Směrnice Rady
ze dne 8. prosince 1969
o ochraně proti rakovině bramboru
69/464/EHS
RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na články 43 a 100 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Shromáždění [1],
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru,
vzhledem k tomu, že produkce brambor zaujímá významné místo v zemědělství Společenství;
vzhledem k tomu, že výnos z této produkce je soustavně ohrožován škodlivými organismy;
vzhledem k tomu, že ochranou pěstování brambor proti těmto škodlivým organismům by měla nejen být zachována jejich produkční kapacita, ale také zvýšena zemědělská produktivita;
vzhledem k tomu, že ochranná opatření proti zavlékání škodlivých organismů do jednotlivých členských států, by měla pouze omezený účinek, pokud by proti těmto organismům neexistovala souběžná a metodicky řízená ochrana v celém Společenství a nezamezovalo se jejich rozšiřování;
vzhledem k tomu, že jedním z nejnebezpečnějších škodlivých organismů pro brambory je Synchytrium endobioticum (Schilb.) Perc., původce houbové choroby "rakovina bramboru";
vzhledem k tomu, že se tento škodlivý organismus vyskytl v několika členských státech a že ve Společenství stále existuje několik zamořených území;
vzhledem k tomu, že dokud nebudou přijata účinná opatření k ochraně proti tomuto škodlivému organismu a k zamezení jeho šíření, je pěstování brambor v celém Společenství trvale ohroženo;
vzhledem k tomu, že k vyhubení tohoto škodlivého organismu je nezbytné, aby Společenství přijalo minimální opatření; že by členským státům mělo být umožněno přijmout v případě potřeby doplňující nebo přísnější ustanovení;
vzhledem k tomu, že důležitou roli hrají odrůdy brambor, které jsou rezistentní vůči určitým patotypům tohoto škodlivého organismu; že jejich použití zejména v bezpečnostních zónách kolem zamořených pozemků má zásadní význam; že je proto v obecném zájmu pravidelně zveřejňovat seznam těchto odrůd;
vzhledem k tomu, že je pro zjištění napadení a rezistence odrůd brambor nutno použít vhodné metody, proti nimž nevznášejí členské státy žádné námitky,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Tato směrnice se týká minimálních opatření, která mají být učiněna v členských státech na ochranu proti rakovině bramboru a k zamezení jejího šíření.
Článek 2
1. Je-li zaznamenán výskyt Synchytrium endobioticum (Schilb.) Perc., původce rakoviny bramboru, vymezí členské státy zamořený pozemek a vyznačí dostatečně velkou bezpečnostní zónu k zabezpečení ochrany okolních oblastí.
2. Pozemek se považuje za zamořený, pokud příznaky rakoviny bramboru byly zjištěny alespoň na jedné rostlině na tomto pozemku.
Článek 3
Členské státy stanoví, že hlízy a nať brambor, které pocházejí ze zamořených pozemků, musejí být ošetřeny takovým způsobem, aby byl škodlivý organismus zničen. Pokud již není možné zjistit místo, z něhož napadené hlízy a nať pocházely, je nutno ošetřit celou partii, v níž se nacházely tyto hlízy nebo tato nať.
Článek 4
Členské státy stanoví, že na zamořených pozemcích:
a) nesmějí být pěstovány žádné brambory;
b) nesmějí být pěstovány a skladovány v půdě nebo jinak žádné rostliny, které jsou určeny k dalšímu pěstování.
Článek 5
1. Členské státy stanoví, že v bezpečnostní zóně smějí být pěstovány pouze brambory, které jsou rezistentní vůči patotypům Synchytrium endobioticum, zjištěným na zamořeném pozemku.
2. Odrůda brambor se považuje za rezistentní vůči některému patotypu Synchytrium endobioticum, pokud po napadení tímto patotypem se není nutno obávat druhotných infekcí.
Článek 6
Členské státy zruší opatření k ochraně proti rakovině bramboru nebo k zabránění jejímu šíření až poté, co nebude zjištěn další výskyt Synchytrium endobioticum.
Článek 7
Členské státy zakážou držení populací Synchytrium endobioticum.
Článek 8
Členské státy jsou oprávněny povolit výjimky z opatření uvedených v článcích 3, 4, 5 a 7 k vědeckým účelům, testování a šlechtitelské práci, pokud tyto výjimky nejsou na újmu ochrany proti rakovině bramboru a nevyvolávají nebezpečí jejího rozšíření.
Článek 9
Členské státy mohou přijmout doplňující nebo přísnější pravidla k ochraně proti rakovině bramboru nebo k zabránění jejího rozšíření, je-li to nezbytné.
Článek 10
1. Členské státy sdělí Komisi do 1. ledna každého roku seznam všech odrůd brambor, u nichž povolily uvedení na trh a u nichž byla prostřednictvím úředního zkoumání zjištěna rezistence vůči Synchytrium endobioticum. Uvedou rovněž patotypy, proti nimž jsou tyto odrůdy rezistentní.
2. Komise zajistí, aby každý rok, pokud možno do 1. února, byl na základě sdělení členských států zveřejněn seznam těchto rezistentních odrůd.
Článek 11
Členské státy zajistí, aby ke zjišťování zamoření Synchytrium endobioticum a ke zjišťování rezistence odrůd brambor proti tomuto škodlivému organismu byly použity vhodné metody, proti nimž nevznášejí členské státy žádné námitky.
Článek 12
Členské státy uvedou v účinnost opatření nezbytná pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do dvou let od jejího oznámení. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Článek 13
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 8. prosince 1969.
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 8 päivänä joulukuuta 1969,
perunasyövän torjunnasta (69/464/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 43 ja 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,
sekä katsoo, että
perunantuotannolla on tärkeä asema yhteisön maataloudessa,
haitalliset organismit vaikuttavat tuotokseen jatkuvasti,
suojaamalla perunanviljely haitallisilta organismeilta, ei ainoastaan pystytä ylläpitämään nykyistä tuotantokapasiteettia, vaan myös parannetaan maatalouden tuottavuutta,
torjuntatoimenpiteillä, joilla haitallisten organismien kulkeutuminen kuhunkin jäsenvaltioon pyritään estämään, on vain rajoitettu vaikutus, jos näitä haitallisia organismeja ei samanaikaisesti ja järjestelmällisesti torjuta ja estetä leviämästä koko yhteisön alueella,
yksi perunalle haitallisimmista organismeista on perunasyöpää aiheuttava patogeeni Synchytrium endobioticum (Schilb.) Perc.,
tätä kasvitautia on tavattu useissa jäsenvaltioissa, ja joitakin rajoitettuja tartuntalähteitä esiintyy yhteisön alueella,
jos ei toteuteta tehokkaita toimenpiteitä tämän kasvitaudin torjumiseksi ja sen leviämisen estämiseksi, on se koko yhteisön alueen perunanviljelylle pysyvä uhka,
tämän haitallisen organismin hävittämisestä on annettava yhteisön vähimmäissäännökset; jäsenvaltioilla on kuitenkin tarvittaessa oltava mahdollisuus antaa lisäsäännöksiä sekä vähimmäissäännöksiä tiukempia säännöksiä,
tämän haitallisen organismin tiettyjä rotuja kestävät perunalajikkeet ovat tärkeässä asemassa; niiden käyttö on erittäin tärkeää erityisesti saastuneita peltolohkoja ympäröivillä turvavyöhykkeillä; sen vuoksi on yleisen edun mukaista julkaista säännöllisesti luettelo näistä lajikkeista, ja
saastunnan esiintymisen ja perunalajikkeiden taudinkestävyyden määrittämiseen on ilmeisesti tarpeen käyttää tarkoitukseen sopivia, jäsenvaltioiden hyväksymiä menetelmiä,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tämä direktiivi koskee niitä vähimmäistoimenpiteitä, jotka jäsenvaltioiden on toteutettava perunasyövän torjumiseksi ja sen leviämisen estämiseksi.
2 artikla
1. Jos todetaan, että perunasyövän aiheuttajaa, Synchytrium endobioticum (Schilb.) Perc. -lajia esiintyy, on jäsenvaltioiden rajattava saastunut peltolohko ja sitä ympäröivä riittävän laaja turvavyöhyke lähialueiden suojelemiseksi.
2. Peltolohko katsotaan saastuneeksi, jos perunasyövän oireet todetaan yhdessäkin lohkon kasvissa.
3 artikla
Jäsenvaltioiden on säädettävä, että saastuneelta peltolohkolta lähtöisin olevat perunan mukulat ja varsisto on käsiteltävä siten, että haitallinen organismi tuhoutuu. Jos saastuneiden mukuloiden ja varsien kasvupaikkaa ei ole enää mahdollista selvittää, on käsiteltävä koko tavaraerä, josta saastuneet mukulat tai varret on löydetty.
4 artikla
Jäsenvaltioiden on säädettävä, että perunasyövän saastuttamilla peltolohkoilla:
a) ei saa viljellä perunaa,
b) ei saa viljellä eikä varastoida maassa tai muullakaan tavoin muualle istutettavaksi tarkoitettuja kasveja.
5 artikla
1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että turvavyöhykkeellä saa viljellä ainoastaan saastuneella peltolohkolla todetut Synchytrium endobioticum -rodut kestävää perunalajiketta.
2. Perunalajiketta pidetään tietyn Synchytrium endobioticum -rodun kestävänä silloin, kun lajike reagoi tämän rodun taudinaiheuttajan aiheuttamaan saastuntaan siten, ettei tämän patogeenin aiheuttamasta sekundääritartunnasta ole vaaraa.
6 artikla
Jäsenvaltiot saavat peruuttaa ne toimenpiteet, jotka on toteutettu perunasyövän torjumiseksi ja sen leviämisen estämiseksi, ainoastaan siinä tapauksessa, että Synchytrium endobioticum -kasvintuhoojaa ei enää todeta esiintyvän.
7 artikla
Jäsenvaltioiden on kiellettävä lajin Synchytrium endobioticum hallussapito.
8 artikla
Jäsenvaltiot voivat myöntää poikkeuksia 3, 4, 5 ja 7 artiklassa tarkoitetuista toimenpiteistä silloin, kun on kyse tieteellisestä toiminnasta, kokeista ja valintatyöstä sillä edellytyksellä, että niistä ei ole haittaa perunasyövän torjunnalle eivätkä ne aiheuta tämän taudin leviämisvaaraa.
9 artikla
Jäsenvaltiot voivat antaa lisäsäännöksiä tai edellytettyä tiukempia perunasyövän torjuntaa tai sen leviämisen estämistä koskevia säännöksiä, jos tällaiset säännökset ovat tarpeen.
10 artikla
1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain 1 päivään tammikuuta mennessä luettelo kaikista kaupan pitämiseen hyväksymistään perunalajikkeista, joiden ne ovat virallisissa tutkimuksissa todenneet olevan Synchytrium endobioticum -kasvintuhoojan kestäviä. Niiden on ilmoitettava myös ne Synchytrium endobioticum -rodut, joita vastaan perunalajikkeet ovat taudinkestäviä.
2. Komissio varmistaa, että jäsenvaltioiden ilmoituksiin perustuva luettelo taudinkestävistä perunalajikkeista julkaistaan vuosittain, jos mahdollista, ennen 1 päivää helmikuuta.
11 artikla
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että Synchytrium endobioticum -kasvintuhoojan aiheuttaman saastunnan ja perunalajikkeiden taudinkestävyyden määrittämiseen käytetään tarkoitukseen sopivia, jäsenvaltioiden hyväksymiä menetelmiä.
12 artikla
Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät toimenpiteet voimaan kahden vuoden kuluessa sen tiedoksi antamisesta ja niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
13 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 1969.