää kaksi vaatimusta: se on oltava myönnetty ennen liittymistä (mikä vastaa toimivaltaisen myöntävän viranomaisen oikeudellisesti sitovaa päätöstä) eikä sitä saa soveltaa liittymisen jälkeen. Nämä ovat kaksi erillistä ja yhteisesti vaikuttavaa ehtoa. Tuensaajan väite, jonka mukaan valtion taloudellinen riski oli tiedossa ennen liittymistä, viittaa jälkimmäiseen näistä vaatimuksista eikä ajankohtaan, jolloin tuki myönnettiin.
(245)
Komissio ei voi hyväksyä Puolan väitettä, jonka mukaan uusien osakkeiden merkinnän rekisteröintiä kuuden kuukauden kuluessa koskeva vaatimus olisi puhtaasti muodollinen. Komissio huomauttaa, että tosiasiassa kuuden kuukauden määräajan umpeutumisen jälkeen tarvittiin kaksi erillistä uutta päätöstä: yhtiökokouksen uusi päätös pääomankorotuksesta ja varsinainen merkintä. Vaikuttaa siltä, että Puolan kauppaoikeuden mukaisesti yhtiön oikeus pääomankorotukseen tulee voimaan sinä päivänä, jona päätös pääoman lisäämisestä tehdään (17 päivänä helmikuuta 2004 tehty ensimmäinen päätös). Rekisteröinnillä on merkitystä yhtiön ulkopuolisissa suhteissa, ei suhteissa osakkaisiin. Rekisteröinnin laiminlyönnillä on kuitenkin oikeusvaikutusta myös yhtiön ja sen osakkaiden väliseen suhteeseen: ellei rekisteröintiä suoriteta kuuden kuukauden kuluessa, yhtiön pääomankorotuksesta tehty päätös lakkaa olemasta voimassa eikä pääomankorotusta voida tehdä. Tällöin osakkaiden on tehtävä uusi päätös yhtiön pääoman lisäämisestä. Yhtiökokous tekikin tällaisen päätöksen 4 päivänä maaliskuuta 2005. Päätöstä ei kuitenkaan tehty yksimielisesti (kolme suurta osakasta vastusti päätöstä), mikä osoittaa, ettei päätöstä voida pitää vain muodollisena vaatimuksena. Lisäksi komissio panee merkille, että pääoman merkitsi lopulta teollisuuden kehittämisvirasto eikä valtiokonttori. Näin ollen 17 päivänä helmikuuta 2004 tehtyä päätöstä ei voida pitää lopullisena sitovana päätöksenä tuen myöntämisestä pääomankorotuksena, joka on merkitty muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteen I B osaan toimenpiteeksi nro 32.
(246)
Komissio huomauttaa vielä, ettei Puola eikä tuensaaja ole kiistänyt sen päätelmää, jonka mukaan muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteen I B osan toimenpiteet nro 19-27 ovat uutta tukea ja kuuluvat näin ollen komission toimivaltaan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan mukaisesti.
2. EY:n PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU VALTIONTUKI
2.1 VALTIONTUEN OLEMASSAOLO
(247)
EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ei sovellu yhteismarkkinoille.
(248)
Komission mielestä kaikki johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitettu tuki oli valtion myöntämää tai valtion varoista myönnettyä, ja koska se oli annettu yhdelle yksittäiselle yritykselle, se oli valikoivaa.
(249)
Gdynian telakka on Euroopan suurimpia ja kilpailee aktiivisesti konttialusten markkinoilla eritoten Saksan ja Tanskan telakoiden kanssa, kuten Puola ja tuensaaja myönsivät ja kuten Tanska ja Tanskan laivanrakentajien yhdistys esittivät huomautuksissaan, jotka koskivat muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehtyä komission päätöstä. Konttialusten osuus Euroopan telakoiden tilauskannasta oli 26 prosenttia vuoden 2006 lopussa (54).
(250)
Vaikuttaa siltä, että Gdynian telakka on ainoa Euroopan unionissa sijaitseva telakka, joka tuottaa tietyn tyypin ro-ro-alusta: suuria autonkuljetusaluksia. Tämä erikoisala ei kuitenkaan tarkoita, ettei Gdynian telakka joutuisi kilpailemaan ainakin periaatteessa Euroopan unionin muiden telakoiden kanssa. Komissio panee merkille, että tarjonnan korvattavuuden taso on huomattava ainakin rahtialusten markkinasegmentillä (55), vaikkakin rahtialusten eri luokkien kysynnän rakennetta tarkasteltaessa havaitaan, etteivät tällaiset alukset kuulu yksittäisille markkinoille.
(251)
Tämä tarkoittaa, että muut Euroopan unionissa toimivat telakat eivät joutune kohtaamaan merkittäviä esteitä, ainakaan teknologisia (esimerkiksi tuotantotilat ja tietotaito), autonkuljetusalusten tuotannon käynnistämisessä. Gdynian telakalle toistuvasti myönnetty tuki antoi sille kuitenkin mahdollisuuden tehdä sopimuksia siten, ettei kaikkia asiaan liittyviä riskejä tunnustettu eikä korvattu täysin, joten tuki saattoi haitata merkittävästi muiden telakoiden pääsyä autonkuljetusalusten markkinoille.
(252)
Komissio panee merkille, että Gdynian telakka toimii myös muiden rahtialusten markkinasegmenteillä ja tarjoaa esimerkiksi monitoimialuksia, nestekaasusäiliöaluksia, tuote- ja kemikaalisäiliöaluksia ja irtolastialuksia. Esimerkiksi tuote- ja kemikaalisäiliöalusten osuus Euroopan telakoiden tilauskannasta oli noin 8 prosenttia vuoden 2006 lopussa (56). Saksan ja Romanian telakat ovat erityisen aktiivisia näillä segmenteillä.
(253)
Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että Gdynian telakalle myönnetty valtiontuki vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(254)
Komission on vielä selvitettävä, aiheutuiko Gdynian telakalle myönnetyistä toimenpiteistä perusteetonta etua ja vääristivätkö tai uhkasivatko ne näin vääristää kilpailua. Komissio panee merkille, etteivät Puolan viranomaiset kiistäneet tässä päätöksessä käsiteltyjen toimenpiteiden luokittelua valtiontueksi lukuun ottamatta KPS:n myöntämiä lainoja ja KUKE-vientiluottolaitoksen antamia takauksia, jotka olivat Puolan viranomaisten mielestä markkintaloudessa toimivan sijoittajan periaatteen mukaisia.
(255)
Komissio selittää jäljempänä ensin, miksi se asettui sille kannalle, ettei jatkuva julkisoikeudellisen velan perimättä jättäminen ollut markkinataloudessa toimivan velkojan periaatteen mukaista. Sitten komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Puola kiisti. Lopuksi komissio tarkastelee olosuhteita, joissa tässä päätöksessä käsitelty tuki myönnettiin, ja sen vaikutusta kilpailuun.
a) Jatkuva julkisoikeudellisen velan perimättä jättäminen
(256)
Periaate, jonka mukaan jatkuva julkisoikeudellisen velan perimättä jättäminen voi olla itsessään valtiontukea, perustuu oikeuskäytäntöön (57). Puolan viranomaisten toimittamista tiedoista (58) käy selvästi ilmi, että Gdynian telakalla on huomattavat julkisoikeudelliset velat, joita on kertynyt jo vuodesta 2004. Telakka on maksanut julkisoikeudellisia velkoja takaisin vain epäsäännöllisesti ja sen maksamatta olevien velkojen maksua on lykätty toistuvasti - todennäköisesti ilman asianosaisen julkisen velkojan tekemää muodollista päätöstä - tai niistä on laadittu maksuaikatauluja. Puola selitti, että tuensaaja aikoi maksaa 30 päivänä syyskuuta 2007 maksamatta olleet julkiset velat (yhteensä 443 miljoonaa Puolan zlotya) takaisin käyttämällä valtiokonttorilta saatavaa pääomankorotusta telakan yksityistämisen jälkeen. Koska kyseessä ei ollut varma tapahtuma eikä sen ajankohtakaan ollut varma, telakan aikomus viittaa siihen, että käytännössä julkisoikeudellisten velkojen maksua lykättiin rajattomaksi tai määrittämättömäksi ajaksi ja että niitä maksettiin takaisin vain silloin tällöin, kun telakan kassavirta sen salli. Komission näkemyksen mukaan markkinataloudessa toimiva velkoja ei olisi suostunut lykkäämään saataviaan rajattomasti siten, että takaisinmaksu riippuisi epävarmasta tapahtumasta, yksityistämisestä, ja valtion suorittamasta pääomapohjan vahvistamisesta (joka on valtiontukea, jonka sääntöjenmukaisuutta ja yhteismarkkinoille soveltumista on syytä epäillä). Lisäksi ei ole merkkiäkään siitä, että asianomaiset julkiset velkojat olisivat toteuttaneet toimia periäkseen julkisoikeudelliset saatavansa Gdynian telakalta etenkään pakkoperintää tai konkurssilakia soveltamalla. Näin ollen komissio toteaa, että jatkuvasta julkisoikeudellisten velkojen perimättä jättämisestä aiheutuu etua, jota tuensaaja ei olisi saanut markkinataloudessa toimivalta velkojalta, joten se katsotaan (korotonta) lainaa vastaavaksi valtiontueksi.
b) Toimenpiteet, jotka ovat Puolan mielestä markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteen mukaisia
(257)
Komissio ei voi hyväksyä Puolan väitettä, jonka mukaan käyttöpääomalainoina myönnetty tuki ei ollut valtiontukea. Komissio panee merkille, että KPS:n perimä korko oli noin 400 peruspistettä viitekorkoa korkeampi. Komissio panee lisäksi merkille, että Gdynian telakan taloustilanne oli ollut useita vuosia erittäin vaikea, ja sen velat olivat huomattavasti sen varoja suuremmat. Gdynian telakka ei ollut onnistunut saamaan rahoitusta tuotantoa varten mistään muusta ulkoisesta lähteestä. Sen käyttöpääoma rahoitettiin KUKE-vientiluottolaitoksen täysin takaamilla ennakkomaksuilla, valtiokonttorin täysin takaamilla lanoilla ja KPS:n myöntämillä lainoilla. KPS:n perimä korko ei näin ollen näytä vastaavan asianmukaisesti riskiä. Vaikka KPS vaati vakuuden, vakuuden arvo on kyseenalainen: on syytä muistaa, että KUKE-vientiluottolaitos ja valtiokonttori vaativat samanlaista vakuutta ja, kun otetaan huomioon Gdynian telakan varojen ja velkojen suhde, lienee todennäköistä, ettei KPS ole saanut ensisijaista vakuutta telakan omaisuudesta. Joka tapauksessa Puola ei ole toimittanut yksityiskohtaisia tietoja, joiden perusteella komissio olisi voinut määrittää vaaditun vakuuden todellisen arvon.
(258)
Lisäksi KPS:n myöntämien lainojen ja KPS:n omistajan, teollisuuden kehittämisviraston, myöntämien lainojen välillä ei ole eroa. On hankalaa väittää samaan aikaan - kuten Puola tekee - että teollisuuden kehittämisviraston myöntämät lainat ovat valtiontukea mutta sen tytäryhtiön, KPS:n, myöntämät lainat täyttävät markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteen edellytykset.
(259)
Komissio panee vielä merkille, että KPS perustettiin valtion valvomaksi rahastoksi, jolla on yleisen edun mukaisia tavoitteita ja jonka rahoituksesta vastasi - tai sen takasi - täysin valtio teollisuuden kehittämisviraston kautta. Puolan telakkateollisuuden strategiaa vuosiksi 2006-2010 käsittelevän asiakirjan (laivanrakennukseen tarkoitetut meritelakat) mukaan KPS ”perustettiin hoitamaan telakoiden tuotannon rahoitusta siihen saakka, kunnes yksityiset sijoittajat hankkisivat määräysvallan”. Strategiassa, jonka tarkoituksena on saavuttaa niin taloudellisia, sosiaalisia kuin makrotaloudellisia päämääriä, (59) annetaan KPS:lle monia toimivaltuuksia teollisuuden kehittämisviraston, valtiokonttorin ja muiden toimivaltaisten julkisten elinten rinnalla. KPS:n taloudelliset yhteydet teollisuuden kehittämisvirastoon ja valtiokonttoriin ovat ilmeiset, ja KPS toimii pikemminkin valtion budjetista Puolan telakoille - myös Gdynian telakalle - varattujen varojen siirtäjänä.
(260)
Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, ettei KPS toiminut markkinataloudessa toimivan sijoittajan tavoin myöntäessään käyttöpääomalainoja Gdynian telakalle. Kyseiset lainat, jotka on lueteltu johdanto-osan 158 kappaleen taulukoissa 1 ja 2, ovat näin ollen valtiontukea.
(261)
Muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdystä päätöksestä esittämissään huomautuksissa Puola väitti, etteivät KUKE-vientiluottolaitoksen Gdynian telakalle myöntämät takaukset olisi valtiontukea. Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä.
(262)
Ensiksi komissio tuo esiin, että KUKE-vientiluottolaitoksen myöntämillä ennakkomaksutakauksilla on valtiokonttorin takaus ja niihin liittyvät tapahtumat hoidetaan erilliseltä pankkitililtä, joka on nimellä ”Interes Narodowy”. Jos tilillä ei ole riittävästi varoja, KUKE-vientiluottolaitos voi joko nostaa lainaa valtiokonttorilta tai hyödyntää valtiokonttorin lainatakauksia.
(263)
Toiseksi komissio muistuttaa asiassa N 105/2007 18 päivänä heinäkuuta 2007 tekemästään päätöksestä (60), jolla se hyväksyi järjestelmän, jonka mukaisesti KUKE-vientiluottolaitos hoiti valtiokonttorin takaamaa vientisopimusten takausohjelmaa, eikä katsonut sitä valtiontueksi. Järjestelmä kattaa tällä hetkellä sellaiset tuotannon takaukset, joita Gdynian telakalle on annettu viime vuosina. Komissio panee merkille, että järjestelmän ulkopuolelle jätetään (61) nimenomaisesti talousvaikeuksissa olevat yhtiöt valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä. Järjestelmän pääpiirteenä on, että takauspalkkiot määritetään riskienarvioinnin perusteella. Esimerkiksi suurimman riskin luokkaan kuuluvalta yhtiöltä perittävä takauspalkkio on […] prosenttia vuodessa alle kaksivuotisista takauksista ja […] prosenttia vuodessa yli kaksivuotisista takauksista. Peruspalkkio on […] prosenttia vuodessa. Vertailun vuoksi todettakoon, että KUKE-vientiluottolaitos antoi takaukset Gdynian telakalle perien palkkiona 2 prosenttia vuodessa, mikäli takaus oli enintään 35 miljoonaa Puolan zlotya, ja 1 prosentin vuodessa, mikäli takaus oli edellistä määrää suurempi.
(264)
On siis selvää, ettei Gdynian telakka voinut saada edellä kuvattuun komission hyväksymään järjestelmään kuuluvia takauksia, joita ei katsota valtiontueksi. Gdynian telakalle myönnettyihin takauksiin sisältyy näin ollen valtiontukea.
(265)
Lisäksi on selvää, että Gdynian telakalta veloitettu takauspalkkio on paljon pienempi kuin taloudellisesti vakaassa asemassa oleville yrityksille myönnetystä takauksesta peritty palkkio ja moninkertaisesti pienempi kuin palkkio, joka peritään suuren riskin yhtiöiltä, jotka voivat kuitenkin saada edellä kuvatun järjestelmän mukaisen takauksen. Komissio toteaa, ettei Gdynian telakalta peritty takauspalkkio vastaa markkinoilla perittävää palkkiota, joten kyseiset takaukset ovat valtiontukea.
(266)
Kolmanneksi EY:n perustamisspimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (62) mukaan yksittäinen valtiontakaus ei ole valtiontukea, jos lainanottaja ei ole taloudellisissa vaikeuksissa. Näin ei selvästikään ole tässä tapauksessa. Saman tiedonannon mukaan jos lainanottaja on taloudellisissa vaikeuksissa, takaukseen sisältyvän tuen osuus voi olla sama kuin määrä, jonka takaus kattaa.
(267)
Komissio huomauttaa vielä, että Gdynian telakka tukeutui ainoastaan KUKE-vientiluottolaitoksen ja valtiokonttorin myöntämiin takauksiin eikä onnistunut saamaan takauksia markkinoilta.
(268)
Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, ettei KUKE-vientiluottolaitos toiminut markkinataloudessa toimivan sijoittajan tavoin antaessaan takauksia Gdynian telakalle.
c) Kilpailun vääristyminen Gdynian telakan saaman valtiontuen vuoksi
(269)
Komissio asettuu sille kannalle, että tukeutuminen täysin valtiontukeen auttoi Gdynian telakkaa harjoittamaan kilpailunvastaisia käytänteitä, esimerkiksi hinnoittelemaan alle tuotantokustannusten, kärsimättä tällaisten käytänteiden tavallisista seurauksista eli markkinoilta pois jäämisestä.
(270)
Komissio panee myös merkille, että yksi Gdynian telakan merkittävimmistä pitkän aikavälin ongelmista oli sellaisten sopimusten tekeminen, jotka osoittautuivat tappiollisiksi, kun zlotyn arvo nousi suhteessa dollariin, joka on hallitseva valuutta laivanrakennusteollisuudessa, ja kun teräslevyjen hinta nousi ympäri maailman. Nämä ulkoiset tekijät oli jo katsottu suurimmiksi uhkiksi telakan toiminnan jatkumiselle vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelmassa ja sen jälkeen vuoden 2004 muutetussa versiossa, vuoden 2006 uudessa rakenneuudistussuunnitelmassa ja lopuksi yksityistämisprosessissa vuonna 2008.
(271)
Vaikka telakan johto tiesi nämä uhkat, telakka jatkoi sopimusten tekemistä toteuttamatta mitään toimia riskin pienentämiseksi. Tällainen liiketoimintakäytäntö jatkui laivanrakennusalan ennen näkemättömien huippuvuosien ajan vuosina 2004-2008, jolloin laivanrakentamisen hinnat nousivat ennätyskorkeiksi. Tällaisen käytännön tuloksena telakka onnistui säilyttämään toimintansa ja työpaikkansa, mutta tavallinen laivanrakennustuotanto tuotti raskaat tappiot. Amberin vuoden 2008 ensimmäisellä puoliskolla laatiman due diligence -raportin mukaan nykyinenkin tilauskanta vuosille 2008 ja 2009 kaavailtuine toimituksineen saattaa tuottaa huomattavat tappiot ilman riskiä pienentäviä toimenpiteitä tehtyjen tappiollisten sopimusten vuoksi; Puolakin on vahvistanut tämän.
(272)
Tällä perusteella komissio toteaa, että kaikki II osan 7 kohdassa kuvattu Gdynian telakalle myönnetty tuki oli sellaista, että se vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua laivanrakennusmarkkinoilla.
(273)
Komissio asettuu sille kannalle, että kaikki Gdynian telakalle myönnetyt toimenpiteet ovat valtiontukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
2.2 Puolan ja kolmansien osapuolien mahdollisuus esittää huomautuksia
(274)
Komissio aloitti 1 päivänä kesäkuuta 2005 tehdyllä päätöksellä muodollisen tutkinnan useista toimenpiteistä, joita olivat moniin oikeudellisiin perustoihin perustuvat muutamia julkisia velkojia koskevien velkojen uudelleenjärjestelyt (poistot, lykkäykset, maksuaikataulun muutokset), pääomankorotukset, valtiokonttorin myöntämät tuotannon takaukset ja pääoman hankintaan tähtäävät toimenpiteet (joukkovelkakirjalainat ja velan muuntaminen osakkeiksi).
(275)
Komissio totesi myös selvästi, ettei Puolan väitettä, jonka mukaan laivanomistajien ennakkomaksut olisi katsottava oman rahoituksen osuudeksi, voitaisi hyväksyä. Tässä yhteydessä komissio ilmaisi epäilevänsä, että KUKE-vientiluottolaitoksen antamat ennakkomaksutakaukset saattoivat olla valtiontukea, ja ilmoitti tutkivansa kyseisten ennakkomaksutakausten luonteen.
(276)
Sekä Puola että tuensaaja esittivät huomautuksia; vaikka ne kiistivät komission toimivallan arvioida joidenkin toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille, ne eivät kiistäneet komission päätelmää, jonka mukaan nämä toimenpiteet, siltä osin kuin ne oli myönnetty Puolan liityttyä Euroopan unioniin, olivat uutta tukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Ainoan poikkeuksen muodosti KUKE-vientiluottolaitoksen myöntämien takausten luonne, sillä väitetysti takaukset eivät olisi valtiontukea. Lisäksi Puola väitti, etteivät KPS:n myöntämät lainat olleet valtiontukea. Komissio on käsitellyt Puolan ja tuensaajan esittämiä väitteitä edellä.
(277)
Komission tutkimusten aikana Puolan hallituksen strategiaan Gdynian telakan enemmistöosakkaana tehtiin useita kertoja huomattavia muutoksia, kuten edellä esitetty kuvaus tapahtumista osoittaa. Laivanrakennusteollisuuden yhdistämiseen perustuva strategia vaihtui Gdynian ja Gdańskin telakoiden erottamiseen toisistaan ja Gdynian telakan osittaista yksityistämistä koskevaan päätökseen, joka muuttui myöhemmin täydellisen yksityistämisen strategiaksi. Tällainenkin näkemys strategiasta on arveluttava, sillä markkinatoimijat eivät selvästikään ole kiinnostuneita telakan ostamisesta.
(278)
Kuten edellä esitettiin, komissio piti säännöllisesti yhteyttä Puolan viranomaisiin Gdynian telakan omistajana sekä Gdynian telakkaan. Komissio ilmoitti säännöllisin väliajoin sekä Puolalle että telakalle, että kaikki valtion varoista telakalle myönnetyt toimenpiteet olisivat todennäköisesti valtiontukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä, kun otetaan huomioon telakan hankala taloustilanne ja sellaisen ulkopuolisen rahoituksen puute, johon ei sisälly valtiontukea. Komissio varoitti myös, että valtiontuki oli myönnetty vastoin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa eikä se soveltunut yhteismarkkinoille. Lisäksi komissio toi useaan otteeseen esille, että KUKE-vientiluottolaitoksen Gdynian telakalle antamat takaukset olivat valtiontukea.
(279)
Tutkimusten kuluessa komissio kokosi tarkempia tietoja myös KPS:n toiminnasta ja sen telakalle myöntämien käyttöpääomalainojen luonteesta. Komissio ilmoitti Puolalle, että mitä todennäköisimmin nämä lainat olivat valtiontukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
(280)
Komissio pani vielä tutkimustensa aikana merkille, että Gdynian telakalle kertyi edelleen julkisoikeudellista velkaa. Komissio kokosi tietoja kyseisestä asiasta ja ilmoitti Puolalle (sekä telakan omistajana ja velkojana), että julkisoikeudellisen velan perimättä jättäminen tai sen uudelleenjärjestely saattaisi olla valtiontukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
3. TUEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE - EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 3 KOHDAN MUKAINEN POIKKEUS
(281)
Toimenpiteiden päätavoitteena on auttaa talousvaikeuksiin joutunutta yhtiötä ja auttaa sitä jatkamaan toimintaansa. Tällaisissa tapauksissa voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa, jossa annetaan lupa valtiontuelle, joka myönnetään tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, mikäli asianomaiset edellytykset täyttyvät.
(282)
Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustukea säännellään tällä hetkellä valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuilla yhteisön suuntaviivoilla (63), jäljempänä ’suuntaviivat’, jotka korvasivat aiemmat vuonna 1999 annetut suuntaviivat (64), jäljempänä ’vuoden 1999 suuntaviivat’.
(283)
Suuntaviivojen siirtymäsäännöksissä säädetään, että ennen 10 päivää lokakuuta 2004 kirjatut ilmoitukset tutkitaan ilmoitusajankohtana voimassa olleiden perusteiden mukaisesti (103 kohta). Tässä tapauksessa komissiolle ilmoitettiin joistakin toimenpiteistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 liittymissopimuksen liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaisen väliaikaisen menettelyn mukaisesti, kun vuoden 1999 suuntaviivat olivat voimassa. Suuntaviivoissa säädetään kuitenkin myös, että niitä sovelletaan kaikkien niiden pelastamis- ja rakenneuudistustukien arviointiin, jotka on myönnetty ilman komission lupaa (sääntöjenvastainen tuki), mikäli tuki on osittain tai kokonaan myönnetty lokakuun 1 päivän 2004 jälkeen (104 kohdan ensimmäinen alakohta). Koska lähes kaikki johdanto-osan 209-232 kappaleessa kuvatut toimenpiteet oli myönnetty sääntöjenvastaisesti kyseisen päivämäärän jälkeen, komissio toteaa, että on sovellettava vuoden 2004 suuntaviivoja.
(284)
Suuntaviivoja sovelletaan kaikkien alojen yrityksiin suuntaviivojen 18 kohdassa lueteltuja poikkeuksia lukuun ottamatta. Laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevissa puitteissa (65), jotka muodostavat oikeudellisen kehyksen tämän alan valtiontuen arvioinnille, viitataan suuntaviivojen 12 kohtaan asianmukaisena oikeusperustana pelastamis- ja rakenneuudistutuen arviointia varten.
A. PELASTAMISTUKI
(285)
Suuntaviivojen mukaan pelastamistukea voidaan myöntää tilapäisenä tukena, jolla autetaan talousvaikeuksissa olevaa yritystä rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman laatimiseen tarvittavan ajan tai akuutin maksuvalmiuskriisin ratkaisemiseksi.
(286)
Komissio huomauttaa, ettei Gdynian telakalle myönnetty valtiontuki täytä tuen tilapäisyyttä koskevaa ehtoa, sillä kaikki tukitoimenpiteet myönnettiin paljon säädettyä kuutta kuukautta pidemmäksi ajaksi, eikä palautettavuutta koskevaa ehtoa, sillä myös palautumattomia toimenpiteitä hyväksyttiin, kuten avustuksiin verrattavissa olevat pääomankorotukset ja velanpoistot.
(287)
Näin ollen komissio toteaa, että johdanto-osan 209-232 kappaleessa luetellut toimenpiteet eivät sovellu yhteismarkkinoille pelastamistukena.
B. RAKENNEUUDISTUSTUKI
(288)
Suuntaviivojen 17 kohdassa esitetyn määritelmän mukaan rakenneuudistustuki perustuu realistiseen, johdonmukaiseen ja kauaskantoiseen suunnitelmaan, jonka tavoitteena on palauttaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa. Rakenneuudistukseen sisältyy yleensä seuraavat seikat: kaiken yritystoiminnan rakenteen uudistaminen ja liiketoiminnan uudelleen organisointi ja järkeistäminen, mukaan luettuina tappiollisesta toiminnasta luopuminen ja rahoitusrakenteen uudistaminen. Valtiontukea saavat rakenneuudistustoimet eivät voi kuitenkaan rajoittua rahoitustukeen, jonka tarkoituksena on pelkästään korvata aiemmat tappiot puuttumatta tappioiden syntymiseen johtaneisiin syihin eli toteuttamatta todellista rakenneuudistusta. Lisäksi rakenneuudistus on rahoitettava ainakin osittain yhtiön omista varoista tai ulkoisella rahoituksella, johon ei sisälly valtiontukea, ja valtiontuen määrä on rajattava ehdottoman välttämättömään elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Tasoitustoimenpiteitä on toteutettava tuen vääristävän vaikutuksen lieventämiseksi.
(289)
Rakenneuudistustuen hyvin vääristävän luonteen vuoksi komissio katsoo, että vaikeuksissa oleville yrityksille myönnetty tuki voi edistää tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä muuttamatta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisön edun kanssa ristiriitaisella tavalla vain, mikäli kaikki suuntaviivoissa asetetut edellytykset täyttyvät.
(290)
Komissio arvioi jäljempänä, ovatko edellytykset täyttyneet.
a) Tukikelpoisuus
(291)
Voidakseen saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea yrityksen on oltava vaikeuksissa oltava yritys suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä. Komission mielestä Gdynian telakan taloustilanteelle on ollut ainakin vuodesta 2002 alkaen tyypillistä jatkuvat maksuvaikeudet ja ylivelkaantuminen, kasvavat tappiot ja negatiivinen nettoarvo. Gdynian telakka on siis vaikeuksissa oleva yritys suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä.
b) Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen
(292)
Suuntaviivojen 34 kohdan mukaan tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava sellaisen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jonka avulla yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus voidaan palauttaa kohtuullisessa ajassa. Elinkelpoisuuden palauttaminen tarkoittaa, että yhtiö pystyy rakenneuudistuksen jälkeen vastaamaan kaikista kustannuksistaan ja saamaan riittävästi tuottoa pääomalle voidakseen kilpailla omin voimin. Rakenneuudistus on toteutettava mahdollisimman pian.
(293)
Komissio huomauttaa, että se tarkasteli tutkinnan aikana kahta telakan johdon laatimaa ja telakan enemmistöomistajan, valtion, hyväksymää rakenneuudistussuunnitelmaa (2004 ja 2006). Komissio totesi, etteivät sen esittämät vakavat epäilyt siitä, voitaisiinko näillä kahdella suunnitelmalla palauttaa telakan elinkelpoisuus, ole hälvenneet. Koska vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma korvasi vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman, komissio selittää jäljempänä, millä perusteella se epäilee vakavasti vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmaa. Komissio huomauttaa kuitenkin, että suunnitelma muistuttaa monin tavoin vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaa ja että vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaa koskevat epäilyt, jotka komissio esitti muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, pätevät täysin myös vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmaan.
(294)
Komissio palauttaa mieliin väitteen, jonka Puola esitti muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyn päätöksen jälkeen ja jonka mukaan vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma olisi vankka perusta telakan rakenneuudistukselle. Todellisuudessa kävi ilmi, ettei vuoden 2004 suunnitelma ollut riittävä palauttamaan telakan elinkelpoisuutta, vaan sitä oli muutettava jo vuonna 2006.
(295)
Komissio panee merkille, että vuoden 2006 rakenneuuudistussuunnitelmassa keskityttiin pääasiassa rahoitusrakenteen muuttamiseen eikä teollisiin näkökohtiin puututtu vakuuttavasti. Suunnitelmassa ei esitetty vakuuttavaa kauaskantoista teollista strategiaa.
(296)
Tämän osoittaa erityisesti ehdotettu investointistrategia, jota voitaisiin luonnehtia kokoelmaksi pieniä parannushankkeita ilman kokonaisnäkemystä, joka vaikuttaisi olevan välttämätön osin 1970-luvulta peräisin olevien tilojen uudistamiseksi. Suunnitelmassa ei arvioida yksityiskohtaisesti tuotantotilojen nykytilaa eikä niiden puutteita eikä siinä määritetä telakan pullonkauloja. Komission ulkopuolisen asiantuntijan mukaan investointeihin varatut summat (240 miljoonaa Puolan zlotya eli 69 miljoonaa euroa) ovat liian pieniä todellisen nykyaikaistamisen takaamiseksi.
(297)
Jotta suunnitellut investoinnit voitaisiin suhteuttaa, kannattaa myös tarkastella telakan omaisuuden vuosipoistoja koskevia ennusteita ja käyttöomaisuuden arvon kehittymistä, joita on arvioitu vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa. Vuosina 2007-2009 eli investointikaudella poistojen arvioidaan olevan 100 miljoonaa Puolan zlotya. Näin ollen vähintään 40 prosenttia 240 miljoonan Puolan zlotyn suuruisista suunnitelluista investoinneista tarvitaan yksinkertaisesti säilyttämään omaisuus nykyisellä teknisellä tasolla ja loput 60 prosenttia olisi enimmäismäärä, joka olisi käytettävissä varsinaiseen nykyaikaistamiseen. Tase-ennusteen mukaan käyttöomaisuus kasvaisi tasaisesti 246 miljoonasta Puolan zlotysta vuonna 2006 361 miljoonaan Puolan zlotyyn vuonna 2010; suuntauksen odotetaan kuitenkin kääntyvän vuonna 2010 ja käyttöomaisuuden arvon laskevan jälleen 284 miljoonan Puolan zlotyn tasolle vuonna 2012 (viimeinen ennusteeseen sisältyvä vuosi).
(298)
Edellä esitetyn perusteella komissio ei pidä investointistrategiaa riittävän kauaskantoisena todellisen nykyaikaistamisen ja pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi.
(299)
Lisäksi komissio huomauttaa, että vaikka vuoden 2012 tuottavuustavoite, 37 työntuntia kompensoitua bruttovetoisuutta kohti, on parannus nykytilanteeseen verrattuna, se on kuitenkin vaatimaton verrattuna Euroopan tehokkaisiin telakoihin, jossa tuottavuus on noin 20 työtuntia kompensoitua bruttovetoisuutta kohti.
(300)
Suunnitelmassa todetaan yhdeksi telakan suurimmista ongelmista runsaat poissaolot ja pula pätevistä työtekijöistä, jotka siirtyvät Euroopan muille telakoille paremman palkan perässä. Komission mielestä suunniteltu 10 prosentin palkankorotus vuonna 2006 ja 4 prosentin palkankorotus vuosittain vuodesta 2008 ei riitä ratkaisemaan tätä ongelmaa.
(301)
Edellä esitetyn perusteella komissio ei pidä suunniteltua teollista ja organisatorista rakenneuudistusta riittävänä palauttamaan telakoiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden.
(302)
Lisäksi komissio panee merkille, ettei telakan laatima tulosennuste vastannut sen herkkyysanalyysia, joka perustui Yhdysvaltain dollarin arvon laskuun, alusten hintojen laskuun sekä materiaalien hintojen ja palkkojen nousuun. Herkkyysanalyysin mukaan Yhdysvaltain dollarin arvon lasku 0,10 Puolan zlotya vuodessa tarkoittaisi, ettei elinkelpoisuutta voitaisi palauttaa vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman perusteella. Näin ollen komissio toteaa, ettei vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma ole riittävän kestävä (66).
(303)
Komissio panee vielä merkille, ettei suunnitelman mukaisia rakenneuudistustoimenpiteitä voitaisi panna täytäntöön, ellei sijoittajaa löytyisi, ja että melko vaatimattomilta vaikuttavien rakenneuudistusten toteuttaminen edellytti huomattavan suurta uutta pääomaa pääasiassa siksi, että oli toteutettava kalliita rahoitusrakenteen muutoksia (1,015 miljardia Puolan zlotya) (67). Komissio epäili, perustuiko suunnitelma realistisiin olettamiin telakan kyvystä houkutella uutta pääomaa.
(304)
Epäilyt vahvistuivat Gdynian telakan yksityistämisprosessin todellisen etenemisen perusteella. Kuten edellä esitettiin, valtio oli yrittänyt Gdynian telakan omistajana löytää kahdesti yksityisen sijoittajan, joka olisi valmis ostamaan telakan. Kumpikaan yksityistämisyritys (vuoden 2006 osittainen yksityistäminen ja kaikkien julkisomisteisten osakkeiden myynti vuonna 2007) ei onnistunut. Komissio panee merkille, että yksityistämistä yritettiin aikana, jolloin laivanrakennusmarkkinoilla oli meneillään ennen näkemätön nousu, joten olosuhteet telakan myynnille olivat mitä otollisimmat. Yksityistämisprosessin epäonnistuminen voidaan tulkita vain siten, etteivät markkinatoimijat luottaneet telakan kykyyn palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Amberin vetäytyminen yksityistämisestä perusteellisen due diligence -tarkastuksen jälkeen vain vahvistaa tämän (68).
(305)
Komissio pani merkille Puolan viranomaisten uudet toimet yksityisen sijoittajan löytämiseksi Gdynian telakalle Amberin vetäydyttyä. Päätöksen tekohetkeen mennessä komissio ei ollut kuitenkaan saanut vakuuttavaa näyttöä siitä, että uudelleen aloitettu yksityistäminen voitaisiin saada onnistuneeseen päätökseen lyhyessä ajassa suuntaviivojen mukaisesti. Kuten jäljempänä on selitetty, ISD Polskan yhteinen rakenneuudistussuunnitelma ja PSC:n rakenneuudistussuunnitelma perustuvat molemmat siihen odotukseen, että telakalle myönnetään huomattavasti lisää valtiontukea ja että telakan elinkelpoisuus on mahdollista palauttaa, jos se vapautuisi maksamatta olevista veloista ja voimassa olevista sopimuksista odotettavissa olevista tappioista.
(306)
Komissio toteaa, ettei yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ole osoitettu, että Gdynian telakan elinkelpoisuus palautuisi sen yhdistyttyä Gdańskin telakan kanssa. Komissio ei ole vakuuttunut etenkään suunnitelman talousennusteesta eikä sen kestävyydestä. Komission mielestä suunnitelman rakenneuudistustoimenpiteet eivät ole riittävän kauaskauntoisia. Vaikka tarkistettu yhteinen rakenneuudistussuunnitelma on jossain määrin parempi, komissio toteaa, ettei silläkään palauteta yhdistyneiden telakoiden elinkelpoisuutta. Komissio arvioi jäljempänä kesäkuun suunnitelmaluonnoksen korvannutta syyskuun rakenneuudistussuunnitelmaa ja tuo esiin niiden väliset erot vain silloin, jos eroilla on merkitystä komission arvion kannalta.
(307)
Kesäkuun suunnitelmassa oletetaan, että pääomalle saataisiin tuottoa vasta vuonna 2020 ja investoinneille vasta 2016, minkä vuoksi komissio on tullut siihen tulokseen, ettei hanke ole elinkelpoinen. Lisäksi tulokset perustuvat diskonttaamattomiin määriin; jos määrät diskontattaisiin, pääomalle ja investoinneille saataisiin tuottoa vasta myöhemmin. Syyskuun suunnitelma on tältä osin parempi, sillä siinä esitetään diskontatut ennusteet. Suunnitelmassa oletetaan kuitenkin, että pääomalle saataisiin diskontattua tuottoa vuonna 2018 eli 10 vuotta sen jälkeen, kun uusi sijoittaja tulisi mukaan vuonna 2009, mikä on edelleen liian pitkä aika ja osoittaa hankkeen suuret riskit. Näin ollen komissio pitää kiinni siitä, ettei suunnitelmassa osoiteta hankkeen olevan elinkelpoinen. Lisäksi komissio huomauttaa, ettei talousennusteen parantuminen johdu kauaskantoisempien rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttamisesta (esimerkiksi tuottavuuden parantamisesta tai kustannusten vähentämisestä) vaan muutoksista perustana oleviin tärkeimpiin taloudellisiin olettamiin, joita ei ole perusteltu riittävästi, kuten jäljempänä on selvitetty.
(308)
Talousennusteessa oletetaan, että suuri osa rakenneuudistuksen kustannuksista voidaan kattaa yhtiön tulevista kassavirroista. Komission mielestä tämä on epärealistista yhtiölle, joka on tehnyt aiemmin valtavat tappiot ja tarvitsee merkittävää rakenneuudistusta. Syyskuun suunnitelman mukaan kassavirtaan vaikuttavat aiemmat velat, jotka ovat kasvaneet 592 miljoonasta Puolan zlotysta 712 miljoonaan Puolan zlotyyn. Lisäksi suuri osa julkisoikeudellisista veloista (yli 400 miljoonaa Puolan zlotya) on maksettava takaisin vuosina 2012-2018 eli pitkän ajan kuluttua suunnitellun rakenneuudistuskauden jälkeen (69). Komissio panee merkille, että sijoittaja on myöntänyt odotettujen tulosten olevan juuri ja juuri kannattavia mutta sijoittaja väittää myös, että ISD Polska on kiinnostunut hankkeesta myös toisesta syystä. Sijoittajan mukaan telakka luo huomattavan kysynnän toiselle konserniin kuuluvalle yhtiölle, Huta Częstochowa -terästehtaalle, joten investointi Gdynian telakkaan on järkevää koko ISD Polska -konsernille.
(309)
Komissio panee merkille, että yhteinen rakenneuudistussuunnitelma perustuu olettamaan, jonka mukaan valtiontukea myönnettiin yksityistämisen yhteydessä telakan taseen tasoittamiseksi ja odotettujen tappioiden kattamiseksi. Lisäksi suunnitelma perustuu olettamaan, jonka mukana telakan toimintaa rahoitetaan jatkossakin takauksin, jotka KUKE-vientiluottolaitos myöntää edullisemmin ehdoin kuin tavallisesti taloudellisesti vakaassa asemassa oleville yrityksille. Talousennusteessa otetaan tämä odotettu valtiontuki huomioon. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ei vähennetty tämän ylimääräisen valtiontuen vaikutusta. Sitä vastoin sijoittaja havaitsi uuden mahdollisen 308 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen velan, joka liittyi Gdańskin telakan ja valtion väliseen veroriitaan. Sijoittaja odottaa valtiokonttorin takaavan tämän velan maksun, jos se tulee aiheelliseksi.
(310)
Komissio huomauttaa, ettei kesäkuun suunnitelmassa eikä syyskuun päivitetyssä versiossa ole valmista liiketoimintasuunnitelmaa teräsrakenteiden tuotantoa varten. Tämä on paha puute, sillä tästä liiketoiminnasta pitäisi syntyä 300 miljoonan Puolan zlotyn liikevaihto rakenneuudistuskauden lopussa, ja sen pitäisi hyötyä uuden telakan huomattavasta teräksenjalostuskapasiteetista (kasvaisi vuoden 2009 neljästä prosentista 20 prosenttiin vuonna 2012) ja sen osuuden pitäisi olla noin 10 prosenttia uuden telakan myynnistä.
(311)
Syyskuun suunnitelmassa viitataan riippumattomaan markkinatutkimukseen, joka näyttäisi osoittavan, että teräsrakenteiden kysyntä Puolassa ja koko Euroopassa kasvaisi lähivuosien aikana. Tutkimuksessa ei kuitenkaan analysoida, miten yhdistynyt telakka voisi hyödyntää tätä kasvua. Vaikka syyskuun suunnitelmassa käsitellään teräsrakennetoimintaa tarkemmin, siinä ei analysoida, onko uudelle telakalle ennustettu tuotantomäärä realistinen. Päinvastoin siinä on lisäviitteitä siitä, että ennusteet saattavat olla epärealistisia.
(312)
Tällä hetkellä teräsrakenteita tuotetaan 2 000 tonnia, ja tavoitteena on 56 000 tonnia. Kesäkuun suunnitelmaan verrattuna syyskuun suunnitelmassa kaavaillaan tuotannon kaksinkertaistamista jo vuonna 2010 (24 000 tonnia, kun kesäkuun suunnitelmassa määrä oli 12 000 tonnia) ja nelinkertaistamista vuonna 2012 (56 000 tonnia, kun kesäkuun suunnitelmassa määrä oli 13 000 tonnia). Puolan suurimpiin teräksentuottajiin kuuluva Huta Częstochowa tuottaa 100 000 tonnia teräsrakenteita.
(313)
ISD Polska luettelee Gdańskin telakan voimassa olevat teräsrakenteita koskevat sopimukset, myös sopimuksen vuosikapasiteetiltaan noin 5 000 tonnin suuruisista öljynsäilytystiloista vuosina 2008 ja 2009. Suunnitelman mukaan tämän yksittäisen tuotteen tuotos olisi 16 000 tonnia vuoteen 2010 mennessä ja nousisi 36 000 tonniin vuonna 2012.
(314)
Markkina-analyysia tai ennustetta, jossa olisi selvitetty teräsrakenteiden tulosennustetta (9,5 prosenttia vuonna 2010 ja noin 8 prosenttia sen jälkeen, ei toimitettu. Komissio panee merkille, että Puolan tilastotoimiston mukaan teräsrakenneteollisuuden kannattavuus Puolassa kasvoi 6 prosenttiin vuonna 2006 ja säilyi tuolla tasolla vuonna 2007.
(315)
Saatavilla olevien tietojen mukaan komissio toteaa, ettei teräsrakentamisen liiketoiminta, josta on määrä tulla oleellinen ja merkittävä osa uuden telakan toimintaa, perustu uskottavaan analyysiin uuden telakan kilpailuasemasta. Markkina-analyysissa ei osoiteta, että uuden telakan tulosennuste vastaisi todennäköisesti markkinoiden kysyntää. Suunnitelmassa ei osoiteta sen perustuvan realistisiin olettamiin teräsrakenteiden markkinasegmentistä.
(316)
Sopimusten teon uudistamisessa suunnitelmassa puututaan kahteen tärkeimpään telakan nykyisten vaikeuksien ulkoiseen syyhyn (materiaalikustannusten kasvu ja zlotyn arvon nousu) edellä kuvatuilla toimenpiteillä. Suunnitelma perustuu pääasiassa olettamaan, jonka mukaan laivanrakennussopimuksiin on mahdollista lisätä hinnantarkistusehto, joka siirtää valuuttakurssin vaihteluun ja materiaalikustannuksiin liittyvän riskin ainakin osittain laivanomistajalle. Suunnitelmassa ei kuitenkaan osoiteta, että laivanomistajat olisivat hyväksyneet tai hyväksyisivät tällaisen hinnantarkistusehdon. Syyskuun suunnitelmassa esitettiin lisätietoja asiasta, etenkin otteita molempien telakoiden voimassa olevista sopimuksista, joihin sisältyi tämän tyyppisiä hinnantarkistusehtoja.
(317)
Komissio on tutkinut näytön ja panee merkille, että suunnitelmassa esitettyihin sopimuksiin sisältyi alun perin hinnantarkistusehto, jonka mukaan ostaja vastaisi teräksen hinnannoususta aiheutuvista kustannuksista, mutta ehto oli peruttu myöhemmin lisäyksellä ja korvattu järjestelyllä, jossa telakka ja omistaja ostavat materiaalin yhdessä ja sopivat oston päättyessä hinnan muuttamisesta. Hinnan muuttamista koskevista järjestelyistä sovittaisiin myöhemmin tehtävällä sopimuksen lisäyksellä. Komissiolle ei kuitenkaan toimitettu tällaista lisäystä.
(318)
Lisäksi komissio panee merkille, että sopimukset tehtiin ja neuvoteltiin uusiksi aikana, jolloin kysyntä oli huipussaan (2005 ja sen jälkeen) ja jolloin laivanomistajien joustavuus oli vastaus toimituspuolen rajoituksiin. Vaikka komissio tietää, että teräksen hinnan tarkistuskäytäntöjä on viime aikoina kehitetty laivanrakennusteollisuudessa, on kuitenkin syytä huomata, ettei tällaisia ehtoja hyväksytty aiemmin etenkään vaikeina aikoina.
(319)
Saatavilla olevien tietojen perusteella komissio ei katso suunnitelman osoittavan, että telakka pystyy tekemään sopimuksia, joihin sisältyy hinnantarkistusehto. Suunnitelmassa kuvatut Gdynian telakan kokemukset asiasta eivät muuta komission kantaa.
(320)
Syyskuun suunnitelma sisältää kesäkuun luonnokseen verrattuna tarkempia tietoja suunnitellusta suojausstrategiasta, jolla oli tarkoitus pienentää valuuttariskejä. Suunnitelmassa ei kuitenkaan osoiteta, että jompikumpi telakoista olisi käyttänyt näitä välineitä (tai luonnollista suojautumista, josta ei aiheudu kustannuksia) ainakaan viime vuosina (70). Vaikka syyskuun suunnitelmassa määritetään ehdotetun suojausohjelman kustannukset ja vaikutukset, siinä ei osoiteta, että uusi telakka pystyisi saamaan tällaisen suojauksen markkinoilta. Toisaalta on selvää, että pankit vaativat sijoittajia laatimaan kattavan suojausstrategian, ennen kuin päättävät, tarjoavatko suojausta.
(321)
Suunnitelmassa ei käsitellä vakuuttavalla tavalla tätä kysymystä, vaikka se on oleellinen telakan toiminnalle. Herkkyysanalyysin mukaan talousennusteessa väitetysti huomioon otettujen riskiä pienentävien toimenpiteiden toteuttamisesta huolimatta talousennuste on edelleen altis pienille valuuttakurssimuutoksille, kuten jäljempänä on esitetty. Komissio ei ole näin ollen vakuuttunut siitä, että suunniteltu suojausohjelma olisi riittävän kauaskantoinen takaamaan telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden.
(322)
Työvoiman rakenneuudistuksen saralla suunnitelmaan ei sisälly analyysia rationalisointitarpeista, vaan siinä todetaan vain, että työvoimaa vähennetään. Suunnitelmassa mainitaan - jälleen perustelematta asiaa sen enempää - että vähennyksistä aiheutuvat noin 69 miljoonan Puolan zlotyn kustannukset. Syyskuun suunnitelmassa lasketaan työvoiman rakenneuudistuksen kustannukset ja vaikutukset, mutta siinä ei selitetä eikä perustella kustannusten ja vaikutusten arvioinnin perusteita. Näin ollen komissio ei voi todeta, että suunnitelmassa eriteltäisiin tarkasti vähentämisen syyt ja vaikutukset ja että kustannukset ja vaikutukset olisi määritetty luotettavien olettamien perusteella.
(323)
Talousennusteen osalta komissio panee merkille eritoten seuraavat heikkoudet perusskenaariossa, jonka mukaan ISD Polskan laatima rahoitusmalli toimii, ja epäilee ennusteen uskottavuutta.
(324)
Ensinnäkin syyskuun suunnitelmassa oletetaan kesäkuun suunnitelmaluonnokseen verrattuna, että uuden telakan toisen päätuotteen, autonkuljetusalusten, myyntihinnat olisivat merkittävästi korkeammat. Suunnitelman ennuste perustuu ensimmäisten vuosien osalta Gdynian telakan voimassa oleviin sopimuksiin. Siinä ei kuitenkaan perustella seuraavien vuosien ennusteita eikä esitetä myöskään ulkopuolisen laatimaa ennustetta asiasta (71).
(325)
Toiseksi oletus, jonka mukaan palkat nousevat 4-6 prosenttia vuodessa rakenneuudistuskaudella, vaikuttaa alakanttiin arvioidulta, kun otetaan huomioon pätevien työntekijöiden puute, työntekijöiden vaihtuvuus ja poissaolot sekä palkkakilpailu, jota molemmat telakat käyvät sekä ulkomaisia että puolalaisia telakoita vastaan. Syyskuun suunnitelmassa esitetään vielä pienempää palkkojen nousua kuin kesäkuun suunnitelmassa. Komissio panee merkille, että tammikuusta 2007 tammikuuhun 2008 keskimääräinen bruttopalkka Puolassa kasvoi 11,5 prosenttia (72) ja kasvua on odotettavissa lisää. Useissa lähteissä - joihin viitattiin myös syyskuun rakenneuudistussuunnitelmassa - (esimerkiksi Puolan keskuspankki, OECD, Euroopan komission kevään 2008 talousennuste, Goldman Sachs) ennustetiin palkkojen kasvavan Puolassa jyrkästi keskipitkällä aikavälillä ja työvoimasta tulevan yhä enemmän pulaa. Joka tapauksessa tämä tekijä olisi pitänyt ottaa huomioon herkkyysanalyysissa.
(326)
Kolmanneksi perusskenaariossa oletetaan käyttöpääoman takauksista aiheutuviksi kustannuksiksi 1,5 prosenttia. Tässä arviossa oletetaan, että KUKE-vientiluottolaitos antaa täydet ennakkomaksutakaukset edullisemmin ehdoin kuin vientiluottolaitoksen muut takaukset muille (taloudellisesti vakaassa asemassa oleville) yhtiöille. Jos yhdistyneet telakat hankkisivat vastaavat takaukset markkinoilta, Puola väitti 7 päivänä heinäkuuta 2008 esittämissään selvityksissä pääomakustannusten nousevan selvästi perusskenaariossa oletettua suuremmiksi (73), millä olisi välitön kielteinen vaikutus talousennusteeseen.
(327)
Näiden olettamien perusteella suunnitelmasta ei saa riittävää varmuutta siitä, että talousennusteen perusskenaario olisi realistinen ja saavutettavissa.
(328)
Herkkyysanalyysistä ei myöskään käy ilmi, että suunnitelma olisi riittävän kestävä vastustamaan joitakin telakan toimintaan liittyviä pääasiallisia riskitekijöitä. Syyskuun tarkistettu suunnitelma ei ole tältä osin vakuuttavalla tavalla parempi.
(329)
Herkkyysanalyysin mukaan Yhdysvaltain dollarin 5 prosentin arvonlasku suhteessa zlotyyn pienentäisi kymmenen vuoden aikana kertyviä nettotuloja 35 prosenttia, vaikka perusskenaariossa otettiin huomioon rakenneuudistustoimenpiteet, joilla valuuttariskiä vähennetään.
(330)
Syyskuun suunnitelmaan liitetystä erillisestä analyysista käy ilmi, että euron 5 prosentin arvonnousu suhteessa Yhdysvaltain dollariin vuosina 2013-2017 (eli sen jälkeen, kun Puolan on määrä ottaa euro käyttöön) pienentäisi kymmenen vuoden aikana kertyviä nettotuloja 44 prosenttia perusskenaarioon verrattuna.
(331)
Komissio panee merkille, että mikäli näiden kahden valuutan arvo nousisi perusskenaarioon verrattuna 5 prosenttia suhteessa Yhdysvaltain dollariin (zlotyn kertaluonteinen arvonnousu vuonna 2009 ja euron kertaluonteinen arvonnousu vuonna 2013), kymmenen vuoden aikana kertyvä tulo vähenisi 80 prosenttia perusskenaarioon verrattuna.
(332)
Komissio toteaa, että herkkyysanalyysi osoittaa talousennusteen olevan altis sen perustana olevissa olettamissa tapahtuville pienille muutoksille etenkin, kun on kyse valuuttakurssista, joka on suunnitelmankin mukaan yksi telakan nykyisten talousvaikeuksien pääasiallisista syistä. Komissio ei voi näin ollen todeta, että yhteinen rakenneuudistussuunnitelma olisi riittävän kestävä takaamaan yhdistyneiden telakoiden elinkelpoisuuden pitkällä aikavälillä.
(333)
Suunnitelmassa on monilta osin vakavia puutteita, joiden perusteella komission on todettava, ettei siinä osoiteta elinkelpoisuuden palautuvan kohtullisessa ajassa. Rakenneuudistussuunnitelmassa on pahoja epäjohdonmukaisuuksia, mikä panee epäilemään sen toteuttamiskelpoisuutta ja kestävyyttä. Ristiriitaisia olettamia esitetään markkinastrategiasta sekä telakan tulevasta tuotannosta ja kapasiteetista. Valittua strategiaa ei myöskään perustella markkina-analyysilla, eikä sellaisella osoiteta, että teoreettisesta tuotevalikoimasta saataisiin voittoa.
(334)
Rahoitusrakenteen uudistamisessa pääomakustannuksia, tuotannon rahoituksen järjestelyjä ja valuuttakurssia koskevissa olettamissa on seuraavat pahat puutteet. Suunnitelmassa oletetaan valuuttakurssien pysyvän vakaina koko rakenneuudistuskauden ajan nykyistä optimistisemmalla tasolla (yksi euro olisi 3,46 Puolan zlotya ja yksi Yhdysvaltain dollari olisi 2,23, kun euro on nyt 3,32 Puolan zlotya ja Yhdysvaltain dollari 2,12 Puolan zlotya). Lisäksi olettamaa, jonka mukaan telakka onnistuisi lisäämään tulojaan 30 prosenttia - saamaan ylimääräiset 100 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria - neuvottelemalla voimassa olevat sopimukset uusiksi, on tarkasteltava uudelleen siltä kannalta, että telakka on jo pyrkinyt huomattavin toimin neuvottelemaan voimassa olevat sopimukset uusiksi ja että tämän tuloksena monet sopimukset on peruttu. Suunnitelmassa ei osoiteta, että uusiksi neuvottelu olisi todella vielä mahdollista, joten komissio pitää tätä epärealistisena.
(335)
Työvoiman rakenneuudistuksen osalta se, että sijoittaja ehdottaa kahta vaihtoehtoa (työntekijöiden määrä joko säilytetään nykyisellään tai sitä vähennetään 650 työntekijää), viitannee siihen, ettei sijoittajalla ole selvää strategiaa telakan elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Nämä vaihtoehtoiset olettamat asettavat myös talousennusteen kyseenalaiseksi, sillä suunnitelmassa ei selitetä, mitä työntekijöiden määrää on käytetty ennusteen perustana.
(336)
Suunnitelmassa ei selitetä tarkasti, miten eri rakenneuudistustoimenpiteet, mukaan luettuina investoinnit ja erilaiset kustannusten karsimistoimenpiteet, vaikuttavat talousennusteeseen. On siis epäselvää, millainen yhteys suunnitelluilla rakenneuudistustoimenpiteillä ja talousennusteella on etenkin tuotannon ja yleiskustannusten osalta. Suunnitelmassa ei esimerkiksi osoiteta, miten suunniteltu alusten tuotantokustannusten 25 prosentin vähennys viiden vuoden aikana voitaisiin saavuttaa. Ennusteen uskottavuutta nakertavat myös ristiriidat, jotka koskevat suunniteltujen investointien tasoa. Komissio ei ole näin ollen vakuuttunut siitä, että rahoitusennusteen perusskenaario on uskottava ja perustuu realistisiin olettamiin.
(337)
Ennusteiden alttiutta riskitekijöille, kuten markkinoiden kehittymiselle ja hintojen muutoksille, materiaalien kustannuksille, valuuttakursseille, palkoille ja muille vastaaville, ei analysoida. Koska talousennusteen, talousennusteen pohjana olevan rahoitusmallin ja herkkyysanalyysin perustana olevia olettamia ei kuvata eikä perustella tarkasti, komissio katsoo, ettei näiden ennusteiden uskottavuutta eikä suunnitelman kestävyyttä ole osoitettu.
(338)
Komissio panee vielä merkille, että rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen onnistuminen edellyttää sijoittajan mukaan lisää valtiontukea.
(339)
Edellä esitetyn perusteella komissio asettuu sille kannalle, ettei PSC:n laatiman kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelman kykyä palauttaa telakan elinkelpoisuus ole osoitettu.
(340)
Realistisen ja kauaskantoisen rakenneuudistussuunnitelman puuttuessa komissio katsoo, että Gdynian telakalle myönnetty johdanto-osan 209-232 kappaleessa kuvattu valtiontuki on puhtaasti toimintatukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille rakenneuudistustukena.
c) Tuen rajaaminen välttämättömään
(341)
Suuntaviivojen 43 kohdan mukaan tuki on rajattava ehdottoman välttämättömään eli kustannuksiin, jotka tarvitaan rakenneuudistuksen toteuttamiseen. Tuensaajan odotetaan osallistuvan merkittävällä osuudella rakenneuudistuksen rahoitukseen käyttämällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Tämä rahoitusosuus on merkki markkinoiden uskosta siihen, että yhtiön elinkelpoisuus voi palautua, ja sillä varmistetaan, että valtiontuen määrä rajataan ehdottoman välttämättömään. Gdynian telakan kaltaisilla suuryrityksillä osuuden olisi oltava vähintään 50 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista. Oman rahoituksen osuuden on oltava todellinen, eikä siihen voida laskea tulevia voittoja eikä kassavirtaa (suuntaviivojen 43 kohta).
(342)
Komissio arvioi, täyttikö vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma tämän perusteen, ja tuli kahdesta syystä siihen tulokseen, ettei täyttänyt. Ensinnäkin suunnitelma perustui jatkuvaan valtion rahoitukseen, joka annettaisiin takauksina, pääomankorotuksina ja velkojen poistoina, eikä siinä osoitettu, että tämän tason valtiontuki oli välttämätön telakan elinkelpoisuuden palauttamiseksi (eikä etenkään, ettei muita rakenneuudistusstrategioita, joissa valtion osuus jäisi pienemmäksi, voitaisi toteuttaa). Toiseksi oman rahoituksen osuus oli hyvin pieni ja markkinaehtoisen ulkoisen rahoituksen antavan sijoittajan mukaantulo oli vain mahdollinen tuleva tapahtuma. Oman rahoituksen osuus olisi voinut sisältää sellaisia toimenpiteitä kuin johdon osallistuminen osakepääoman korotukseen, yksityisten velkojien velan muuntaminen osakkeiksi ja omaisuuden myynti. Näistä toimenpiteistä saataisiin yhteensä noin 127 miljoonaa Puolan zlotya yhtiön rakenneuudistusta varten. Kun otetaan kuitenkin huomioon valtion huomattava osuus, vaikka kyseiset toimenpiteet olisi katsottu oman rahoituksen osuudeksi suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä, osuus ei kuitenkaan olisi ollut merkittävä.
(343)
Komissio tarkasteli lisäksi telakan viime vuosien aikaista tilannetta erillisenä vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmasta, jota ei loppujen lopuksi toteutettu.
(344)
Ensinnäkin edellä esitetty kuvaus Gdynian telakan tilanteesta osoittaa, ettei telakka ole onnistunut houkuttelemaan käytännössä lainkaan ulkoista rahoitusta rakenneuudistustaan varten. Markkinaehdoin annetun ulkoisen rahoituksen osuudesta telakan toiminnassa on vain muutamia merkkejä.
(345)
Telakka on onnistunut neuvottelemaan kaupallisten velkojensa osittaisesta uudelleenjärjestelystä ja tekemään heinäkuussa 2003 uudelleenjärjestelysopimuksen (74), joka koskee noin 424 miljoonan Puolan zlotyn suuruisia velkoja ja kaupallisten velkojien noin 70 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen velan muuntamista osakkeiksi. Samalla Gdynian telakka on kuitenkin osallisena useissa täytäntöönpanomenettelyissä ja riita-asioissa. Lisäksi komissio panee merkille, että 30 päivänä syyskuuta 2007 julkisoikeudellista velkaa oli kertynyt 423 miljoonaa Puolan zlotya. Komission näkemyksen mukaan vuoden 2003 uudelleenjärjestelysopimusta voidaan pitää oman rahoituksen osuutena vain, mikäli asianomaiset velkojat suostuvat tavallista pidempään takaisinmaksuaikaan; tällöin lisävarat jäisivät yhtiön käytettäviksi rakenneuudistukseen, ja takaisinmaksuajan pidentäminen olisi merkki siitä, että markkinat pitivät telakan elinkelpoisuuden palauttamista mahdollisena. Sama pätee velan muuntamiseen osakkeiksi. Vaikka uudelleenjärjestelysopimusta pidettäisiin oman rahoituksen osuutena, komissio huomauttaa kuitenkin, ettei osuus olisi selvästikään riittävä suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä. Uudelleen järjesteltyjen kaupallisten velkojen taso on sama kuin perimättä olevien julkisoikeudellisten velkojen. Telakan olisi tietenkin vastattava muistakin rakenneuudistuksen kustannuksista kuin velkojen uudelleenjärjestelyn kustannuksista.
(346)
Puola ja tuensaaja väittivät sen jälkeen, kun muodollinen tutkinta oli aloitettu, että laivanomistajien ennakkomaksut olisi katsottava omaksi rahoitukseksi. Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Suuntaviivojen mukaan oman rahoituksen osuus ei saa sisältää tukea, eikä näin esimerkiksi ole silloin, kun lainalla on tukea sisältäviä valtiontakauksia (suuntaviivojen 44 kohdan alaviite 1). Ennakkomaksuilla oli KUKE-vientiluottolaitoksen täysimääräiset takaukset, joiden komissio katsoo olevan valtiontukea, kuten edellä on selitetty. Laivanomistajien ennakkomaksuja ei voi näin ollen katsoa markkinaehdoin saaduksi ulkoiseksi rahoitukseksi. Näin ollen Puolan alkuperäistä väitettä, jonka mukaan tuki-intensiteetti oli 31 prosenttia ja joka perustui siihen olettamaan, että KUKE-vientiluottolaitoksen takaamat ennakkomaksut kuuluivat oman rahoituksen osuuteen, ei voida hyväksyä.
(347)
Lisäksi komissio panee merkille, että Ray Car Carriersista tuli Gdynian telakan osakkeenomistaja, kun velkaa oli muunnettu osakkeiksi, joten se ei osallistunut rakenneuudistuksen kustannuksiin.
(348)
Tarkastellessaan odotettavissa olevia 3 miljardin Puolan zlotyn suuruisia rakenneuudistuskustannuksia ja verratessaan niitä odotusten mukaisiin rahoituslähteisiin komissio on huomannut suunnitelmassa rahoitusvajeen, joka käy ilmi jäljempänä olevasta taulukosta 5. Tähän eivät tietenkään sisälly 280 miljoonan (taulukon 1b 14 kohta) ja 45 miljoonan (taulukon 1b 16 kohta) Puolan zlotyn suuruiset käyttöpääomalainat eivätkä 250-350 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset valtion antamat käyttöpääomalainat, koska ne on varattu käyttöpääoman rahoitukseen, joka ei sisälly rakenneuudistuksen kustannuksiin. Sama pätee teollisuuden kehittämisviraston tekemään (200 miljoonan Puolan zlotyn) pääomankorotukseen. Maksamatta olevaa teollisuuden kehittämisviraston osakeosuutta Gdańskin telakassa (taulukon 1b 17 kohta) ei voida pitää uuden telakan rakenneuudistuksen rahoituslähteenä, sillä maksu kuuluu teollisuuden kehittämisvirastolle, ei telakalle.
Taulukko 5:
Odotusten mukaiset rahoituslähteet ennakoituja rakenneuudistuskustannuksia varten (Puolan zlotyina)
(PLN million)
ISD Polskan tekemä pääomankorotus
405
Investointilaina
185
Omaisuuden myynti
240
Valtion tekemä pääomankorotus
515
Valtion tekemä pääomankorotus
385
Valtion tekemä pääomankorotus
250
Verovelkojen poisto
308
Yhteensä
2 288
Odotetut rakenneuudistuskustannukset
3 000
Rahoitusvaje
712
(349)
Rahoitusvajeen perusteella komissio toteaa, ettei yhteisellä rakenneuudistussuunnitelmalla turvata rakenneuudistuksen rahoitusta. Toisin sanoen suunnitelmassa ei osoiteta, miten suunniteltu rakenneuudistus voitaisiin panna tehokkaasti täytäntöön, vaikka telakalle myönnettäisiin huomattavasti lisää valtiontukea.
(350)
Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa eritellään muutamia aiempia tulokohtia Gdynian ja Gdańskin telakoiden oman rahoituksen osuudeksi niiden rakenneuudistuksessa (Taulukko 1b ”Väitetty aiempi oman rahoituksen osuus”). Vaikka osa näistä tuloista (esimerkiksi osa omaisuuden myynnistä) olisi voitu katsoa oman rahoituksen osuudeksi suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä (todellista, tosiasiallista eikä sisällä valtiontukea), komissio katsoo, että molempien telakoiden vaikean taloustilanteen vuoksi nämä lisätulot käytettiin tappioiden vähentämiseksi eikä niitä voitu käyttää todelliseen rakenneuudistukseen. Vaikka telakat pystyivät toteuttamaan osan rakenneuudistustoimenpiteistä (kuten pieniä investointeja) esimerkiksi omaisuutta luovuttamalla, komission näkemyksen mukaan kaikkiin näihin tuloihin katsottaisiin sisältyvän valtiontukea, sillä telakoiden rakenneuudistus ja toiminta olivat mahdollisia vain julkisoikeudellisen velan jatkuvan kertymisen, tappiollisen toiminnan jatkamisen mahdollisuuden ja jatkuvan valtiontuen ansiosta.
(351)
Joka tapauksessa telakan taloustilannetta tarkasteltaessa on selvää, että kaikki telakan omista varoista tai ulkoisista lähteistä aiemmin saatu tulo on käytetty telakan aiemman toiminnan rahoittamiseen.
(352)
Komissio ei voi hyväksyä myöskään seuraavia kohtia väitetystä suunnitellusta omasta rahoituksesta.
(353)
Ensinnäkin kuten edellä todettiin, 280 miljoonan Puolan zlotyn suuruisia käyttöpääomalainoja (taulukon 1b 14 kohta) ei ole varattu kattamaan lainkaan edellä esitettyjä odotettavissa olevia rakenneuudistuskustannuksia, vaan ne on tarkoitettu nimenomaisesti meneillään olevan tuotannon käyttöpääomaksi. Lainoja ei voida myöskään pitää todellisina eikä tosiasiallisina vaan pikemminkin mahdollisina ja ajallisesti kaukaisina. Sama pätee 45 miljoonan Puolan zlotyn suuruiseen käyttöpääomalainaan, joka on hankittu muuta tuotantoa kuin laivanrakennusta varten (taulukon 1b 16 kohta).
(354)
Toiseksi 185 miljoonan Puolan zlotyn suuruista investointilainaa muuta tuotantoa kuin laivanrakentamista varten (taulukon 1b 15 kohta) ei voida katsoa tässä vaiheessa todelliseksi eikä käytetävissä olevaksi. Puola selitti 7 päivänä heinäkuuta 2008 toimittamissaan selvityksissä, että ISD Polska neuvotteli useiden pankkien kanssa tällaisen lainan saannista. Komissio tutki kaksi syyskuun rakenneuudistussuunnitelman mukana toimitettua kiinnostuksenilmaisua.
(355)
Tällä perusteella komissio ei voi todeta, että suunnitelmassa olisi osoitettu investointilainan olevan todellinen ja tosiasiallinen. Suunnitelmassa osoitettiin vain, että ISD Polska neuvotteli asiasta kahden pankin kanssa, joista toinen vaikutti olevan kiinnostunut analysoimaan hankkeen. ISD Polska aloitti hankkeen työstämisen vuoden 2007 alussa hankkiessaan osuuden Gdańskin telakasta, eikä ole toistaiseksi onnistunut saamaan rahoitusta sitä varten, mikä on tärkeä merkki.
(356)
Kolmanneksi komissio panee merkille, että syyskuun suunnitelmassa eritellään omaisuuden myynnin yksittäiset osatekijät tarkoituksena saada omaa rahoitusta 240 miljoonaa Puolan zlotya (taulukon 1b 13 kohta).
(357)
Lisäksi ISD Polskalla ja Gdynian telakalla ei ole tällä hetkellä oikeutta luovuttaa kyseisen omaisuuden tärkeintä osatekijää (maata, jolla Gdańskin telakan rakennusalustat sijaitsevat). Nykyisellään on selkeitä esteitä, sekä oikeudellisia (Gdynian telakan on hankittava maan omistusoikeudet, mikä liittyy pohjimiltaan Synergia 99:n purkamiseen, ja Gdynian telakka on vain yksi Synergia 99:n osakkaista; Gdańskin sataman rajoihin liittyvät hallintomenettelyt) että käytännön esteitä (maa voidaan myydä vasta, kun kolme rakennusalustaa on purettu, ja todennäköisesti vasta, kun paikka on puhdistettu), joiden vuoksi Gdynian telakka ja ISD Polska eivät voi myydä kyseistä omaisuutta. Lisäksi kuten sijoittaja selitti, maiden myynnistä voidaan saada arvioiden mukaiset suuret tulot vasta, kun rakennusluvan ehtojen muutos on varmistunut (75). Syyskuun suunnitelma osoittaa, että Synergia 99, joka on kyseisen maapalstan tämänhetkinen omistaja, ei ole toteuttanut vielä hallinnollisia toimia, jotta maa jäisi satama-alueen ulkopuolelle. Vaikka syyskuun suunnitelmassa selvitetään Synergia 99:n hankkeen osatekijät tarkkaan, hankkeen todellinen toteutus riippuu useista tapahtumista, joihin Gdynian telakka ja ISD Polska eivät voi vaikuttaa, etenkin satama-alueen rajoihin tehtävistä muutoksista. Näin ollen komissio ei voi pitää tätä väitettyä omaa rahoitusta todellisena eikä tosiasiallisena.
(358)
ISD on teettänyt riippumattoman arvion maasta, jolla kolme rakennusalustaa sijaitsevat ([…] miljoonaa Puolan zlotya).
(359)
Komissio panee merkille, että Synergia 99:n hallitus on arvioinut yhtiön omaisuuden arvoksi […] miljoonaa Puolan zlotya. Koska hallitus antoi asiasta lausunnon osakassopimuksen tekemistä varten varojen jakamista koskevista järjestelyistä tilanteessa, jossa Synergia 99 purettaisiin, voidaan olettaa, ettei hallitus aliarvioinut varojen arvoa. Hallituksen tuolloin palkkaama riippumaton asiantuntija arvioi kyseisen maan markkina-arvoksi […] miljoonaa Puolan zlotya.
(360)
Kahden arvion välillä on huima ero, mikä johtuu erilaisista oletuksista maan tulevan käytön suhteen, ja tällä perustella komissio pitää oletusta, jonka mukaan maata käytettäisiin tasokkaaseen rakentamiseen, optimistisena ja melko epärealistisena, sillä maan ostamisesta ei ole esitetty tarjouksia eikä alueen kehittämisestä konkreettisempaa suunnitelmaa. Komission näkemyksen mukaan olisi syytä arvioida myös mahdolliset tulot, jotka saataisiin maan myynnistä teolliseen käyttöön tai rakentamiseen, sikäli kuin kumpikaan vaihtoehdoista ei ole realistinen.
(361)
Lisäksi komissio panee merkille, että rakennusalustojen alla sijaitsevan maan arvioitu investointiarvo ([…] miljoonaa Puolan zlotya) ei näy hinnassa, jonka ISD maksoi Gdynian telakan osakkeista. Syyskuun rakenneuudistussuunnitelman mukaan Gdynian telakan nettoarvo oli vuoden 2007 lopussa [… huomattavan suuri negatiivinen luku] miljoonaa Puolan zlotya. Siitä lähtien valtiokonttori on tehnyt 515 miljoonan Puolan zlotyn ja 385 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset pääomankorotukset, ja suunnitelmissa on vielä 200 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus. Jos taseen kaikki muut kohdat säilyvät ennallaan, (76) telakan nettoarvo olisi näiden pääomankorotusten jälkeen [… positiivinen luku] miljoonaa Puolan zlotya, ja ISD Polska maksaisi symbolisen hinnan Gdynian telakan osakkeista. Jos rakennusalustan alla olevan maan markkina-arvo näkyisi asianmukaisesti taseessa, nettoarvo olisi jopa suurempi. Toisin sanoen ISD Polska ostaisi Gdynian telakan osakkeet niiden markkina-arvoa alempaan hintaan, ja saisi siis valtiontukea. Näin ollen komissio katsoo, että tämä omaisuus on ”tahrattu” yksityistämisprosessin aikana myönnetyllä valtiontuella eikä sen myyntiä voida pitää oman rahoituksen osuutena, johon ei sisälly valtiontukea.
(362)
Muusta omaisuudesta, joka on merkitty tällä hetkellä myytäväksi Gdynian telakan tai Gdańskin telakan taseessa, komissio hyväksyy saatavilla olevien tietojen perusteella omaisuuden osien myynnin tai vuokrauksen tosiasiallisena, todellisena omana rahoituksena, jos arviointi on tehty ja osoitettu toteen ja jos myynti tai vuokraus perustuu voimassa oleviin sopimuksiin (Euromedicus-yhtiön osakkeiden myynti, Polskie Linie Lotnicze -yhtiön osakkeiden myynti, vuokrasopimukset Eurocynk- ja CRIST-yhtiöiden kanssa). Sopimusten arvo on noin […] miljoonaa Puolan zlotya.
(363)
Vakiintuneen käytännön mukaan (77) komissio asettuu sille kannalle, ettei tulevia kassavirtoja voida pitää omana rahoituksena suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä, sillä ne eivät muodosta yhtiön tai sen osakkaiden suorittamaa todellista ja tosiasiallista rahoitusosuutta rakenneuudistuksen kustannuksista.
(364)
Oman rahoituksen osuudeksi voidaan siis katsoa vain yhteensä 405 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset pääomankorotukset, jotka ISD Polskan on määrä tehdä, sekä omaisuuden myynnistä ja vuokraamisesta saatavat tulot (14 miljoonaa Puolan zlotya). Oman rahoituksen osuus on 14 prosenttia (78) odotetuista 3 miljardin Puolan zlotyn suuruisista rakenneuudistuskustannuksista. Vaikka komissio hyväksyisi Puolan viranomaisten 30 päivänä syyskuuta 2008 järjestetyssä tapaamisessa tekemän ehdotuksen, että oman rahoituksen osuutta arvioitaisiin vertaamalla sitä rakenneuudistuksen kustannuksiin, jotka olivat aiheutuneet telakoilla siitä hetkestä lähtien, jona sijoittajat hankkivat telakoissa määräysvallan, tulos olisi kuitenkin sama (rakenneuudistuksen kustannukset olisivat 3,065 miljardia Puolan zlotya, ja tosiasiallinen ja todellinen oman rahoituksen osuus olisi 419 miljoonaa Puolan zlotya eli 14 prosenttia).
(365)
Tätä tarkasteltaessa olisi syytä ottaa huomioon suunnitelman perusoletus siitä, että valtiontukea myönnettäisiin lisää: valtion 1,6 miljardin Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus (1,14 miljardia Puolan zlotya kesäkuussa 2008 ja 418 miljoonaa Puolan zlotya, joka on vielä maksamatta) ja nimellisarvoltaan 496,6 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten kertyneiden julkisoikeudellisten velkojen uusi uudelleenjärjestely vuosina 2009-2017. On syytä huomata, että suunnitelman mukaan laivanrakennustoiminta on jatkossakin riippuvainen rahoituksesta, joka perustuu KUKE-vientiluottolaitoksen ennakkomaksutakauksiin, joiden ehdot ovat tavallista edullisemmat, mikä sisältyy yhdistyneiden telakoiden rahoitusmalliin. Yhdistyneiden telakoiden odotetaan saavan uusia takauksia vuoden 2008 loppuun mennessä. Seuraavinakin vuosina, ainakin rakenneuudistuskauden päättymiseen vuoteen 2012 saakka, KUKE-vientiluottolaitoksen takauksilla olisi määrä kattaa laivanrakennusprosessi käytännössä kokonaan.
(366)
Lisäksi komission on otettava huomioon koko rakenneuudistuskausi alkaen vuodesta 2002. Kun otetaan huomioon, miten suuresta määrästä valtiontukea telakka on hyötynyt tällä kaudella, oman rahoituksen osuus rakenneuudistuksen kustannuksista on vieläkin pienempi. Näin ollen on selvää, ettei oman rahoituksen osuus ole lähelläkään suuntaviivoissa edellytettyä kynnysarvoa, 50:tä prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista.
(367)
Vaikka sijoittaja suunnittelee 500 miljoonan Puolan zlotyn suuruista pääomankorotusta, jolla investointiohjelma rahoitettaisiin osittain, sijoittaja on pyytänyt lisäksi valtiolta yhteensä 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruista pääomankorotusta, 560 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten julkisoikeudellisten velkojen uudelleenjärjestelyä ja mahdollisten tulevien arviolta noin 555 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten vastattavien kattamista (tulevat tappiot, sopimusten perumisesta aiheutuvat sakot, riita-asiat). Lisäksi suunnitelmassa luetellaan kaikki muut telakan velat, joiden määrä on yhteensä 948 miljoonaa Puolan zlotya (kaupalliset velat muiden muassa tavarantoimittajille ja laivanomistajille), ja oletetaan valtion huolehtivan niistä. Lisäksi sijoittaja vaatii vielä KUKE-vientiluottolaitokselta lisätakausta käyttöpääoman rahoittamiseksi edullisemmalla palkkiolla, kuin mitä taloudellisesti vakaassa asemassa olevilta yrityksiltä tavallisesti peritään, sekä valtiokonttorin takauksia 397 miljoonan Puolan zlotyn suuruisille välilainoille.
(368)
Suunnitelmaan sisältyvien vähäisten tietojen perusteella rakenneuudistuksen kustannusten voidaan katsoa sisältävän vähintään kertyneet velat (kertyneet velat ja lainat, joiden yhteismäärä on 1,508 miljardia Puolan zlotya), voimassa olevista sopimuksista ja riita-asioista odotettavissa olevat tappiot (555 miljoonaa Puolan zlotya) sekä vuosille 2008-2018 kaavaillut investointitarpeet (443 miljoonaa Puolan zlotya).
(369)
Suurin osa kustannuksista katettaisiin valtiontuella. Ehdotettu oma rahoitus on sijoittajan tekemä 500 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus. Komissio panee merkille, ettei sijoittajan kyvystä tehdä tällainen pääomankorotus esitetty tietoa. PSC:n alustavan tarjouksen mukaan pääomankorotuksen rahoitus oli aiottu hankkia kolmannelta osapuolelta, rahoitussijoittajalta. Koska näyttöä sijoittajan kyvystä tarjota 500 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääoma ei ole, komissio katsoo, ettei tätä toimenpidettä voida pitää tosiasiallisena eikä todellisena. Lisäksi suunnitelmassa oletetaan, että myös omaisuuden myynnistä liittymisen jälkeen saadut tulot ja suunnitteilla olevasta omaisuuden myynnistä saatavat tulot, yhteensä 174,5 miljoonaa Puolan zlotya, olisi katsottava omaksi rahoitukseksi suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä. Ei ole myöskään osoitettu, ettei aiempiin toimiin sisältynyt valtiontukea ja että odotettua tuloa koskevat olettamat olisivat realistisia. Tällainen sijoittajan ilmoittamaa omaa rahoitusta koskeva ristiriita panee epäilemään olettamien uskottavuutta tältä osin. Näin ollen komissio toteaa, ettei suunnitelmassa osoiteta, että ehdotettu oman rahoituksen osuus olisi merkittävä, tosiasiallinen ja todellinen eikä siihen sisälly valtiontukea.
(370)
Komissio panee merkille, että jos ehdotetut toimenpiteet (500 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus ja aiemmat ja tulevat omaisuuden myynnit) olisi katsottu omaksi rahoitukseksi, sen osuus olisi 27 prosenttia edellä esitetyistä rakenneuudistuksen kustannuksista. Lisäksi komission on otettava huomioon koko rakenneuudistuskausi vuodesta 2002 alkaen. Kun otetaan huomioon, että telakka on saanut huomattavaa valtiontukea kyseisellä kaudella, oman rahoituksen osuus rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista on vielä pienempi. Näin ollen on ilmeistä, ettei oman rahoituksen osuus ole lähelläkään suuntaviivoissa edellytettyä kynnysarvoa, 50:tä prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista.
(371)
Tällä perusteella komissio asettuu sille kannalle, ettei telakka ole saanut kokoon aiemmin käytännössä lainkaan omaa rahoitusta suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä, ja siltä osin kuin sitä on saatu kokoon, sen osuus ei ole merkittävä. PSC:n toimittamalla rakenneuudistussuunnitelmalla ei myöskään varmisteta oman rahoituksen riittävää tasoa. Koska oman rahoituksen tarkoituksena on pitää valtiontuen määrä välttämättömässä, oman rahoituksen puuttuessa komission on todettava, ettei tuen rajaamista ehdottoman välttämättömään koskevaa edellytystä ole täytetty. PSC:n rakenneuudistussuunnitelma perustuu päinvastoin siihen oletukseen, että valtiontukea myönnetään lisää, ja siinä todetaan, että toteutus riippuu tästä uudesta valtiontuesta.
(372)
Edellä esitetyn perusteella komissio tulee siihen tulokseen, ettei telakka ole aiemmin saanut kokoon käytännössä lainkaan omaa rahoitusta suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä, eli että rahoitus olisi todellista ja tosiasiallista eikä siihen sisältyisi valtiontukea. Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ja PSC:n esittämässä suunnitelmassa ei varmisteta oman rahoituksen riittävää tasoa. Koska oman rahoituksen tarkoituksena on pitää valtiontuki välttämättömässä, oman rahoituksen puuttuessa komission on todettava, ettei tuen rajaamista ehdottoman välttämättömään koskevaa edellytystä ole täytetty. Molemmat rakenneuudistussuunnitelmat perustuvat kuitenkin siihen oletukseen, että valtiontukea myönnetään lisää. Kaiken kaikkiaan rakenneuudistusta rahoitetaan suhteettoman paljon valtiontuella, mikä vääristää kilpailua kohtuuttomasti.
(373)
Suuntaviivojen mukaan tuen ei pidä antaa yhtiölle liiallisia rahavaroja, joita se voisi käyttää aggressiiviseen markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenneuudistukseen. Vaikkei telakalle ole annettu liiallisia rahavaroja, se on kuitenkin valtiontakausten ansiosta hyötynyt käyttöpääomasta, jota se ei olisi voinut saada markkinoilta. Näin telakka pystyi jatkamaan toimintaansa ja täyttämään tilauskirjaansa sekä tekemään sopimuksia joutumatta vastaamaan materiaalin hintojen muutokseen tai valuuttakurssin vaihteluun liittyvien riskien pienentämisestä aiheutuvista kustannuksista. Toisin sanoen telakka pystyi käyttämään valtiontukea markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liittynyt rakenneuudistukseen, hyväksymällä tilauksia sellaiseen hintaan, joka ei kattanut kustannuksia. Tämä vahvistaa komission näkemystä siitä, ettei valtiontukea ollut rajattu ehdottoman välttämättömään telakan selviytymisen takaamiseksi.
(374)
Komissio muistuttaa vielä, että vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävää valtiontukea olisi käytettävä rakenneuudistuksen rahoittamiseen. Toimintatuki voidaan sallia vain siltä osin, kuin se on välttämätöntä, jotta yhtiö voi jatkaa toimintaansa kauaskantoisen rakenneuudistuksen ajan. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa todelliset rakenneuudistustoimet, joilla olisi pitkän aikavälin vaikutuksia, ovat kuitenkin olleet vähäisiä. Valtiontuella on varmistettu pääasiassa se, että telakka pystyy jatkamaan toimintaansa, joten se on ollut pelkkää toimintatukea. Tuen määrän ei voida katsoa rajoittuneen sellaisenaan rakenneuudistuksen toteuttamiseksi tarvittuun ehdottoman välttämättömään.
(375)
Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, ettei vaatimusta, joka koskee tuen rajaamista ehdottoman välttämättömään ja siihen liittyvää todellista ja merkittävää rahoitusosuutta, johon ei sisälly valtiontukea, ole täytetty.
d) Kohtuuttomien kilpailua vääristävien vaikutusten välttäminen
(376)
Komissio muistuttaa, että Puolan kanssa on tehty alustava sopimus SD I -telakka-altaan sulkemisesta. Sopimuksenteon jälkeisten tapahtumien ja suuntaviivojen kahta ensimmäistä edellytystä koskevien edellä esitettyjen päätelmien perusteella ei ole kuitenkaan tarpeen arvioida, olivatko Puolan ehdottamat tasoitustoimenpiteet riittäviä.
e) Päätelmä
(377)
Koska suuntaviivoissa asetetut perusteet, joiden nojalla tuki voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi, eivät ole täyttyneet, komissio toteaa, etteivät johdanto-osan 209-232 kappaleessa luetellut toimenpiteet sovellu yhteismarkkinoille rakenneuudistustukena.
C. MUU TUKI
(378)
Puola totesi 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessään Gdynian telakan saaneen ”muuta tukea kuin rakenneuudistustukea”. Tuki on lueteltu taulukossa 4.
(379)
Komissio muistuttaa, että koska vaikeuksissa olevan yrityksen koko olemassaolo on vaarassa, sitä ei voida pitää sopivana palvelemaan muita poliittisia tavoitteita, ennen kuin sen elinkelpoisuus on varmistettu (suuntaviivojen 20 kohta). Kaikesta vaikeuksissa olevalle yritykselle rakenneuudistusaikana myönnetystä tuesta on ilmoitettava rakenneuudistustukena, jollei tuki kuulu poikkeusasetusten soveltamisalaan (suuntaviivojen 69 kohta).
(380)
Puola ei ole toimittanut näyttöä siitä, että edellä olevassa taulukossa 4 tarkoitettu tuki kuuluisi poikkeusasetusten soveltamisalaan.
(381)
Komissio toteaa, että tämä päätös kattaa nämäkin toimenpiteet ja niiden katsotaan olevan sääntöjenvastaista ja yhteismarkkinoille soveltumatonta rakenneuudistustukea.
IV. PÄÄTELMÄT
(382)
Komissio katsoo, että Puola on myöntänyt sääntöjen vastaisesti johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitettua valtiontukea Gdynian telakan hyväksi vastoin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Tuki ei sovellu yhteismarkkinoille minkään EY:n perustamissopimuksessa määrätyn poikkeuksen nojalla.
(383)
Tukea edeltäneen tilanteen palauttamiseksi tuki on perittävä takaisin.
V. TÄYTÄNTÖÖNPANO
(384)
Päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa esiteltyihin Gdynian telakalle myönnettyihin toimenpiteisiin sisältyvä tuki on perittävä takaisin. Yleensä takaisin perittävän tuen osuus eli tuensaajalle aiheutunut etu on niiden ehtojen, jotka tuensaaja olisi voinut saada markkinoilta, ja myönnetyn toimenpiteen ehtojen välinen erotus.
(385)
Komission ilmoittamia viite- ja diskonttokorkoja käytetään markkinakorkojen sijasta mitattaessa tuen osuutta erityisesti, kun tukea on maksettu useissa erissä, sekä korkotukiohjelmista myönnetyn tuen määrän laskemiseen (79). Gdynian telakan kaltaisten vaikeuksissa olevien yritysten tapauksessa komissio katsoo, että viitekorkoa olisi korotettava vähintään 400 peruspistettä, mikä vastaisi toimeen liittyvää suurta riskiä, ja lisäksi vielä 200 peruspistettä, mikä vastaisi tuensaajan tarjoamien vakuuksien puuttumista tai vaatimattomuutta. Kuten edellä selitettiin, telakan tarjoamien vakuuksien arvo on kyseenalainen yhtiön velkojen ja varojen välisen suhteen takia. Jos vaikeuksissa oleva yritys ei saa rahoitusta markkinoilta, tuen osuus voi olla jopa 100 prosenttia saatujen varojen nimellisarvosta (80).
(386)
Komission näkemyksen mukaan Gdynian telakka oli pahoissa talousvaikeuksissa (kuten johdanto-osan 62-66 kappaleessa on kerrottu) saadessaan johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitettua tukea eikä voinut saada rahoitusta markkinoilta. Telakan oma pääoma oli negatiivinen, se teki jatkuvasti tappiota eikä saanut käytännössä lainkaan rahoitusta markkinoilta tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla. Tällaisissa olosuhteissa markkinatalouden toimija ei haluaisi antaa telakalle rahoitusta siihen liittyvän korkean riskin vuoksi. Näin ollen komissio katsoo, ettei yksikään pankki olisi suostunut antamaan lainaa telakalle edes korkealla korolla eikä yksikään pankki olisi suostunut antamaan takausta edes korkeaa palkkiota vastaan.
(387)
Koska Gdynian telakka ei olisi voinut saada lainaa eikä takausta markkinoilta, sille tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla myönnetty laina tai takaus katsotaan automaattisesti tueksi. Näin ollen kaikki edelleen voimassa olevat takaukset on päätettävä välittömästi ja kaikki lainat on maksettava välittömästi takaisin.
(388)
Telakalle myönnettyjen lainojen takaisinmaksu ei kuitenkaan riitä palauttamaan alkuperäistä tilannetta, sillä telakalla on ollut takaisinmaksupäivään saakka käytössään rahoitusta, jota se ei olisi voinut tavallisesti saada markkinoilta. Alkuperäisen tilanteen palauttamiseksi takaisin olisi perittävä lisäksi myös määrä, joka vastaa kyseisen edun arvoa, joka voidaan arvioida ainoastaan hyvin suuren riskin lainoista perittävän koron perusteella. Komission on siis määrättävä takaisin perittäväksi Gdynian telakan todellisuudessa maksaman koron ja hyvin suuren riskin lainoille teoreettisesti asianmukaisen koron välinen erotus siitä päivästä, jona laina myönnettiin telakalle, siihen päivään, jona telakka maksoi lainan takaisin. Hyvin suuren riskin lainoista perittävän koron määrittämisen osalta komission tiedonannossa viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä todetaan, että riskipreemio voi olla yli 400 peruspistettä viitekorkoa korkeampi, ”jos mikään yksityinen pankki ei myöntäisi kyseessä olevaa lainaa”, kuten tässä tapauksessa. Komissio on ottanut useissa päätöksissä kannan, jonka mukaan 600 peruspistettä viitekorkoa korkeampi palkkio oli asianmukainen vähimmäismäärä, joka vastaa tilanteeseen liittyvää suurta riskiä (81). Komission mielestä tämä on vähimmäismäärä lainoilla nyt käsiteltävänä olevassa tilanteessa.
(389)
Komissio ottaa takauksissa saman lähestymistavan: sen on määrättävä perittäväksi takaisin takaukseen sisältyvä avustusekvivalentti taatun lainan maksamisesta takauksen päättymiseen.
(390)
Kuten komission tiedonannossa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (82) selitetään, komission näkemyksen mukaan avustusekvivalentti on yhtä suuri kuin takauksen avulla saatu korkotuki (kun takaus kattaa lainan, joka on myönnetty markkinaehtoja edullisemmin ehdoin) tai määrä, joka saadaan vähentämällä takauksesta maksettu palkkio taatun summan ja riskiä kuvaavan luvun tulosta.
(391)
Jos tuen määrää ei voida laskea näiden sääntöjen mukaisesti, komission mielestä olisi asianmukaista laskea markkinoilla perittävän takauspalkkion ja tuensaajan maksaman takauspalkkion välinen erotus. Komission näkemyksen mukaan tällä tavoin laskettu erotus on takaukseen sisältyvä tuen osuus. Komission mielestä palkkio, joka peritään järjestelmässä, johon ei sisälly valtiontukea ja jonka pohjalta KUKE-vientiluottolaitos pyörittää valtiokonttorin takaamia vientitakuita koskevaa 18 päivänä heinäkuuta 2007 tehdyllä komission päätöksellä hyväksyttyä ohjelmaansa, voisi olla edellä mainitun laskelman viitepalkkio. Tätä palkkiota olisi vielä korotettava vähintään 400 peruspistettä, mikä vastaisi sitä seikkaa, ettei telakka ollut kelvollinen saamaan järjestelmästä takausta. Telakalle myönnetyt takaukset sisälsivät sellaisenaan huomattavasti suuremman riskin.
(392)
Kuten edellä selitettiin, koska telakka ei voinut saada takauksia markkinoilta kehnon taloustilanteensa vuoksi, kilpailun vääristyminen tuen takia on saatava loppumaan päättämällä voimassa olevat takaukset välittömästi.
(393)
Ennakkomaksutakausten osalta komissio panee merkille, että KUKE-vientiluottolaitoksen takaamat ennakkomaksut ovat eräänlainen myyntisopimus, ei lainasopimus, eikä ennakkomaksuista peritä korkoa. Näin ollen komissio katsoo, että tuensaajan saaman tuen määrän laskemiseksi olisi verrattava telakan maksamaa palkkiota ja palkkiota, joka olisi tavallisesti veloitettu markkinoilla. KUKE-vientiluottolaitoksen käyttämä järjestelmä, johon ei sisälly valtiontukea, voi jälleen olla viitteenä markkinoilla perittävistä palkkioista, ja viitepalkkioita olisi korotettava vastaamaan lisäriskiä, joka liittyy talousvaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettävään tukeen.
(394)
Kuten muissakin telakan saamissa takauksissa ja samoista syistä, komissio huomauttaa, että kaikki voimassa olevat KUKE-vientiluottolaitoksen takaukset on päätettävä välittömästi.
(395)
Myös julkisten viranomaisten jatkuva velkojen perimättä jättäminen on valtiontukea, ja se on otettava huomioon (83). Se vastaa edullisemmin ehdoin myönnettyä joustavaa lainaa, joten tuen määrä vastaa markkinoilla (vastaavan riskitason yritykseltä vastaavassa rahoitus- ja taloustilanteessa vastaavaa vakuutta vastaan) perittävän koron ja tuen myöntäneen viranomaisen perimän koron välistä erotusta.
(396)
Telakan jatkuvan kehnon taloustilanteen vuoksi komissio on sitä mieltä, että markkinataloudessa toimiva velkoja olisi perinyt saatavansa välittömästi niiden erääntyessä. Tueksi katsotaan siis se, etteivät Puolan viranomaiset toteuttaneet perintätoimenpiteitä välittömästi, ja näin ollen maksamatta olevan velan eräpäivä katsotaan päiväksi, jona tuki annettiin. Tuen osuus on sama kuin markkinoilla (vastaavan riskitason yhtiöltä vastaavassa rahoitus- ja taloustilanteessa vastaavaa vakuutta vastaan) perittävän koron ja tuen myöntäneen viranomaisen perimän koron välinen erotus.
(397)
Koska markkinatalouden toimija olisi vaatinut telakkaa maksamaan velat takaisin välittömästi, riittämättömän koron perusteella lasketun tuen takaisinmaksun lisäksi kertyneet velat on maksettava takaisin välittömästi.
(398)
Velan peruminen vastaa avustusta, jota ei tarvitse maksaa takaisin, ja tueksi katsotaan koko se osa velkaa, joka on poistettu.
(399)
Lokakuun 30 päivänä 2002 annetun lain mukaan 5a luvun mukaisesti uudelleen järjestellyt julkisoikeudelliset velat siirretään teollisuuden kehittämisviraston omistamalle Operator-yhtiölle yhdessä sellaisen omaisuuden kanssa, jonka arvon olisi oltava vähintään 25 prosenttia uudelleen järjestellyistä veloista. Operator-yhtiön olisi sitten myytävä kyseinen omaisuus ja käytettävä näin saadut tulot julkisoikeudellisten velkojen osittaiseen takaisinmaksuun. Tämän jälkeen toimivaltaiset viranomaiset poistavat loput velasta. Näin ollen komissio katsoo, että tämän toimen valtiontuen osuus vastaa Operator-yhtiölle siirrettyjen julkisoikeudellisten velkojen arvoa, josta on vähennetty siirretyn omaisuuden todellinen arvo. Lokakuun 30 päivänä 2002 annetun lain mukaan tämä tarkoittaisi, että tuen osuus on enintään 75 prosenttia siirretyistä veloista. Jos omaisuuden arvo on kuitenkin suurempi tai pienempi kuin laissa vaadittu 25 prosenttia, tuen osuus on laskettava tämän mukaisesti.
(400)
Komissio huomauttaa, että valtion tai valtion omistamien elinten, kuten teollisuuden kehittämisviraston ja KPS:n, vaikeuksissa oleville yhtiöille antamat pääomankorotukset, joista ei voi odottaa tuottoa, katsotaan avustuksi, joita ei tarvitse maksaa takaisin (84). Pääomankorotuksesta aiheutuneen kilpailun vääristymisen oikaisemiseksi telakan on maksettava lisätty pääoma takaisin kokonaisuudessaan.
(401)
Puola lupasi 3 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä kirjeessä panna tämän päätöksen täytäntöön myymällä omaisuutta markkinahintaan avoimessa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä tarjouskilpailussa, johon ei liity ehtoja (ja joka käydään 27 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä komission kirjeessä asetettujen nimenomaisten edellytysten mukaisesti), ja asettamalla tämän jälkeen Gdynian telakan selvitystilaan. Puolan on kirjattava kaikki tästä päätöksestä seuraavat maksuvaatimukset viipymättä Gdynian telakan selvitystilamenettelyn yhteydessä. Komissio ilmoitti Puolalle 6 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä kirjeessä, että mikäli nämä edellytykset täyttyisivät, omaisuuden myyntiin ei liittyisi uutta tukea yhdelle tai useammalle ostajalle ja omaisuus voitaisiin siirtää yhdelle tai useammalle ostajalle siten, ettei niihin sisältyisi mitään telakalle aiemmin myönnetyn sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinmaksusta johtuvia vastattavia, mikä vastaa edellytystä, jonka mukaan on vältettävä taloudellinen jatkuvuus tuensaajan ja ostajien toiminnan välillä (85). Komissio seuraa tarkkaan, täyttyvätkö 27 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä komission kirjeessä asetetut ja Puolan viranomaisten hyväksymät edellytykset määrittääkseen, onko tämä päätös pantu asianmukaisesti täytäntöön.
(402)
Edellytykset, jotka Puola on luvannut nimenomaisesti täyttää, ovat lyhyesti esitettynä seuraavat.
(403)
Omaisuus (ilman velkoja) yksityistetään järjestämällä avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön tarjouskilpailu, johon ei liity ehtoja. Gdynian telakka asetetaan selvitystilaan kaiken jäljellä olevan omaisuuden ja velan ohella.
(404)
Omaisuus on myytävä markkinahintaan (korkeimman tarjouksen tekijälle). Omaisuuden osat on asetettava myyntiin erikseen tai lukuisissa pienissä joukoissa myynnin maksimoimiseksi. Joukot eivät voi koostua yhtiön tai liiketoiminnan organisoiduista osista. Tällainen joukon määritelmä ei saa kuitenkaan estää mahdollisia ostajia esittämästä yhteistarjousta useista omaisuuden osista/joukoista.
(405)
Tarjouskilpailun on oltava syrjimätön, eli on varmistettava, että myynti on avoin kaikenlaisille ostajille syrjimättä ketään investointien tarkoituksen perusteella.
(406)
Tarjouskilpailuun ei voi liittää ehtoja (kuten työpaikkojen tai liiketoiminnan säilyttäminen tai voimassa olevien sopimusten haltuunotto). (Ainoa peruste voittavan tarjouksen valinnassa on tulojen maksimointi telakan velkojien hyväksi.)
(407)
Telakan yksityisillä ja julkisilla velkojilla, myös telakan asiakkailla, olisi oltava sama maksunsaantijärjestys ja samat oikeudet omaisuuden myynnistä saatavien tulojen osalta, kuin näillä olisi konkurssimenettelyssä.
(408)
Myynnin yhteydessä ei saa myöntää lisää valtiontukea poistamalla velkaa, maksamalla julkisoikeudellisia velkoja takaisin valtion varoista tai maksamalla takaisin yksityisten velkojien velkoja, tekemällä pääomankorotuksia, antamalla lainaa tai takauksia tai toteuttamalla muita toimenpiteitä. Kaikki uudet julkisoikeudelliset velat, joita kertyy myyntimenettelyn loppuunsaattamisen aikana, olisi maksettava takaisin selvitystilan alaisista varoista.
(409)
Myynnin hoitaa riippumaton selvitysmies, jolla on samat oikeudet ja velvollisuudet kuin konkurssipesänhoitajalla. On laadittava järjestelmä, jonka avulla velkojat voivat valvoa myyntiä asianmukaisesti ja varmistaa, että se toteutetaan markkinaehdoin ja että niiden maksunsaantijärjestystä ja oikeuksia tulojen suhteen noudatetaan. Lisäksi Puola ja komissio nimittävät yhdessä uskotun miehen, valvojan, joka auttaa komissiota tarkistamaan, että myynti ja tuen takaisinperintä tapahtuvat täysin edellä esitettyjen edellytysten mukaisesti. Tätä varten uskottu mies toimittaa säännöllisin väliajoin yksityiskohtaisia raportteja komissiolle menettelyn eri vaiheista.
(410)
Puola on ilmoittanut, että sen on tehtävä lainsäädäntötoimia pannakseen tämän päätöksen täytäntöön. Komissio myöntää, että näin ollen on syytä antaa tavallista pidempi täytäntöönpanoaika, mikä on aiheellista myös tässä päätöksessä käsiteltyjen yksittäisten tukitoimenpiteiden suuren määrän sekä moninaisen muodon ja keston vuoksi. Komissio kehottaakin Puolaa panemaan tämän päätöksen täytäntöön seitsemän kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitettu valtiontuki, jonka Puola on myöntänyt Gdynian telakalle vastoin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa, ei sovellu yhteismarkkinoille.
Lisäksi kaikki ennakkomaksutakaukset, jotka Puola on myöntänyt Gdynian telakalle vastoin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa 1 päivästä heinäkuuta 2007 tämän päätöksen tekopäivään saakka, eivät sovellu yhteismarkkinoille.
2 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitetuista, julkisilta elimiltä saaduista lainoista Puolan on perittävä takaisin tuki, jonka määrä on Gdynian telakan todellisuudessa maksaman koron ja tuensaajalta markkinaehtoisesta lainasta perittävän koron välinen erotus ajanjaksolta, joka alkaa kyseisten lainojen myöntämisestä ja päättyy niiden takaisinmaksuun. Lisäksi jos lainoja on edelleen maksamatta takaisin tämän päätöksen tekohetkellä, ne on maksettava välittömästi takaisin.
3 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitetuista valtiokonttorin takauksista Puola perii takaisin tuen, jonka määrä on valtion takaamasta lainasta Gdynian telakan todellisuudessa maksaman koron ja tuensaajalta markkinaehtoisesta lainasta perittävän koron välinen erotus ajanjaksolta, joka alkaa tuen myöntämisestä ja päättyy takauksen päättymiseen; jonka määrä lasketaan kertomalla taattu summa riskikertoimella (maksulaiminlyönnin todennäköisyys) ja vähentämällä tulosta maksettu takauspalkkio tai jonka määrä on tuensaajan maksaman takauspalkkion ja tuensaajalta markkinaehtoisesta takauksesta perittävän takauspalkkion välinen erotus. Lisäksi jos jokin näistä takauksista on voimassa tämän päätöksen tekohetkellä, se on päätettävä välittömästi.
4 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitetuista KUKE-vientiluottolaitoksen myöntämistä ennakkomaksutakauksista Puolan on perittävä takaisin tuki, jonka määrä on tuensaajan maksaman takauspalkkion ja tuensaajalta markkinaehtoisesta takauksesta perittävän takauspalkkion välinen erotus ajanjaksolta, joka alkaa tuen myöntämisestä ja päättyy takauksen päättymiseen. Lisäksi jos jokin näistä takauksista on voimassa tämän päätöksen tekohetkellä, se on päätettävä välittömästi.
5 artikla
Edellä olevaa 3 ja 4 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin kaikkiin ennakkomaksutakauksiin, jotka Puola on myöntänyt Gdynian telakalle vastoin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa 1 päivästä heinäkuuta 2007 tämän päätöksen tekohetkeen.
6 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitetuista perimättä jätetyistä veloista useille julkisille elimille Puolan on perittävä takaisin tuki, jonka määrä on Gdynian telakan todellisuudessa maksaman koron ja tuensaajalta eräpäivän siirtämisestä markkinataloudessa toimivan velkojan perimän koron välinen erotus ajanjaksolta, joka alkaa tuen myöntämisestä ja päättyy julkisoikeudellisen velan takaisinmaksuun. Lisäksi kaikki maksamatta olevat julkisoikeudelliset velat on maksettava takaisin välittömästi.
7 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitetuista julkisten elinten velkojen poistoista Puola perii takaisin tuen, jonka määrä vastaa poistetun velan määrää.
8 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitetuista työmarkkinoiden kannalta erityisen tärkeille yrityksille myönnettävästä valtiontuesta 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun ja sittemmin muutetun lain mukaisesti uudelleen järjestellyistä julkisoikeudellisista veloista Puolan on perittävä takaisin tuki, jonka määrä vastaa Operator-yhtiölle siirretyn julkisoikeudellisen velan määrää, josta on vähennetty Operator-yhtiölle siirretyn tuensaajan omaisuuden todellinen arvo.
9 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitetuista julkisten elinten tekemistä pääomankorotuksista Puolan on perittävä takaisin tuki, jonka määrä vastaa lisätyn pääoman määrää kokonaisuudessaan.
10 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa taulukossa 4 tarkoitetuista suorista avustuksista Puolan on perittävä takaisin tuki, jonka määrä on avustusten kokonaismäärä.
11 artikla
1. Puolan on perittävä edellisissä artikloissa mainittu tuki takaisin tuensaajalta. Takaisinperintä tapahtuu tämän päätöksen johdanto-osan 384-401 kappaleessa säädettyjen suuntaviivojen mukaisesti.
2. Takaisin perittävään tukeen lisätään korko, joka alkaa kertyä päivästä, jona tuet asetettiin Gdynian telakan käyttöön, ja päättyy tuen todelliseen takaisinperintään.
3. Korolle lasketaan korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun (86) ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 271/2008 mukaisesti (87).
4. Puolan on peruttava kaikki 1 artiklassa tarkoitetun tuen maksamatta olevat maksut tämän päätöksen tekopäivästä alkaen.
12 artikla
1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.
2. Puolan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön seitsemän kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta.
13 artikla
1. Puolan on toimitettava komissiolle seuraavat tiedot kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta:
a)
tuensaajalta takaisin perittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korot);
b)
yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;
c)
asiakirjat, joilla voidaan osoittaa, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin;
d)
asiakirjat, joilla voidaan osoittaa, että kaikki ennakkomaksutakaukset ovat päättyneet.
2. Puolan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitettu tuki on saatu perittyä takaisin. Puolan on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava yksityiskohtaiset tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.
Tehty Brysselissä 6 päivänä marraskuuta 2008.