NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1069/2007
ze dne 17. září 2007,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozů polyvinylalkoholu (PVA) pocházejícího z Čínské lidové republiky
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Dne 19. prosince 2006 Komise v souladu s článkem 5 základního nařízení prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámila zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů polyvinylalkoholu (dále jen „PVA“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“) do Společenství.
(2)
Řízení bylo zahájeno v reakci na stížnost, kterou dne 6. listopadu 2006 podala společnost Kuraray Specialties Europe GmbH (dále jen „žadatel“), od ledna 2007 nesoucí název Kuraray Europe GmbH, která představuje značnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby polyvinylalkoholu (PVA) ve Společenství. Stížnost obsahovala hodnověrné důkazy potvrzující existenci dumpingu PVA pocházejícího z dotčených zemí a z něho vyplývající podstatnou újmu, které byly považovány za dostatečné k zahájení řízení.
1.2. Zúčastněné strany řízení
(3)
Komise oficiálně uvědomila výrobce, který podal stížnost a další známé výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v dotčených zemích, dovozce/obchodníky a známé dotčené uživatele a zástupce dotčených vyvážejících zemí o zahájení řízení. Zúčastněným stranám byla dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že pro jejich slyšení existují zvláštní důvody, byly vyslyšeny.
(4)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu tržního hospodářství (dále jen „STH“) nebo o individuální zacházení (dále jen „IZ“), zaslala Komise formuláře žádosti těm vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a dále orgánům ČLR. O STH podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení, nebo o IZ, pokud by šetření prokázalo, že podmínky pro STH nesplňuje, požádal jeden vyvážející výrobce v ČLR.
(5)
S ohledem na zjevně vysoký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců ve Společenství se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku.
(6)
Avšak vzhledem k tomu, že spolupracovali pouze tři vyvážející výrobci v ČLR, bylo následně rozhodnuto, že výběr vzorku nebude nutný.
(7)
Pokud jde o dovozce PVA, Komise požádala všechny známé dovozce o poskytnutí informací týkajících se dovozu a prodeje příslušného výrobku. Komise na základě informací, které obdržela od 14 spolupracujících dovozců, vybrala vzorek pěti dovozců, z nichž dva měli sídlo v Německu, jeden v Itálii, jeden v Nizozemsku a jeden ve Spojených státech amerických. Tito dovozci představovali největší reprezentativní objem prodeje spolupracujících dovozců ve Společenství (přibližně 80 %), který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán.
(8)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a všem společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Vyplněné dotazníky došly od dvou výrobců ve Společenství, tří vyvážejících výrobců v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce na Tchaj-wanu, pěti dovozců zařazených do vzorku a sedmi uživatelů ve Společenství.
(9)
Pokud jde o dotazníky vyplněné uživateli, ve dvou případech byly neúplné, a proto se k nim nepřihlíželo. Několik uživatelů navíc zaslalo své připomínky, aniž by vyplnili dotazník.
(10)
Jeden z dovozců zařazených do vzorku dvakrát zrušil dohodnutou inspekci na místě ve velmi pozdním stádiu. V důsledku toho nebylo možné údaje, které tato společnost poskytla, ověřit, a tak se k nim prozatím nepřihlíželo.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné pro účely STH/IZ v případě ČLR a z hlediska předběžného stanovení dumpingu, vzniklé újmy a zájmu Společenství v obou dotčených zemích. Inspekce byly provedeny v prostorách těchto společností:
a)
výrobci ve Společenství:
-
Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Německo,
-
Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Španělsko;
b)
vyvážející výrobce na Tchaj-wanu:
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Taipei;
c)
vyvážející výrobce v ČLR:
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Hongkong;
d)
nezávislí dovozci ve Společenství:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nizozemsko,
-
Menssing Chemiehandel & Consultants Gmbh, Hamburk, Německo,
-
Omya Peralta GmbH, Hamburk, Německo;
e)
uživatelé ve Společenství:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nizozemsko,
-
Wacker Chemie AG, Burghausen, Německo.
(12)
S ohledem na nutnost stanovit běžnou hodnotu v případě vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nežádali o přiznání STH nebo kterým by nemusel být STH přiznán, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů srovnatelné země uvedené v oznámení o zahájení řízení - Japonska - inspekce v prostorách této společnosti:
-
Kuraray Japan, Tokyo.
1.3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů podstatných z hlediska posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(14)
V případě dotčeného výrobku se jedná o některé polyvinylalkoholy (PVA) ve formě homopolymerových pryskyřic s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % pocházející z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“) obvykle kódu KN ex 3905 30 00.
(15)
PVA se vyrábí hydrolýzou polyvinylacetátu, který je výsledkem polymerizace monomeru vinylacetátu (jenž vzniká především z etylenu a kyseliny octové). PVA má velmi široké uplatnění. Ve Společenství se používá především k výrobě polyvinylbutyralu (dále jen „PVB“) (25-29 % spotřeby), polymerizačních činidel (21-25 %), při povrchové úpravě papíru (17-21 %), k výrobě lepidel (13-17 %) a při apretuře textilií (8-12 %).
(16)
Jeden uživatel ze Společenství tvrdil, že konkrétní výrobek, který nakoupil v ČLR, by neměl být považován za dotčený výrobek, protože i) se nejedná o standardní model PVA a má velmi specifické chemické a fyzikální vlastnosti a ii) jeho použití či uplatnění se liší od komoditního PVA.
(17)
Pokud jde o první tvrzení, bylo zjištěno, že tento druh spadá pod popis výrobku uvedený ve 14. bodě odůvodnění výše a má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti jako jiné druhy, na něž se vztahuje definice tohoto výrobku. V případě druhého tvrzení se tento konkrétní druh PVA používal při výrobě PVB, který představuje nejen nejdůležitější uplatnění PVA, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění výše, ale také nejrychleji rostoucí trh s PVA ve Společenství. Charakterizovat takový trh jako nestandardní by neodpovídalo pravdě. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné ceny za různý způsob použití PVA se pohybují ve stejném rozmezí. Vzhledem ke všem těmto zjištěním bylo rozhodnuto, že neexistují důvody pro vyloučení tohoto druhu PVA z definice výrobku, a námitka proto nebyla uznána.
2.2. Obdobný výrobek
(18)
Šetření prokázalo, že PVA vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobním odvětvím Společenství, PVA vyráběný a prodávaný na domácích trzích na Tchaj-wanu a v ČLR a PVA vyráběný v ČLR a na Tchaj-wanu a vyvážený do Společenství, stejně jako PVA vyráběný a prodávaný v Japonsku má v podstatě totožné základní chemické a fyzikální vlastnosti a stejné základní možnosti uplatnění. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
3. DUMPING
3.1. Tchaj-wan
3.1.1. Běžná hodnota
(19)
Pro stanovení běžné hodnoty se nejdříve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zjistilo, zda je domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům jediného vyvážejícího výrobce na Tchaj-wanu reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % z jeho celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství.
(20)
V případě každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na domácím trhu a u něhož bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Společenství, se stanovilo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Společenství.
(21)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového domácího prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného nezávislým odběratelům v průběhu období šetření.
(22)
U těch druhů výrobků, u kterých více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu nebylo učiněno pod jednotkovými náklady a u nichž byl vážený průměr prodejní ceny roven váženému průměru výrobních nákladů nebo vyšší, byla běžná hodnota pro každý druh výrobku vypočtena jako vážený průměr všech cen daného druhu výrobku stanovených pro domácí prodej.
(23)
V případě, kdy objem ziskového prodeje některého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu nebo kdy byl vážený průměr ceny tohoto druhu výrobku nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr ziskového prodeje pouze daného druhu výrobku, jestliže tento prodej tvořil alespoň 10 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku.
(24)
V případě, že objem ziskového prodeje jakéhokoli druhu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje daného druhu, se mělo za to, že tento konkrétní druh se za cenu na domácím trhu prodával v množství nepostačujícím na to, aby bylo možno stanovit odpovídající základ pro určení běžné hodnoty.
(25)
V případech, kdy pro stanovení běžné hodnoty nebylo u konkrétního druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem možné použít cenu na domácím trhu, byla běžná hodnota stanovena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(26)
Při výpočtu běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky prodejních, režijních a správních nákladů a zisku stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyšetřovaný vyvážející výrobce zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.1.2. Vývozní cena
(27)
Jediný vyvážející výrobce vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní ceny byly proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které tito nezávislí odběratelé skutečně zaplatili nebo měli zaplatit za dotčený výrobek.
3.1.3. Srovnání
(28)
Běžná hodnota a vývozní ceny jediného vyvážejícího výrobce se porovnávaly na základě ceny ze závodu. Pro zajištění řádného srovnání běžné hodnoty a vývozních cen byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení v oprávněných případech provedeny náležité úpravy u rozdílů v nákladech na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěrových nákladech, nákladech na zákaznický servis (na záruku nebo ručení) a v dalších faktorech (bankovní poplatky).
3.1.4. Dumpingové rozpětí
(29)
Srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen bylo v období šetření v případě jediného tchajwanského vyvážejícího výrobce, společnosti Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši - 2,30 %.
(30)
Vzhledem k tomu, že jedinou spolupracující společností je jediný vyvážející výrobce dotčeného výrobku na Tchaj-wanu a jeho vývoz v období šetření představoval 100 % tchajwanského vývozu do ES, byl učiněn závěr, že se v případě Tchaj-wanu o dumping nejednalo.
3.2. Čínská lidová republika (ČLR)
3.2.1. Status tržního hospodářství („STH“)
(31)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových řízeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 v případě těch výrobců, kteří prokázali, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. tehdy, pokud tito vyvážející výrobci prokázali, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Ve stručnosti a pouze v zájmu usnadnění odkazů jsou tato kritéria shrnuta níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech,
-
neexistují podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu,
-
převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.
(32)
Jeden čínský vyvážející výrobce a obchodní společnost ve spojení s ním požádali o přiznání statusu tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnili formuláře žádosti o STH pro vyvážející výrobce. Výrobce vyrábí dotčený výrobek, zatímco obchodní společnost ve spojení se zabývá prodejem dotčeného výrobku na vývoz. Komise vždy důsledně postupuje tak, že zkoumá, zda podmínky pro přiznání tohoto statusu splňuje skupina společností ve spojení jako celek.
(33)
V případě vyvážejícího výrobce a jeho obchodní společnosti, kteří požádali o přiznání STH, si Komise vyžádala všechny informace považované za nezbytné a v případě nutnosti ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání STH v prostorách dané společnosti.
(34)
Na základě šetření bylo zjištěno, že čínskému vyvážejícímu výrobci nelze status tržního hospodářství přiznat, jelikož nesplňuje první podmínku stanovenou v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(35)
Zjistilo se, že vyvážející výrobce i obchodní společnost ve spojení jsou řízeni společnostmi, které jsou plně ve vlastnictví státu a jsou zastoupeny průkaznou většinou členů správní rady v poměru, který neodpovídá jejich majetkové účasti. Kromě toho v období šetření byla většina akcií skutečně v majetku státu. Jelikož dotčené společnosti nepředložily dostatek důkazů, které by odstranily pochybnosti o významném zásahu státu do rozhodování jejich vedení, bylo rozhodnuto, že tato skupina podniků je pod významnou kontrolou a pod vlivem ze strany státu. Zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k uvedeným závěrům. Obdržené připomínky nemohly svou povahou vést ke změně uvedených závěrů.
(36)
Na základě výše uvedených skutečností se čínskému vyvážejícímu výrobci a obchodní společnosti ve spojení nepodařilo prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto jim nemohl být status tržního hospodářství přiznán.
3.2.2. Individuální zacházení
(37)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(38)
Co se týče ČLR, jediný vyvážející výrobce a obchodní společnost ve spojení, kteří žádali o přiznání statusu tržního hospodářství, požadovali také přiznání individuálního zacházení v případě, že by jim nebyl přiznán STH.
(39)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že vyvážející výrobce a jeho obchodní společnost neprokázali, že oba splňují veškeré podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo zejména zjištěno, že vyvážející výrobce a jeho obchodní společnost nesplňují podmínku stanovenou v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, totiž že většinu akcií vlastní soukromé osoby a státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na zásahu státu, a to z důvodů vysvětlených v 35. bodě odůvodnění výše.
3.2.3. Srovnatelná země
(40)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být v případě vyvážejících výrobců, kterým nebyl přiznán status tržního hospodářství, běžná hodnota stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(41)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty v případě ČLR má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi Japonsko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Několik zúčastněných stran vzneslo proti tomuto návrhu námitky a navrhlo, aby se místo toho použila Indie nebo Tchaj-wan.
(42)
V Indii je výroba obdobného výrobku bezvýznamná. Tchaj-wan byl předmětem šetření, a tak by údaje pro tuto zemi mohly být zkresleny dumpingem. Stany byly tudíž informovány, že za srovnatelnou zemi bylo vybráno Japonsko, protože není předmětem šetření, disponuje reprezentativní výrobou obdobného výrobku a podmínky hospodářské soutěže v zemi se zdají být přiměřené.
(43)
Komise požádala o spolupráci čtyři známé výrobce v Japonsku a zaslala jim příslušný dotazník. Dotazník vyplnili dva ze čtyř japonských výrobců. Jeden z nich však neposkytl úplné údaje a nesouhlasil s inspekcí na místě. Údaje, které poskytl jediný plně spolupracující japonský výrobce, byly ověřeny na místě.
(44)
V průběhu inspekce na místě u vyvážejícího výrobce na Tchaj-wanu však bylo zjištěno, že v období šetření na Tchaj-wanu k dumpingu nedocházelo. To vedlo k přehodnocení otázky volby srovnatelné země.
(45)
V této souvislosti bylo zjištěno, že objem výroby na Tchaj-wanu představuje více než 100 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Společenství. Vzhledem k nízkému dovoznímu clu (5 % celní sazba DNV) lze tchajwanský trh mimoto charakterizovat jako otevřený. Šetření rovněž prokázalo, že domácí prodej obdobného výrobku na Tchaj-wanu byl významný a že se tento výrobek na tchajwanský trh dovážel v dostatečném množství. Bylo proto rozhodnuto, že se v případě Tchaj-wanu jedná o konkurenční trh, který je z hlediska stanovení běžné hodnoty pro ČLR dostatečně reprezentativní.
(46)
Dovoz PVA na Tchaj-wan kromě toho představuje ve srovnání s pouhými 3 % v Japonsku přibližně 15 % domácí spotřeby, z čehož lze vyvodit, že japonský trh je z hlediska konkurence tvořené dovozem méně vhodný než tchajwanský trh. Vzhledem k tomu bylo předběžně rozhodnuto, že se jako srovnatelná země použije Tchaj-wan, který je nejvhodnější srovnatelnou zemí ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2.4. Běžná hodnota
(47)
Poté, co byl za srovnatelnou zemi vybrán Tchaj-wan, jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění výše, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla pro výpočet dumpingu v případě ČLR použita běžná hodnota stanovená pro Tchaj-wan podle 19. až 26. bodu odůvodnění výše.
3.2.5. Vývozní cena
(48)
Vzhledem k tomu, že společný vývoz tří čínských spolupracujících vyvážejících výrobců tvořil v období šetření téměř celý vývoz dotčeného výrobku do Společenství, byly ke stanovení vývozní ceny použity jejich vlastní údaje o vývozu. Spolehlivost poskytnutých informací však byla přesto na základě údajů Eurostatu o dovozu překontrolována, přičemž bylo shledáno, že se tyto údaje v přiměřené míře shodují.
(49)
Tři spolupracující vyvážející výrobci v ČLR realizovali vývozní prodej do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům ve Společenství, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem ve vyvážející zemi.
(50)
V případě veškerého prodeje na vývoz byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního zařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny nebo měly být zaplaceny.
3.2.6. Srovnání
(51)
Běžná hodnota jediného výrobce ve srovnatelné zemi, Tchaj-wanu, a vývozní ceny tří spolupracujících čínských vyvážejících výrobců byly porovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění řádného srovnání běžné hodnoty a vývozních cen byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení v oprávněných případech provedeny náležité úpravy u rozdílů v nákladech na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nákladech na balení a úvěrových nákladech a v nákladech na provize.
3.2.7. Dumpingové rozpětí
(52)
Vzhledem k tomu, že žádnému ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců nebyl přiznán status tržního hospodářství či individuální zacházení, bylo celostátní dumpingové rozpětí pro celou ČLR vypočteno na základě váženého průměru vývozních cen ze závodu tří spolupracujících čínských vyvážejících výrobců.
(53)
Srovnáním váženého průměru vývozní ceny v Číně a váženého průměru běžné hodnoty srovnatelné země bylo zjištěno dumpingové rozpětí ve výši 10,06 %.
4. ÚJMA
4.1. Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství
(54)
V rámci Společenství vyrábějí obdobný výrobek na prodej tři společnosti: Kuraray Europe GmbH („KEG“) v Německu, Celanese Ibérica Chemicals („Celanese“) ve Španělsku a třetí výrobce, který vyrábí velmi omezené množství daného výrobku, avšak při šetření nespolupracoval. Společnosti KEG a Celanese při šetření plně spolupracovaly.
(55)
Kromě výše uvedené výroby vyrábějí obdobný výrobek pouze pro vlastní spotřebu další tři výrobci ze Společenství. Dvě z těchto společností při šetření spolupracovaly ve formě uživatele, protože k výrobě vlastních navazujících výrobků nakupují značné množství dotčeného výrobku.
(56)
Jelikož výroba dvou spolupracujících výrobců uvedených v 54. bodě odůvodnění představovala v období šetření 80 % celkové výroby ve Společenství (pro vlastní spotřebu i volný trh), má se za to, že tito výrobci představují významný podíl celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství, a lze je proto pokládat za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Nadále proto budou nazýváni „výrobním odvětvím Společenství“.
(57)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství je tvořeno pouze dvěma výrobci, bylo s ohledem na nutnost zachovat důvěrnost podle článku 19 základního nařízení potřeba údaje vztahující se na výrobní odvětví Společenství indexovat.
(58)
Aby se zjistilo, zda výrobní odvětví Společenství utrpělo či neutrpělo újmu a za účelem zjištění spotřeby a různých hospodářských ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Společenství, zkoumalo se, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Společenství.
(59)
PVA se používá jako meziprodukt pro výrobu řady dalších výrobků. Ve Společenství se často používá při výrobě polyvinylbutyralu („PVB“), využívá se jako lepidlo, při povrchové úpravě papíru, jako polymerizační činidlo a při apretuře textilií. V průběhu šetření bylo zjištěno, že jeden z výrobců ve Společenství, který prodával většinu vlastní produkce PVA na volném trhu, používal značné množství vlastního vyrobeného PVA k následnému zpracování v rámci společnosti. Takový případ označujeme jako výrobu pro vlastní spotřebu. Jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění výše, PVA pouze pro vlastní spotřebu vyráběly další tři společnosti ve Společenství, přičemž minimálně dvě z těchto společností kromě výroby pro vlastní spotřebu nakupovaly významné množství PVA na trhu k jeho dalšímu následnému zpracování jako uživatelé.
(60)
Bylo zjištěno, že množství, které dotčené společnosti ve Společenství vyráběly pouze pro vlastní spotřebu, by bylo v podstatě možné nahradit nakoupeným PVA, např. pokud by k tomu došlo v důsledku podmínek na trhu a/nebo z finančních důvodů. Tyto společnosti proto byly zařazeny do analýzy trhu Společenství.
4.2. Spotřeba ve Společenství
(61)
Spotřeba ve Společenství byla zjištěna na základě informací o objemu prodeje vlastní produkce výrobního odvětví Společenství na volném trhu Společenství, o vlastní spotřebě výrobku v rámci výrobního odvětví Společenství, informací o množství vyrobeném dalšími (menšími) výrobci ve Společenství získaných pomocí nejvíce využívané databáze v tomto konkrétním odvětví, informací o vlastní spotřebě dvou výrobců uvedených v 55. bodě odůvodnění výše, o ověřeném objemu dovozu jediného tchajwanského výrobce a údajů o objemu dovozu do Společenství ze všech dalších zemí získaných od Eurostatu.
(62)
Pokud jde o údaje o objemu dovozu do Společenství získané od Eurostatu, jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, dotčený výrobek je v současné době kódu KN ex 3905 30 00. Údaje Eurostatu týkající se tohoto kódu ex KN zahrnují také některé výrobky pro náročnější sektor trhu, které nespadají do definice výrobku. Ze širší kategorie výrobků nebylo možné získat údaje pouze pro dotčený výrobek. Tyto údaje byly proto upraveny s přihlédnutím k informacím o dovozu těchto výrobků pro náročnější sektor trhu uvedeným ve stížnosti.
(63)
S ohledem na údaje Eurostatu je nutné mj. poznamenat, že určitý dovoz dotčeného výrobku byl deklarován jako „zvláště tajný“, a ve veřejné databázi proto nebyly uvedeny podrobné informace o jeho původu. Podrobnosti o zemích původu v případě takto deklarovaného dovozu byly získány od příslušných celních orgánů, a byly proto zahrnuty do všech důležitých tabulek a analýz.
(64)
Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že spotřeba PVA v posuzovaném období, zejména mezi rokem 2004 a 2005, významně stoupla. V posuzovaném období dosáhl nárůst spotřeby 14 %, především v důsledku rychle rostoucí poptávky po PVA jako surovině pro výrobu polyvinylbutyralu (PVB), který se používá k výrobě PVB filmu či folií. PVB folie se používají jako mezivrstva při výrobě vrstveného bezpečnostního skla a na prudce se rozvíjejícím automobilovém a stavebním trhu Společenství.
2003
2004
2005
OŠ
Spotřeba v tunách
142 894
148 807
163 851
163 096
Index (2003=100)
100
104
115
114
4.3. Dovoz z dotčených zemí
(65)
Dumpingové rozpětí zjištěné v případě Tchaj-wanu je pod hranicí zanedbatelnosti. Dovoz z této země by se proto měl předběžně z posouzení újmy vyloučit.
a) Objem a podíl příslušného dovozu na trhu
(66)
Objem dovozu dotčeného výrobku mezi rokem 2003 a 2004 klesl o 39 procentních bodů, poté v roce 2005 o 29 procentních bodů stoupl a následně začal mírně klesat, což se v období šetření projevilo jeho snížením o 11 % oproti roku 2003.
Dovoz
2003
2004
2005
OŠ
ČLR v tunách
24 067
14 710
21 561
21 513
Index (2003=100)
100
61
90
89
(67)
Tržní podíl dovozu z ČLR také nejdříve prudce klesl a poté začal stoupat. V roce 2005 a v období šetření činil podíl dovozu z ČLR 13 % celkového podílu na trhu Společenství.
Podíl ČLR na trhu
2003
2004
2005
OŠ
Trh Společenství
17 %
10 %
13 %
13 %
Index (2003=100)
100
59
78
78
b) Ceny
(68)
Mezi rokem 2003 a obdobím šetření došlo ke snížení průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR o dva procentní body.
Jednotková cena
2003
2004
2005
OŠ
ČLR (EUR/tuna)
1 150
1 115
1 164
1 132
Index (2003=100)
100
97
101
98
c) Cenové podbízení
(69)
Pro určení cenového podbízení byly analyzovány údaje o cenách vztahující se k období šetření. Za odpovídající prodejní ceny ve výrobním odvětví Společenství byly vzaty čisté ceny po odečtení slev a rabatů. V případě nutnosti se ceny upravily na úroveň cen ze závodu, tj. bez nákladů na přepravu ve Společenství. Od dovozních cen ČLR také byly odečteny slevy a rabaty a byly v případě nutnosti upraveny na cenu CIF na hranice Společenství s patřičnou úpravou zohledňující cla (6,5 %) a náklady vynaložené po dovozu, které vznikly dovozcům ve Společenství.
(70)
Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a dovozní ceny ČLR byly porovnány na stejné obchodní úrovni, a sice na úrovni nezávislých odběratelů v rámci trhu Společenství. Vzhledem k tomu, že srovnání jednotlivých druhů výrobku muselo mít smysl a muselo být spravedlivé, a proto by nemělo být možné srovnávat mezi standardní jakostí a zvláštní jakostí spadající do definice výrobku, považovalo se za správné vyloučit ze srovnání omezené množství druhů výrobku. Tyto druhy představovaly 35 % dovozu z ČLR, ale pouze velmi malý objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství.
(71)
V období šetření činilo takto vypočtené vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento z prodejních cen výrobního odvětví Společenství, v případě ČLR 3,3 %.
4.4. Stav výrobního odvětví Společenství
(72)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství. Jelikož se analýza týkala pouze dvou společností, je většina ukazatelů z důvodu zachování důvěrnosti informací předložena ve formě indexu nebo rozpětí.
a) Výroba, kapacita a využití kapacity
2003
2004
2005
OŠ
Výroba v tunách (rozpětí)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Výroba (index)
100
103
119
126
Výrobní kapacita v tunách
(rozpětí)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Výrobní kapacita (index)
100
107
129
133
Využití kapacity (index)
100
97
92
94
(73)
V posuzovaném období vzrostla produkce výrobního odvětví Společenství o 26 %. K významnému zvýšení výrobní kapacity, zejména v roce 2005, došlo na základě rostoucí poptávky na trhu Společenství.
(74)
Mezi rokem 2003 a obdobím šetření byla v rámci výrobního odvětví Společenství vybudována dodatečná kapacita. Využití kapacity ve stejném období o 6 % kleslo.
b) Objem prodeje a podíl na trhu Společenství
(75)
V tabulce níže jsou uvedeny výsledky výrobního odvětví Společenství vzhledem k prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství:
Výrobní odvětví Společenství
2003
2004
2005
OŠ
Objem prodeje (index)
100
110
112
122
Podíl na trhu (index)
100
104
97
104
(76)
Objem prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství ze strany výrobního odvětví Společenství vrostl od roku 2003 do období šetření o 22 %. Na to je třeba pohlížet v souvislosti s rostoucí spotřebou ve Společenství.
(77)
Tržní podíl výrobního odvětví Společenství v roce 2004 stoupl, poté v roce 2005 prudce klesl a v období šetření byl o 4 % vyšší než v roce 2003.
c) Ceny ve Společenství
(78)
Hlavní surovinu pro výrobu PVA tvoří vinylacetátový monomer (dále jen „VAM“). VAM je komoditním výrobkem, a proto se jeho cena stanoví na základě rovnováhy mezi poptávkou a nabídkou na trhu. Tržní cena VAM je kromě toho výrazně ovlivněna vývojem cen ropy a plynu, jelikož hlavní surovinou pro výrobu VAM je kyselina octová (jejíž výroba do značné míry závisí na zemním plynu) a etylen (získaný destilací uhlovodíků). Výraznou část nákladů při výrobě PVA z VAM tvoří navíc také energie. Celkové množství energetických nákladů při výrobě PVA následně činí 50-60 %, a proto lze za normálních okolností očekávat, že výrazná změna ceny ropy a plynu bude mít přímý vliv na prodejní cenu PVA.
(79)
Zjistilo se, že cena těchto surovin na světovém trhu mezi rokem 2003 a obdobím šetření podstatně stoupla. V této době se ceny VAM zvýšily o 20-30 % a vzestup cen energie byl dokonce ještě mnohem vyšší. Tento dramatický vývoj cen hlavních surovin se však neodrazil ve vyšších prodejních cenách výrobního odvětví Společenství: prodejní ceny výrobního odvětví Společenství ve stejném období klesly o 5 %, přičemž rok 2004 byl z tohoto hlediska obzvlášť nevydařený (- 7 %). Aby neztratilo své odběratele, muselo výrobní odvětví Společenství snížit ceny místo toho, aby na ně přesunulo celkové zvýšení nákladů.
2003
2004
2005
OŠ
Jednotková cena v EUR (rozpětí)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Jednotková cena (index)
100
93
95
95
d) Zásoby
(80)
Číselné údaje uvedené níže představují objem zásob na konci každého období.
2003
2004
2005
OŠ
Zásoby v tunách (rozpětí)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Zásoby (index)
100
87
96
87
(81)
Celkově zůstala úroveň zásob poměrně stabilní. Mezi rokem 2003 a 2004 se o 13 % snížila, poté do konce roku 2005 vzrostla o 9 procentních bodů a nakonec zase o 9 procentních bodů klesla.
e) Investice a schopnost opatřit si kapitál
2003
2004
2005
OŠ
Investice (index)
100
369
177
62
(82)
Úroveň investic dosáhla nejvyšších hodnot v letech 2004 a 2005, kdy se díky stoupající poptávce na trhu zvýšily výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství. V rámci šetření bylo zjištěno, že investice do budov, vybavení a strojů v roce 2003 i v období šetření byly zaměřeny především na zachování výrobní kapacity.
(83)
Na základě šetření se ukázalo, že došlo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Společenství, nebylo však zjištěno, že by to mělo závažný vliv na jeho schopnost opatřit si kapitál ještě v posuzovaném období.
f) Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(84)
Vzhledem k velmi vysokým a zkreslujícím mimořádným nákladům, které vznikly v posuzovaném období hlavnímu výrobci ve Společenství, se nepovažovalo za vhodné zjišťovat ziskovost na základě čistého zisku před zdaněním. Tyto mimořádné náklady souvisely se změnou vlastnictví hlavního výrobce ve Společenství v roce 2001. Ziskovost výrobního odvětví Společenství se proto stanovila pomocí provozního zisku z prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům jako procento obratu z tohoto prodeje.
2003
2004
2005
OŠ
Ziskovost prodeje v ES (rozpětí)
7 %-17 %
3 %-13 %
2 %-12 %
(- 5 %)-(+ 5 %)
Ziskovost prodeje v ES (index)
100
38
29
8
Návratnost celkových investic (rozpětí)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Návratnost celkových investic (index)
100
17
12
4
Peněžní tok (index)
100
55
26
-7
(85)
Pokles prodejních cen mezi rokem 2003 a obdobím šetření výrazně ovlivnil ziskovost, jíž výrobní odvětví Společenství dosáhlo. V průběhu posuzovaného období ziskovost poklesla o více než 10 procentních bodů. Návratnost celkových investic se vypočítala vyjádřením čistého zisku před zdaněním obdobného výrobku jako procentní podíl čisté účetní hodnoty fixního majetku přiděleného obdobnému výrobku. Tento ukazatel se vyvíjel podobně jako ziskovost, tj. v průběhu posuzovaného období došlo k jeho výraznému snížení. Pokud jde o peněžní tok vytvořený výrobním odvětvím Společenství, byl zjištěn podobný negativní trend, který vyústil ve velmi výrazné celkové horšení finanční situace výrobního odvětví Společenství v období šetření.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2003
2004
2005
OŠ
Počet zaměstnanců (index)
100
100
97
96
Průměrné náklady práce na zaměstnance
(index)
100
105
97
95
Produktivita (index)
100
103
123
132
(86)
Vzhledem k výrazné snaze snížit náklady došlo od roku 2004 k 4% snížení počtu pracovníků zaměstnaných ve výrobním odvětví Společenství. Od roku 2003 do období šetření se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit produktivitu na zaměstnance o 32 %. Ve stejném období došlo ke snížení průměrných nákladů práce na zaměstnance o 5 %. Lze tedy konstatovat, že se výrobnímu odvětví Společenství v posuzovaném období podařilo dosáhnout velmi výrazného pokroku, pokud jde o efektivitu nákladů.
h) Výše dumpingového rozpětí
(87)
S ohledem na objem a cenu dumpingových dovozů nelze dopad vlastního dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
i) Odstranění následků dumpingu v minulosti
(88)
Pro nedostatek jakýkoli informací o dumpingu v období před situací hodnocenou v rámci stávajícího řízení se tato otázka považuje za irelevantní.
j) Růst
(89)
Šetření prokázalo, že v posuzovaném období se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit svůj podíl na trhu Společenství o 1-2 %.
4.5. Závěr týkající se vzniklé újmy
(90)
Mezi rokem 2003 a obdobím šetření se řada ukazatelů týkajících se vzniklé újmy vyvíjela pozitivně: výrobnímu odvětví Společenství se podařilo zvýšit objem prodeje i podíl na trhu a investovat značné prostředky do budování dodatečné výrobní kapacity.
(91)
Vývoj finančních ukazatelů však byl dramatický: přiměřené ziskové rozpětí dosažené v roce 2003 se od roku 2004 do konce období šetření velmi rychle snižovalo. Návratnost investic a situace peněžního toku se vyvíjela exponenciálně negativně. Důvodem tohoto vývoje bylo, že se prudký nárůst cen surovin nemohl odrazit v prodejních cenách obdobného výrobku. Zatímco za normální situace na trhu by se v důsledku zvýšení cen surovin dal očekávat nárůst prodejních cen PVA o 10-20 %, prodejní ceny obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Společenství o 5 % poklesly, čímž došlo ke snížení ziskovosti. V období šetření však byly ceny dovozu z ČLR ještě nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, a to o 3,3 %, hodnoceno na základě váženého průměru.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo závažnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINY
5.1. Úvod
(93)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingové dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Kromě dumpingových dovozů byly zkoumány i jiné známé faktory, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že možná újma způsobená těmito jinými faktory není přisuzována dumpingovým dovozům.
5.2. Účinek dumpingových dovozů
(94)
Dovoz z ČLR dosahoval v posuzovaném období poměrně vysoké úrovně, tj. trvale představoval minimálně 10 % podíl na trhu. Zároveň došlo ke snížení průměrných cen všech vyvážejících výrobců v ČLR o 2 %. Tyto ceny byly v období šetření o 3,3 % nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Společenství. S cílem zajistit svou přítomnost na domácím trhu a vzhledem k velmi nízkým tržním cenám, které byly důsledkem dovozu z ČLR, výrobní odvětví Společenství muselo snížit své prodejní ceny v posuzovaném období o 5 %.
(95)
Výsledkem těchto nekalých cenových praktik u dumpingových dovozů z ČLR proto bylo snížení cen výrobního odvětví Společenství, které nestačily na pokrytí významně vyšších nákladů na suroviny. To bylo potvrzeno podstatným snížením ziskovosti výrobního odvětví Společenství.
(96)
Vzhledem k uvedeným skutečnostem bylo zjištěno, že levný dovoz z ČLR, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, hrál rozhodující úlohu při zhoršování situace ve výrobním odvětví Společenství, což se odrazilo v prudkém poklesu ziskovosti a výrazném zhoršení ostatních finančních ukazatelů.
5.3. Vliv dalších faktorů
a) Dovoz pocházející ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(97)
Podle Eurostatu a informací získaných v průběhu šetření byly hlavními třetími zeměmi, odkud se dovážel PVA, Spojené státy americké, Japonsko a Tchaj-wan.
Dovoz pocházející z jiných třetích zemí (množství)
Dovoz (tuny)
2003
2004
2005
OŠ
USA
11 313
21 207
22 919
22 638
Index (2003=100)
100
187
203
200
Japonsko
13 682
11 753
12 694
14 151
Index (2003=100)
100
86
93
103
Tchaj-wan (rozpětí)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Index (2003=100)
100
118
88
83
Dovoz pocházející z jiných třetích zemí (průměrná cena)
Průměrná cena (EUR)
2003
2004
2005
OŠ
USA
1 334
1 282
1 298
1 358
Index (2003=100)
100
96
97
102
Japonsko
1 916
1 532
1 846
1 934
Index (2003=100)
100
80
96
101
Tchaj-wan
1 212
1 207
1 308
1 302
Index (2003=100)
100
100
108
108
Podíl na trhu
Podíl na trhu (%)
2003
2004
2005
OŠ
USA
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Japonsko
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Tchaj-wan (index)
100
113
77
73
(98)
Dovoz ze Spojených států amerických se od roku 2003 prudce zvýšil a v období šetření činil více než 22 000 tun, což je téměř 14 % celkového trhu Společenství (pro vlastní spotřebu i volný trh). Šetřením se zjistilo, že se velká část tohoto prodeje týká prodeje mezi stranami ve spojení a že průměrné jednotkové ceny v rámci tohoto převodního prodeje se v celém posuzovaném období pohybovaly mezi 15 a 20 % nad průměrem cen CIF čínského dovozu. Kromě toho bylo stanoveno, že tato množství se prodávala dál nezávislým odběratelům za ceny o 10-20 % vyšší než výše uvedené převodní dovozní ceny. Jelikož tržní ceny PVA pocházejícího z USA byly následně přibližně stejné jako prodejní ceny PVA vyprodukovaného výrobním odvětvím Společenství, nehrály při poklesu cen, který byl zaznamenán v posuzovaném období, žádnou roli. Z toho lze tedy vyvodit závěr, že tento dovoz neměl na situaci výrobního odvětví Společenství podstatný vliv.
(99)
V posuzovaném období se uskutečnil také významný dovoz z Japonska, jehož podíl na trhu Společenství v období šetření tvořil téměř 9 %. Poté, co japonský dovoz v roce 2004 poklesl, od roku 2005 opět stoupal a v období šetření byl ve srovnání s rokem 2003 o 3 % vyšší. Na základě analýzy prodejních cen tohoto dovozu se však zjistilo, že průměrné dovozní ceny tohoto dovozu překračovaly ceny, kterých mohlo dosáhnout výrobní odvětví Společenství, a proto nepřispěly k negativnímu vývoji cen, který vedl k závažnému zhoršení situace výrobního odvětví Společenství.
(100)
V případě Tchaj-wanu se jednalo o dovoz od jediného výrobce, který při šetření plně spolupracoval. Vzhledem k tomu, že pod kód KN spadají i jiné produkty než dotčený výrobek, se zjistilo, že tyto údaje jsou spolehlivější než údaje Eurostatu. S ohledem na jejich důvěrný charakter jsou předloženy ve formě indexu nebo rozpětí. Tchajwanský dovoz po výrazném vzestupu v roce 2004 postupně klesal a v období šetření jeho podíl na celém trhu Společenství tvořil 6-7 % (tj. asi polovinu tržního podílu dovozu z ČLR). Ve stejném období stouply průměrné ceny tohoto dovozu o 8 %, což je opačný trend než trend cenového vývoje pozorovaný v případě dovozu z ČLR. V důsledku toho se rozdíl v cenách mezi PVA dovezeným z ČLR a PVA dovezeným z Tchaj-wanu v období šetření zvýšil na 12-18 %. Na základě těchto zjištění se dospělo k předběžnému závěru, že tento dovoz neměl na stav výrobního odvětví Společenství významný dopad.
(101)
Kromě dovozu z USA, Japonska a Tchaj-wanu je dovoz z ostatních zemí zanedbatelný. Vzhledem ke zjištěním týkajícím se tohoto dovozu, která jsou uvedena v 97. až 100. bodě odůvodnění, lze dospět k předběžnému závěru, že dovoz z jiných zemí než z ČLR nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
b) Možný prodej jiných výrobců ve Společenství na trhu Společenství
(102)
Jak je uvedeno v 54. a 55. bodě odůvodnění, existují informace o tom, že kromě dvou výrobců v rámci výrobního odvětví Společenství ve Společenství existují čtyři další společnosti vyrábějící dotčený výrobek. Tři z těchto společností, z nichž dvě při šetření spolupracovaly jako uživatelé, spotřebovávají veškerý PVA, který samy vyprodukují, při výrobě navazujících výrobků. Čtvrtá společnost vyrábí pouze velmi omezené množství PVA. Vzhledem k tomu se má za to, že ostatní výrobci ve Společenství nehráli při snižování cen na trhu a z toho plynoucí újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, žádnou úlohu.
c) Újma, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo v důsledku nedostatečné efektivity nákladů
(103)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, je spojena s tím, že se výrobnímu odvětví Společenství nepodařilo zachovat si konkurenceschopnost s ohledem na náklady a že přijalo řadu nevhodných investičních rozhodnutí. V tomto ohledu, jak je uvedeno v 86. bodě odůvodnění, se při šetření zjistilo, že se ve výrobním odvětví Společenství v posuzovaném období podstatně zvýšila produktivita, a to v důsledku vyššího objemu výroby a nižšího počtu zaměstnanců. Kromě toho bylo stanoveno, že investice spojené se zvýšením výrobní kapacity (viz 73. bod odůvodnění výše) neměly podstatný vliv na velmi negativní trend, který byl pozorován s ohledem na vývoj finanční situace ve výrobním odvětví Společenství.
(104)
Jediným faktorem, který měl významný negativní vliv na náklady při výrobě obdobného výrobku v posuzovaném období, tak byl prudký vzestup cen hlavních surovin používaných pro výrobu obdobného výrobku, jak je vysvětleno v 78. až 79. bodě odůvodnění. Na základě šetření se ukázalo, že vývoj nákupních cen výrobního odvětví Společenství, pokud jde o VAM a energie, odpovídal vývoji cen těchto surovin na světovém trhu, a nelze je proto připisovat způsobu, jakým výrobní odvětví Společenství tyto komodity nakupovalo. Tento argument byl tudíž zamítnut.
d) Časová lhůta pro úpravu cen
(105)
Významný uživatel PVA konstatoval, že v tomto konkrétním odvětví je běžné, že se vzestup nákupních cen VAM v úpravě prodejních cen PVA směrem nahoru zpočátku neprojeví. To lze vysvětlit tak, že v tomto odvětví se standardně uplatňují dlouhodobé smlouvy, a proto běžně dochází ke značné časové prodlevě. Přestože je známo, že se určitý prodej ze strany výrobního odvětví Společenství uskutečňuje na základě dlouhodobých smluv, není v tomto ohledu obvyklé, aby tyto smlouvy obsahovaly pevně stanovené ceny na více než jeden rok. Ceny se v rámci těchto smluv sjednávají po určité době nebo poté, co dojde k významné změně cen surovin. Tento argument byl proto zamítnut.
5.4. Závěr týkající se příčin
(106)
Závěrem lze říci, že uvedená analýza prokázala, že dovoz z ČLR v posuzovaném období vedl k významnému snížení cen na trhu Společenství po celou tuto dobu. V období šetření byly ceny dovozu z ČLR výrazně nižší než ceny v rámci výrobního odvětví Společenství.
(107)
Toto snížení cen vedlo k významnému poklesu prodejních cen výrobního odvětví Společenství, který se navíc časově shodoval s prudkým snížením ziskovosti výrobního odvětví Společenství, návratnosti jeho investic a peněžního toku z provozní činnosti.
(108)
Na druhou stanu se přezkoumáním ostatních faktorů, které by mohly negativně ovlivnit výrobní odvětví Společenství, zjistilo, že žádný z těchto faktorů nemohl mít výrazný negativní vliv.
(109)
Na základě analýzy, která řádně rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na situaci výrobního odvětví Společenství od škodlivých účinků dumpingových dovozů, byl proto učiněn předběžný závěr, že dumpingové dovozy pocházející z dotčené země způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
(110)
Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a jejích příčinách neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Společenství. Z tohoto důvodu a v souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zvažovala pravděpodobný dopad opatření na všechny zúčastněné strany.
6.1. Zájem výrobního odvětví Společenství
(111)
Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Společenství se skládá ze dvou společností s výrobními závody v Německu a ve Španělsku, které zaměstnávají řádově 200-300 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a správy obdobného výrobku. Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen na trhu Společenství zastaví a prodejní ceny výrobního odvětví Společenství začnou opět stoupat, což povede ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Společenství.
(112)
Pokud by však antidumpingová opatření nebyla přijata, je pravděpodobné, že negativní tendence ve vývoji finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství, zejména ziskovosti, bude pokračovat i nadále. Výrobní odvětví Společenství by pak ztratilo významný podíl na trhu, protože by nebylo schopno podřídit se tržním cenám dovozu z ČLR. V nejhorším případě by výrobní odvětví Společenství muselo ukončit svou činnost v rámci volného trhu a pokračovat ve výrobě PVA pouze pro vlastní spotřebu. Pravděpodobným výsledkem by v obou případech bylo snižování výroby a investic, uzavírání některých výrobních kapacit a pokles počtu pracovních míst ve Společenství.
(113)
Závěrem lze říci, že uložení antidumpingových opatření by výrobnímu odvětví Společenství pomohlo zotavit se z účinků škodlivého dumpingu, které byly v průběhu šetření zjištěny.
6.2. Zájem nezávislých dovozců
(114)
Jak bylo uvedeno v 8. bodě odůvodnění, pět dovozců zařazených do vzorku, kteří zaslali vyplněné dotazníky, představovalo přibližně 80 % dovozu dotčeného výrobku do Společenství v období šetření. K informacím jednoho z dovozců zařazených do vzorku nebylo možné v této fázi přihlédnout, protože dvakrát zrušil dohodnutou inspekci na místě. Tři z vyplněných dotazníků byly ověřeny na místě.
(115)
Souhrnný podíl, který PVA představoval na celkovém obratu činnosti těchto dovozců, byl velmi malý. Průměrně se k dovozu PVA z ČLR vázala 3-4 % činnosti těchto dovozců. Dovozci mají mnohem širší spektrum činností, které zahrnují také všeobecný obchod a distribuci. Někteří dovozci nakupují prošetřovaný výrobek nejen v ČLR, ale také z jiných zdrojů v rámci Společenství i mimo něj, včetně výrobního odvětví Společenství. Průměrné ziskové rozpětí získané dovozci zařazenými do vzorku, pokud jde o obchod s PVA, činí přibližně 5 %.
(116)
Dovozci ve Společenství nesouhlasí s uložením opatření. Spolupracující dovozci argumentovali tím, že uložení opatření vážně poškodí jejich činnost, protože nebudou moci přenést zvýšené ceny na uživatele. Uvalení antidumpingového cla na dovoz z ČLR, jak bylo vysvětleno ve 111. bodě odůvodnění, by v tomto ohledu vedlo nejspíše k mírné úpravě tržních cen směrem nahoru. Lze proto očekávat, že dovozci nakupující dotčený výrobek v ČLR budou moci přenést tyto náklady na clo na konečného odběratele. Podstatně nižší ceny zjištěné po úpravě cen CIF na hranici Společenství tak, aby zahrnovaly náklady vniklé po dovozu, dávají tušit, že zde existuje prostor pro navýšení cen. Vzhledem k omezenému podílu prodeje tohoto výrobku v rámci činnosti dovozců a ziskového rozpětí dosahovaného jak celkově, tak i pouze s ohledem na PVA, se v každém případě očekává, že prozatímně stanovené clo nebude mít na finanční situaci těchto hospodářských subjektů podstatný vliv.
(117)
Ačkoli dovozci/distributoři s opatřeními nesouhlasí, je možno na základě dostupných informací učinit závěr, že nad jakýmikoli výhodami, které mohou získat z neuložení antidumpingových opatření, převažuje zájem výrobního odvětví Společenství, aby nepoctivé a újmu působící obchodní praktiky ČLR byly vykompenzovány.
6.3. Zájem uživatelů
(118)
Dotazník určený pro uživatele vyplnilo sedm uživatelů. Odpovědi dvou z těchto společností byly neúplné, a nemohly být proto zahrnuty do analýzy. Pět zbývajících společností používalo PVA k nejrůznějším účelům: při výrobě lepidel, průmyslových prachů, PVB, pro apreturu textilií a jejich konečnou úpravu a při výrobě pryskyřic.
(119)
Na základě informací o prodeji uvedených ve vyplněných dotaznících představoval nákup pěti spolupracujících uživatelů v období šetření asi 19 % celkové spotřeby PVA ve Společenství a jejich čínský dovoz dosahoval přibližně 22 % celkového dovozu z ČLR. Je důležité poznamenat, že dovoz z ČLR tvoří celkově pouze malou část jejich nákupu, tj. 15 %. Situace jednotlivých společností se však velmi liší: jeden ze spolupracujících uživatelů v období šetření z ČLR nedovážel vůbec, zatímco jiný spolupracující uživatel získával PVA výhradně z ČLR.
(120)
Spolupracující uživatelé předložili celou řadu argumentů proti uvalení cla.
(121)
Dvě společnosti používaly PVA k výrobě lepidel. Bylo zjištěno, že při výrobě těchto lepidel tvoří PVA hlavní část nákladů, která v závislosti na složení směsi může tvořit až 80 % výrobních nákladů. Tyto společnosti argumentovaly tím, že vzhledem k výraznému podílu PVA na výrobních nákladech a ziskovému rozpětí, kterého lze dosáhnout při prodeji lepidel, by uvalení antidumpingového cla mohlo vést k jejich bankrotu nebo nutnosti přesunout výrobu mimo Společenství. Tyto společnosti vyjádřily velmi vážné pochybnosti o tom, zda by jejich odběratelé byli ochotni platit případné zvýšení cen způsobené uvalením cla. Přestože je známo, že zisková rozpětí, kterých lze dosáhnout v tomto konkrétním sektoru, jsou poměrně malá, je v tomto ohledu nutné poznamenat, že navrhovaná opatření mají přímý vliv pouze na nákupní ceny PVA pocházejícího z ČLR, což je jeden zdroj dodávek, a že se tyto ceny v období šetření výrazně podbízely pod cenou výrobního odvětví Společenství. Z toho vyplývá, že vliv cla na výrobní náklady těchto společností při výrobě lepidel není zanedbatelný, avšak vhledem k navrhované výši cla se zdá, že není důvod, proč by jejich odběratelé nebyli ochotni se podílet alespoň na významné části vyšších nákladů.
(122)
Dvě další společnosti používaly PVA k výrobě PVB. PVA tvoří významnou nákladovou položku i v případě výroby PVB. Jedna z těchto společností, která PVB následně používá k výrobě PVB folií, uvedla, že případná opatření by ji mohla přimět k přesunu výroby PVB mimo Společenství. Tato společnost rovněž konstatovala, že vzhledem k době nutné k ověření, zda lze PVA používat k danému účelu, by pro ně změna dodavatele byla složitá a nákladná. Druhý výrobce PVB spolupracující ve funkci uživatele, který používá PVA nejen k výrobě PVB, ale především k výrobě průmyslových prachů, také poukázal na obtížný a zdlouhavý proces změny dodavatele a kromě toho vyjádřil obavy ohledně vyšších nákladů, které by mohly na základě uvažovaných opatření vzniknout.
(123)
Je zřejmé, že se nárůst nákladů na nákup PVA odrazí ve vyšších nákladech na výrobu PVB. Zároveň je nutné podotknout, že vzhledem k tomu, že dovoz z ČLR představuje 13 % trhu Společenství, 87 % PVA spotřebovaného v rámci Společenství se tato opatření přímo nedotknou. Navrhované clo je navíc poměrně nízké. Vzhledem k uvedeným skutečnostem a s přihlédnutím k dobrým tržním podmínkám v případě PVB se má za to, že vliv tohoto cla bude únosný.
(124)
Pokud jde o postup ověřování, zda lze PVA použít k danému účelu, je známo, že nároky na vlastnosti PVA mohou být vzhledem k určitým způsobům využití skutečně velmi vysoké a přesně vymezené, což vede ke zdlouhavému postupu ověřování vyžadujícímu rozsáhlé testování. Je však třeba připomenout, že antidumpingová opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Společenství. Smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu. Proto není důvod, proč by někteří uživatelé museli po zavedení opatření měnit dodavatele, a to především vzhledem k navrhované výši celní sazby.
(125)
Jeden spolupracující uživatel, výrobce tkanin ze směsi polyesteru a bavlny a bavlněných tkanin, který používá PVA pro apreturu textilií a konečnou úpravu surových textilií, uvedl, že opatření by mohla přimět společnost k tomu, aby přesunula své přádelny a tkalcovny mimo Společenství. V tomto ohledu bylo zjištěno, že podíl nákladů na PVA v rámci výrobních nákladů na výrobky této společnosti je poměrně omezený, tj. mezi 0,2 a 0,8 %. Vzhledem k navrhované celní sazbě se proto má za to, že vliv tohoto cla není významný.
(126)
A konečně společnost KEG, která podala stížnost, uvedla, že nepřijetí opatření by bylo proti zájmům uživatelů, jelikož slabé finanční výsledky spojené s činností společnosti KEG v sektoru PVA by mohly vést tuto společnost k tomu, aby opustila obchodní trh a zaměřila se na navazující trhy. Společnost KEG argumentovala tím, že pokud by k tomu mělo dojít, uživatelský průmysl by neměl dostatek dodávek, protože KEG je velkým a spolehlivým dodavatelem. Přestože tento argument ostatní dotčení uživatelé jednoznačně nepodpořili, potvrdilo se, že tři z pěti dotčených uživatelů skutečně nakupují významné množství PVA od společnosti KEG a že tuto společnost lze považovat za nejdůležitějšího dodavatele na trhu Společenství. Nelze proto vyloučit, že pokud by společnost KEG z jakéhokoli důvodu trh opustila, uživatelský průmysl by se potýkal se závažnými problémy s dodávkami.
6.4. Závěr týkající se zájmů Společenství
(127)
Lze očekávat, že zavedení opatření umožní výrobnímu odvětví Společenství zvýšit ziskovost. Vzhledem k nepříznivé finanční situaci ve výrobním odvětví Společenství existuje reálné riziko, že pokud nebudou opatření přijata, ve výrobním odvětví Společenství by mohlo dojít k uzavření výrobních provozů a propouštění zaměstnanců. Obecně by ze zavedení opatření mohli mít prospěch i uživatelé ve Společenství, protože by nebyly ohroženy dodávky dostatečného množství PVA, zatímco celkový nárůst nákupních cen PVA by byl mírný. Vzhledem k tomu se dospělo k předběžnému závěru, že proti zavedení opatření v tomto případě neexistují z hlediska zájmů Společenství žádné přesvědčivé důvody.
7. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(128)
S ohledem na závěry, k nimž se dospělo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinami a zájmem Společenství, je třeba uložit předběžná opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, aby se zabránilo dalším újmám způsobeným výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.
(129)
Pokud jde o dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu, dumping zatím zjištěn nebyl, jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění výše. Proto by neměla být uložena žádná prozatímní opatření. Vzhledem k době vydání tohoto rozhodnutí by bylo vhodné poskytnout zúčastněným stranám jeden měsíc na to, aby se k tomuto prozatímnímu rozhodnutí vyjádřily s tím, že poté by bylo případně možné řízení týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu ukončit.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(130)
Prozatímní opatření týkající se dovozu pocházejícího z ČLR by měla mít takovou úroveň, aby se odstranila újma, kterou tento dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Společenství, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění následků dumpingu způsobujícího újmu se přihlíželo k tomu, že by veškerá opatření měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství pokrýt své náklady a dosáhnout celkového zisku před zdaněním, kterého by mohlo být dosaženo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingových dovozů.
(131)
Má se za to, že v roce 2003 na trhu Společenství existovala normální konkurenční situace bez škodlivého dumpingu, kdy výrobní odvětví Společenství dosáhlo běžného zisku v rozsahu uvedeném v 84. bodě odůvodnění výše. Na základě dostupných informací tak bylo předběžně zjištěno, že ziskové rozpětí odpovídající této úrovni lze považovat za vhodnou úroveň, které by výrobní odvětví Společenství dosáhlo bez dumpingu působícího újmu.
(132)
Požadované zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny stanovené pro výpočet dumpingu na stejné úrovni obchodu s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla vypočtena tak, že se prodejní cena každého výrobce v rámci výrobního odvětví Společenství upravila vzhledem k hranici ziskovosti a přidalo se uvedené ziskové rozpětí. Všechny rozdíly zjištěné na základě tohoto srovnání byly poté vyjádřeny jako procento celkové dovozní hodnoty CIF. Jelikož žádnému ze spolupracujících čínských výrobců nebyl přiznán status tržního hospodářství či individuálního zacházení a s ohledem na vysokou míru spolupráce, prozatímní jednotné celostátní úroveň pro odstranění újmy byla vypočtena jako vážený průměr rozpětí újmy všech tří spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny.
(133)
Takto stanovené rozpětí újmy stanovené v případě ČLR bylo podstatně vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí.
7.2. Prozatímní opatření
(134)
S ohledem na předchozí závěry a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se předpokládá, že na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR je třeba uvalit prozatímní antidumpingové clo, a to ve výši rovné nejnižší zjištěné hodnotě rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla.
(135)
Na základě výše uvedeného činí navrhovaná celní sazba na dotčený výrobek pocházející z ČLR 10,0 %.
7.3. Závěrečné ustanovení
(136)
V zájmu řádného úředního postupu by měl být stanoven termín, během něhož mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Kromě toho je nutné uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem přijetí konečných opatření může být nezbytné je přezkoumat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na některé polyvinylalkoholy ve formě homopolymerových pryskyřic s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % kódu KN ex 3905 30 00 (kód TARIC 3905300020) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, které se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, se v případě výrobků uvedených v odstavci 1 stanovuje na 10 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty ve výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění závažných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo přijato toto nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat Komisi o ústní slyšení do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2007.
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1069/2007,
annettu 17 päivänä syyskuuta 2007,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan polyvinyylialkoholin tuonnissa
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Menettelyn aloittaminen
(1)
Komissio ilmoitti 19 päivänä joulukuuta 2006 perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, aloittavansa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Taiwanista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan polyvinyylialkoholin tuontia yhteisöön koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn.
(2)
Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun Kuraray Specialties Europe GmbH, joka on ollut tammikuusta 2007 lähtien nimeltään Kuraray Europe GmbH, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt asiasta valituksen 6 päivänä marraskuuta 2006; kyseisen yrityksen tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia polyvinyylialkoholin kokonaistuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitettyä alustavaa näyttöä asianomaisista maista peräisin olevan polyvinyylialkoholin polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta pidettiin riittävänä menettelyn aloittamiseksi.
1.2 Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tehneelle tuottajalle ja muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille, asianomaisissa maissa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille/kauppiaille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisten viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikille osapuolille, jotka esittivät kuulemispyynnön ja osoittivat, että niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä, annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.
(4)
Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Yksi Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että se ei tutkimuksen mukaan täyttäisi markkinatalouskohtelun saamisen edellytyksiä.
(5)
Koska Kiinassa on ilmeisen paljon vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisössä tuojia, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(6)
Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien osalta päätettiin kuitenkin, että otanta ei ole tarpeellinen, koska vain kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa toimi yhteistyössä.
(7)
Komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia polyvinyylialkoholin tuojia toimittamaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia ja myyntiä koskevia tietoja. Yhteistyössä toimineilta 14 tuojalta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen viisi tuojaa, joista kaksi toimi Saksassa, yksi Italiassa, yksi Alankomaissa ja yksi Amerikan yhdysvalloissa. Kyseiset tuojat edustivat yhteistyössä toimineiden tuojien suurinta edustavaa yhteisöön myyntiä (noin 80 prosenttia), joka pystyttiin kohtuullisesti tutkimaan käytettävissä olevassa ajassa.
(8)
Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kyselyyn saatiin vastaus kahdelta yhteisön tuottajalta, kolmelta Kiinassa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhdeltä Taiwanissa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta, otokseen valituilta viideltä tuojalta ja seitsemältä yhteisön käyttäjältä.
(9)
Käyttäjiltä saaduista kyselyvastauksista kaksi oli puutteellisia, eikä niitä sen vuoksi voitu ottaa huomioon. Lisäksi useat käyttäjät esittivät näkemyksiään vastaamatta kyselylomakkeeseen.
(10)
Yksi otokseen valituista tuojista peruutti sovitun tarkastuskäynnin kaksi kertaa hyvin myöhäisessä vaiheessa. Tästä syystä kyseisen yrityksen toimittamia tietoja ei voitu varmentaa, ja ne oli alustavasti jätettävä huomioimatta.
(11)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, joita se piti tarpeellisena markkinatalouskohtelun tai yksilöllisen kohtelun myöntämiseksi Kiinassa toimiville yrityksille sekä polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten molempien asianomaisten maiden osalta. Seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä:
a)
yhteisön tuottajat:
-
Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Saksa,
-
Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Espanja;
b)
Taiwanissa toimiva vientiä harjoittava tuottaja:
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Taipei;
c)
Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja:
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Hongdong;
d)
etuyhteydettömät yhteisön tuojat:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Alankomaat,
-
Menssing Chemiehandel & Consultants GmbH, Hampuri, Saksa,
-
Omya Peralta GmbH, Hampuri, Saksa;
e)
yhteisön käyttäjät:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Alankomaat,
-
Wacker Chemie AG, Burghausen, Saksa.
(12)
Koska niille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät pyytäneet markkinatalouskohtelua tai joille sitä ei ehkä myönnetä, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ehdotettua vertailumaata eli Japania koskevien tietojen perusteella, tehtiin tarkastuskäynti seuraavan tuottajan toimitiloihin:
-
Kuraray Japan, Tokio.
1.3 Tutkimusajanjakso
(13)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2003 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(14)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevat tietyt homopolymeerihartsien muodossa olevat polyvinyylialkoholit, joiden viskositeetti (mitattuna 4 prosentin liuoksesta) on vähintään 3 mPas ja enintään 61 mPas ja hydrolyysiaste vähintään 84,0 mol % ja enintään 99,9 mol %, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka yleensä luokitellaan CN-koodiin ex 3905 30 00.
(15)
Polyvinyylialkoholia valmistetaan hydrolysoimalla polyvinyyliasetaattia, jota taas tuotetaan polymeroinnilla vinyyliasetaattimonomeerista (jota valmistetaan pääasiassa eteenistä ja etikkahaposta). Polyvinyylialkoholilla on useita käyttötarkoituksia. Yhteisössä sitä käytettään pääasiassa polyvinyylibutyraalin valmistuksessa (25-29 prosenttia kulutuksesta), polymeroinnin apuaineena (21-25 prosenttia), paperin päällysteissä (17-21 prosenttia) ja liimoissa (13-17 prosenttia) sekä tekstiilien viimeistelyssä (8-12 prosenttia).
(16)
Yksi yhteisön käyttäjä väitti, että tiettyä sen Kiinasta ostamaa tuotetta ei pitäisi katsoa tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi, koska i) se ei ole tavanomainen polyvinyylialkoholi vaan sillä on erilaiset tarkkaan määritellyt kemialliset ja fyysiset ominaisuudet ja ii) sillä on eri käyttötarkoitukset kuin tavanomaisella polyvinyylialkoholilla.
(17)
Ensimmäisen väitteen osalta todettiin, että kyseinen tuote kuuluu 14 kappaleessa olevan tuotemääritelmän soveltamisalaan ja sillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet kuin muilla tuotemääritelmän soveltamisalaan kuuluvilla tuotteilla. Toisen väitteen osalta todettiin, että kyseistä polyvinyylialkoholia käytettiin polyvinyylibutyraalin valmistukseen, mikä ei ole ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen tärkein käyttötarkoitus, kuten edellä 15 kappaleessa todettiin, vaan myös nopeimmin kasvava polyvinyylialkoholin markkina yhteisössä. Olisi epärealistista kuvailla tällaista markkinaa tavanomaisesta poikkeavaksi. Lisäksi todettiin, että polyvinyylialkoholin hinnat eri käyttötarkoituksia varten olivat keskenään samalla tasolla. Näiden päätelmien perusteella katsottiin, että ei ollut perusteita jättää kyseistä tuotetta tuotemääritelmän ulkopuolelle, ja sen vuoksi väite hylättiin.
2.2 Samankaltainen tuote
(18)
Tutkimuksessa osoitettiin, että yhteisön tuotannonalan tuottama ja yhteisössä myymä polyvinyylialkoholi, Taiwanissa ja Kiinassa tuotettu ja niiden kotimarkkinoilla myyty polyvinyylialkoholi ja Kiinassa ja Taiwanissa tuotettu ja yhteisöön viety polyvinyylialkoholi sekä Japanissa tuotettu ja myyty polyvinyylialkoholi ovat olennaisilta kemiallisilta ja fyysisiltä perusominaisuuksiltaan samat ja niillä on samat käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
3. POLKUMYYNTI
3.1 Taiwan
3.1.1 Normaaliarvo
(19)
Normaaliarvon määrittämiseksi tutkittiin ensin, oliko ainoan Taiwanissa toimivan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille ollut perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti edustavaa, eli edustiko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä yhteisöön.
(20)
Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myydyn tuotelajin kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön viedyn vastaavan tuotelajin kokonaismyyntimäärästä.
(21)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kunkin sellaisen tuotelajin, jota myytiin kotimarkkinoilla edustavia määriä, kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisessa tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus kunkin viedyn tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinoiden myynnistä oli ollut kannattavaa tutkimusajanjaksolla.
(22)
Jos yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla ja jos sen myyntihintojen painotettu keskiarvo oli vähintään sama kuin tuotantokustannusten painotettu keskiarvo, kyseisen tuotelajin normaaliarvo määritettiin sen kaikessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona.
(23)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kannattavan myynnin osuus tuotelajin kokonaismyyntimäärästä oli vähintään 10 prosenttia.
(24)
Tapauksissa, joissa jonkin tuotelajin kannattavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia sen kokonaismyynnin määrästä, kyseisen tuotelajin myyntiä pidettiin riittämättömänä, eikä kotimarkkinahinnan katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi.
(25)
Jos normaaliarvon määrittämiseen ei voitu käyttää vientiä harjoittavan tuottajan myymän tietyn tuotelajin kotimarkkinahintoja, se muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(26)
Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaista normaaliarvoa määritettäessä myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa varten lisätyt määrät perustuivat perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti tosiasialliseen tietoon, joka pohjautuu tutkittavana olevan vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä.
3.1.2 Vientihinta
(27)
Kyseinen ainoa vientiä harjoittava tuottaja vei tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan yhteisössä toimiville riippumattomille asiakkaille. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti kyseisten riippumattomien asiakkaiden tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksamien tai maksettavien hintojen perusteella.
3.1.3 Vertailu
(28)
Kyseisen ainoan vientiä harjoittavan tuottajan osalta normaaliarvoja ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihintojen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti oikaisujen muodossa huomioon kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, pakkaus-, luotto- ja myynnin jälkeisten (vakuudet ja takaukset) kustannusten sekä muiden kustannusten (pankkimaksut) erot perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti, jos se oli tarpeellista ja perusteltua.
3.1.4 Polkumyyntimarginaali
(29)
Normaaliarvojen ja vientihintojen välinen vertailu osoitti, että polkumyyntimarginaali oli tutkimusajanjakson aikana -2,3 prosenttia ainoan Taiwanissa toimivan vientiä harjoittavan tuottajan (Chang Chun Petrochemical Co. Ltd.) osalta.
(30)
Koska kyseinen ainoa yhteistyössä toiminut yritys on ainoa Taiwanissa toimiva tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja ja sen vienti muodosti 100 prosenttia Taiwanin yhteisöön suuntautuvasta viennistä tutkimusajanjakson aikana, todettiin, että Taiwanin osalta polkumyyntiä ei havaittu.
3.2 Kiinan kansantasavalta
3.2.1 Markkinatalouskohtelu
(31)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo määritetään 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niille tuottajille, jotka ovat osoittaneet täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset, toisin sanoen jos tällaiset vientiä harjoittavat tuottajat osoittavat, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti on tapahtunut markkinatalousolosuhteissa. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
-
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa,
-
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan,
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole,
-
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden,
-
valuuttamuunnokset tehdään markkinahintaan.
(32)
Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palauttivat sitä koskevan hakemuslomakkeen annetuissa määräajoissa. Tuottaja valmistaa tarkasteltavana olevaa tuotetta, ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö osallistuu tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin. Komission vakiintuneena käytäntönä on selvittää, täyttävätkö keskenään etuyhteydessä olevat yritykset kokonaisuutena markkinatalouskohtelun myöntämisedellytykset.
(33)
Markkinatalouskohtelua pyytäneiden vientiä harjoittavan tuottajan ja siihen etuyhteydessä olevan kauppayhtiön osalta komissio hankki kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa tarpeen mukaan.
(34)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että markkinatalouskohtelua ei voitu myöntää kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, koska se ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetettua ensimmäistä edellytystä.
(35)
Todettiin, että sekä vientiä harjoittavaa tuottajaa että siihen etuyhteydessä olevaa kauppayhtiötä valvoivat valtion kokonaan omistamat yhtiöt ja hallituksen jäsenistä enemmistö oli näiden yhtiöiden edustajia, mikä ei ollut suhteessa niiden osakkeenomistukseen. Lisäksi tutkimusajanjakson aikana suurimman osan osakkeista omisti valtio. Koska asianomaiset yritykset eivät toimittaneet näyttöä, jota olisi voitu pitää riittävänä poistamaan epäilykset valtion merkittävästä puuttumisesta päätöksentekoon, katsottiin että valtiolla on merkittävää määräysvaltaa näiden yritysten ryhmään ja että valtio puuttuu niiden asioihin merkittävästi. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitetyistä päätelmistä. Esitetyt huomautukset eivät antaneet aihetta muuttaa päätelmiä.
(36)
Edellä esitetyn perusteella kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö eivät ole osoittaneet täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia edellytyksiä, eikä niille sen vuoksi voitu myöntää markkinatalouskohtelua.
3.2.2 Yksilöllinen kohtelu
(37)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset.
(38)
Kiinan osalta ainoa vientiä harjoittava tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö, jotka pyysivät markkinatalouskohtelua, pyysivät yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua.
(39)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että vientiä harjoittava tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö eivät kyenneet osoittamaan, että ne täyttävät kumulatiivisesti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun edellytykset. Todettiin nimittäin, että vientiä harjoittava tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva kauppayhtiö eivät edellä 35 kappaleessa esitetyistä syistä täyttäneet perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia siitä, että osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa, hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta.
3.2.3 Vertailumaa
(40)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa käytettävien hintojen tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(41)
Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää vertailumaana Japania määrittäessään normaaliarvon Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta. Jotkin asianomaiset osapuolet vastustivat ehdotusta ja ehdottivat vertailumaaksi sen sijaan Intiaa tai Taiwania.
(42)
Intiassa ei ollut merkittävää samankaltaisen tuotteen tuotantoa. Tutkimus koski myös Taiwania, ja siten polkumyynti oli saattanut vääristää sitä koskevia tietoja. Tästä syystä osapuolille ilmoitettiin, että vertailumaaksi valittiin Japani, koska se ei ollut tutkimuksen kohteena, siellä oli edustavaa samankaltaisen tuotteen tuotantoa ja sen kilpailuolosuhteet vaikuttivat asianmukaisilta.
(43)
Komissio selvitti neljän tiedossa olevan japanilaisen tuottajan halukkuutta yhteistyöhön ja lähetti niille asiaa koskevan kyselylomakkeen. Kaksi näistä neljästä japanilaisesta tuottajasta vastasi kyselyyn. Toisen tuottajan toimittamat tiedot olivat kuitenkin puutteelliset, eikä se suostunut tarkastuskäyntiin. Ainoan täysin yhteistyössä toimineen japanilaisen tuottajan toimittamat tiedot varmennettiin tarkastuskäynnillä.
(44)
Taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimitiloihin tehdyn tarkastusmatkan jälkeen todettiin kuitenkin, että Taiwan ei harjoittanut polkumyyntiä tutkimusajanjakson aikana. Siksi vertailumaan valinta otettiin uudelleen käsiteltäväksi.
(45)
Tässä yhteydessä todettiin, että Taiwanin tuotantomäärä on yli 100 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta yhteisöön suuntautuvasta viennistä. Lisäksi Taiwanin markkinat voidaan määritellä avoimiksi, koska tuontitullin taso on alhainen (5 prosentin suuruinen suosituimmuustulli). Tutkimus osoitti myös, että samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti Taiwanissa oli merkittävää ja tuonti Taiwanin markkinoille oli riittävää. Tämän vuoksi katsottiin, että Taiwanin markkinat perustuvat kilpailuun ja ovat riittävän edustavat normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta.
(46)
Lisäksi polyvinyylialkoholin tuonti Taiwaniin edusti noin 15:tä prosenttia kotimarkkinoiden kulutuksesta, kun vastaava osuus Japanissa oli 3 prosenttia, mikä osoittaa, että Taiwanin markkinat ovat sopivammat kuin Japanin markkinat tuonnin aiheuttaman kilpailun osalta. Edellä esitetyn perusteella päätettiin alustavasti valita vertailumaaksi Taiwan, koska se on sopivin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi.
3.2.4 Normaaliarvo
(47)
Sen jälkeen kun Taiwan oli perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti valittu vertailumaaksi, kuten edellä 46 kappaleessa esitettiin, sille edellä 19-26 kappaleissa määritettyä normaaliarvoa käytettiin polkumyynnin laskemiseen Kiinan osalta.
3.2.5 Vientihinta
(48)
Koska yhteistyössä toimineiden kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vienti muodosti tutkimusajanjakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuneen viennin lähes kokonaan, käytettiin vientihinnan määrittämiseen kyseisten tuottajien omia vientitietoja. Toimitettujen tietojen luotettavuus tarkastettiin kuitenkin vertaamalla niitä Eurostatin tuontia koskeviin tietoihin. Tiedot vastasivat toisiaan suhteellisen hyvin.
(49)
Yhteistyössä toimineiden kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientikauppa yhteisöön tapahtui joko suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille tai niihin etuyhteydessä olevien viejämaassa toimivien kauppayhtiöiden kautta.
(50)
Koko viennin osalta vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
3.2.6 Vertailu
(51)
Vertailumaassa eli Taiwanissa toimivan ainoan tuottajan normaaliarvoja ja yhteistyössä toimineiden kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihintojen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti oikaisujen muodossa huomioon kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erot perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti, jos se oli tarpeellista ja perusteltua.
3.2.7 Polkumyyntimarginaali
(52)
Koska yhdellekään yhteistyössä toimineelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua, Kiinaa varten laskettiin koko maata koskeva polkumyyntimarginaali käyttäen yhteistyössä toimineiden kolmen vientiä harjoittavan tuottajan noudettuna lähettäjältä -vientihintojen painotettua keskiarvoa.
(53)
Kiinalaisten tuottajien painotetun keskimääräisen vientihinnan ja vertailumaan painotetun keskimääräisen normaaliarvon välisen vertailun perusteella polkumyyntimarginaali oli 10,06 prosenttia.
4. VAHINKO
4.1 Yhteisön tuotanto ja yhteisön tuotannonala
(54)
Yhteisössä samankaltaista tuotetta valmistaa myyntiä varten kolme yritystä: Kuraray Europe GmbH, jäljempänä ’KEG’, Saksassa, Celanese Ibérica Chemicals, jäljempänä ’Celanese’, Espanjassa ja kolmas tuottaja, joka valmistaa hyvin pieniä määriä, mutta ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. KEG ja Celanese toimivat täysin yhteistyössä tutkimuksessa.
(55)
Edellä mainitun tuotannon lisäksi kolme yhteisön tuottajaa valmistaa samankaltaista tuotetta vain omaan tarpeeseen. Kaksi näistä yrityksistä toimi yhteistyössä tutkimuksessa käyttäjänä, koska ne myös ostivat merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta jatkojalostustuotteidensa valmistusta varten.
(56)
Koska 54 kappaleessa mainitut kaksi yhteistyössä toiminutta tuottajaa muodostivat 80 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta (omatarvetuotannosta ja ulkopuolisille myytävästä tuotannosta) tutkimusajanjakson aikana, katsottiin, että niiden tuotanto muodostaa pääosan samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta yhteisössä. Niiden katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteisön tuotannonala’.
(57)
Koska yhteisön tuotannonala käsittää vain kaksi tuottajaa, sitä koskevat tiedot oli esitettävä suhdeluvuin luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.
(58)
Sen määrittämiseksi, aiheutuiko yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, sekä kulutuksen ja useiden yhteisön tuotannonalan tilanteeseen liittyvien taloudellisten indikaattorien määrittämiseksi tutkittiin, oliko yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttö otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin.
(59)
Polyvinyylialkoholia käytetään useiden muiden tuotteiden välituotteena. Yhteisössä sitä käytetään usein polyvinyylibutyraalin valmistuksessa, liimoissa, paperin päällysteissä, polymeroinnin apuaineena ja tekstiilien viimeistelyssä. Tutkimuksessa todettiin, että yksi yhteisön tuottaja, joka myi suurimman osan itse tuottamastaan polyvinyylialkoholista avoimilla markkinoilla, myös käytti tuotannostaan merkittäviä määriä samassa yrityksessä tapahtuvaan tuotteiden jatkojalostamiseen. Tällaista tilannetta kutsutaan käytöksi omaan tarpeeseen. Kuten edellä 55 kappaleessa todetaan, kolme muuta yhteisössä toimivaa yritystä tuotti polyvinyylialkoholia vain omaan tarpeeseen ja tämän omatarvetuotannon lisäksi ainakin kaksi niistä osti markkinoilta käyttäjänä merkittäviä määriä polyvinyylialkoholia tuotteidensa jatkojalostamiseen.
(60)
Todettiin, että kyseisten yhteisössä toimivien yritysten omaan tarpeeseen käyttämät määrät voitaisiin periaatteessa korvata ostetulla polyvinyylialkoholilla, jos esimerkiksi markkinaolosuhteet ja/tai taloudelliset näkökohdat antaisivat aihetta tällaiseen muutokseen. Sen vuoksi ne on sisällytetty yhteisön markkinoita koskevaan analyysiin.
4.2 Yhteisön kulutus
(61)
Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan oman tuotannon vapailla markkinoilla yhteisössä myytyjen määrien, yhteisön tuotannonalan omatarvetuotannon, tämän erityisalan eniten käytetystä tietokannasta saatujen muiden (pienempien) yhteisön tuottajien tuotantomäärien, edellä 55 kappaleessa tarkoitettujen kahden käyttäjän omatarvetuotannon ja ainoan taiwanilaisen tuottajan varmennettujen tuontimäärien sekä Eurostatilta saatujen kaikkia muita maita koskevien yhteisön tuontitietojen perusteella.
(62)
Eurostatilta saaduissa yhteisön tuontimääriä koskevissa tiedoissa tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä edellä 14 kappaleen mukaisesti CN-koodiin ex 3905 30 00. Tätä CN-koodia koskevat Eurostatin tiedot sisältävät myös tietyt erityistuotteet, jotka eivät kuulu tämän tutkimuksen tuotemääritelmän soveltamisalaan. Koska tästä laajemmasta tuoteluokasta ei ollut mahdollista erottaa ainoastaan tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia tietoja, tiedot mukautettiin niiden tietojen perusteella, joita kyseisten erityistuotteiden tuonnista annettiin valituksessa.
(63)
Eurostatin tietojen osalta on myös syytä huomata, että tietty osa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista kirjattiin luottamuksellisena (”secret extra”), eikä yleisessä tietokannassa sen vuoksi ole tietoja alkuperästä. Tällaisena tuontina kirjatun tuonnin alkuperämaista on hankittu tietoja asiaan liittyviltä tulliviranomaisilta, ja kyseiset tiedot on sisällytetty kaikkiin taulukoihin ja analyyseihin.
(64)
Edellä esitetyn perusteella todettiin, että polyvinyylialkoholin kulutus on kasvanut voimakkaasti tarkastelujaksolla ja erityisesti vuosien 2004 ja 2005 välisenä aikana. Tarkastelujaksolla kulutuksen kasvu oli 14 prosenttia, mikä johtui pääasiassa polyvinyylialkoholin nopeasti kasvavasta kysynnästä polyvinyylibutyraalin raaka-aineena; polyvinyylibutyraalia taas käytetään polyvinyylibutyraalikalvon tai -levyjen tuotantoon. Polyvinyylibutyraalikalvoa käytetään välikerroksena laminoidun turvalasin valmistuksessa auto- ja rakennusteollisuudessa, mikä on voimakkaasti kasvava markkina yhteisössä.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Kulutus tonneina
142 894
148 807
163 851
163 096
Indeksi (2003 = 100)
100
104
115
114
4.3 Asianomaisista maista tuleva tuonti
(65)
Koska Taiwanin polkumyyntimarginaalin todettiin olevan alle vähimmäistason, kyseisestä maasta tapahtuva tuonti olisi jätettävä alustavasti vahingon määrittämisen ulkopuolelle.
a) Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(66)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä laski 39 prosenttiyksikköä vuosien 2003 ja 2004 välisenä aikana, lisääntyi 29 prosenttiyksikköä vuonna 2005, ja laski sen jälkeen hiukan, mikä johti 11 prosentin laskuun tutkimusajanjakson aikana verrattuna vuoteen 2003.
Tuonti
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Kiina (tonnia)
24 067
14 710
21 561
21 513
Indeksi (2003 = 100)
100
61
90
89
(67)
Myös Kiinasta tapahtuvan tuonnin markkinaosuus laski ensin jyrkästi ja nousi sitten uudelleen. Vuonna 2005 ja tutkimusajanjakson aikana Kiinasta tapahtuvan tuonnin osuus yhteisön kokonaismarkkinoista oli 13 prosenttia.
Kiinan markkinaosuus
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Yhteisön markkinat
17 %
10 %
13 %
13 %
Indeksi (2003 = 100)
100
59
78
78
b) Hinnat
(68)
Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin keskimääräinen hinta laski vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 2 prosenttiyksikköä.
Yksikköhinnat
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Kiina (euroa/tonni)
1 150
1 115
1 164
1 132
Indeksi (2003 = 100)
100
97
101
98
c) Hintojen alittavuus
(69)
Hinnan alittavuuden määrittämiseksi tarkasteltiin tutkimusajanjaksoon liittyviä hintatietoja. Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat ovat nettohintoja, joista on vähennetty alennukset ja hyvitykset. Tarvittaessa näitä hintoja oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasoon eli poistettiin yhteisön rahtikustannukset. Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat niin ikään nettohintoja, joista oli poistettu alennukset ja hyvitykset ja niitä oikaistiin tarvittaessa CIF-hintoihin yhteisön rajalla, joihin tehtiin asianmukaiset oikaisut tullien (6,5 %) ja yhteisössä tuojille aiheutuneiden tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(70)
Yhteisön tuotannonalan myyntihintoja ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin hintoja verrattiin samassa kaupan portaassa eli yhteisön markkinoilla toimivien riippumattomien asiakkaiden tasolla. Koska katsottiin, että tuotelajien välisen vertailun oli oltava tarkoituksenmukaista ja reilua, eikä sen vuoksi hyväksytty vertailua tavanomaisten tuotteiden ja tuotemääritelmän soveltamisalaan kuuluvien erityistuotteiden välillä, katsottiin asianmukaiseksi jättää tietty määrä tuotteita vertailun ulkopuolelle. Näihin tuotelajeihin kuului 35 prosenttia Kiinasta tapahtuvasta tuonnista mutta vain pieni määrä yhteisön tuotannonalan myynnistä yhteisön markkinoilla.
(71)
Tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan myyntihinnoista prosentteina ilmaistu, edellä esitetyn mukaisesti laskettu hinnan alittavuuden marginaalien painotettu keskiarvo oli Kiinan osalta 3,3 prosenttia.
4.4 Yhteisön tuotannonalan tilanne
(72)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttivat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. Luottamuksellisuuden säilyttämiseksi useimmat indikaattorit on esitetty indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä, koska analyysi koskee vain kahta yritystä.
a) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Tuotanto tonneina
(vaihteluväli)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Tuotanto (indeksi)
100
103
119
126
Tuotantokapasiteetti tonneina
(vaihteluväli)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Tuotantokapasiteetti (indeksi)
100
107
129
133
Kapasiteetin käyttöaste
(indeksi)
100
97
92
94
(73)
Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana 26 prosenttia. Tuotantokapasiteetin merkittävä kasvu erityisesti vuonna 2005 johtui kasvavasta kysynnästä yhteisön markkinoilla.
(74)
Vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonala lisäsi tuotantokapasiteettiaan. Samana ajanjaksona kapasiteetin käyttöaste laski 6 prosenttia.
b) Yhteisön myyntimäärät ja markkinaosuudet
(75)
Seuraavassa taulukossa esitetään tiedot yhteisön tuotannonalan myynnistä riippumattomille asiakkaille yhteisössä.
Yhteisön tuotannonala
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Myynnin määrä (indeksi)
100
110
112
122
Markkinaosuus (indeksi)
100
104
97
104
(76)
Yhteisön tuotannonalan myyntimäärät yhteisössä toimiville riippumattomille asiakkaille kasvoivat vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 22 prosenttia. Tässä yhteydessä on otettava huomioon, että yhteisön kulutus oli nousussa.
(77)
Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi vuonna 2004, laski jyrkästi vuonna 2005 ja oli tutkimusajanjakson aikana 4 prosenttia suurempi kuin vuonna 2003.
c) Yhteisön hinnat
(78)
Polyvinyylialkoholin tuotannon pääraaka-aine on vinyyliasetaattimonomeeri. Vinyyliasetaattimonomeeri on hyödyketuote, ja sen hinnat määräytyvät markkinoiden kysynnän ja tarjonnan tasapainon mukaan. Vinyyliasetaattimonomeerin markkinahintaan vaikuttaa lisäksi merkittävästi öljyn ja kaasun hinnan kehitys, koska sen valmistuksen pääasialliset raaka-aineet ovat etikkahappo (jonka valmistukseen tarvitaan runsaasti maakaasua) ja eteeni (jota saadaan hiilivetyjen tislauksesta). Energia on myös tärkeä kustannustekijä valmistettaessa polyvinyylialkoholia vinyyliasetaattimonomeerista. Energiakustannusten osuus polyvinyylialkoholin tuotannossa nousee 50-60 prosenttiin, ja tästä syystä öljyn ja kaasun hinnan merkittävällä muutoksella voi olettaa tavanomaisissa olosuhteissa olevan suora vaikutus polyvinyylialkoholin myyntihintaan.
(79)
Todettiin, että kyseisten raaka-aineiden maailmanmarkkinahinnat nousivat merkittävästi vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kyseisen ajanjakson aikana vinyyliasetaattimonomeerin hinnat nousivat 20-30 prosenttia, ja energian hintojen nousu oli vielä voimakkaampaa. Raaka-ainekustannusten merkittävä kasvu ei kuitenkaan näkynyt yhteisön tuotannonalan myyntihinnoissa: yhteisön tuotannonalan myyntihinnat laskivat samalla ajanjaksolla 5 prosenttia, ja vuonna 2004 peräti 7 prosenttia. Sen sijaan, että yhteisön tuotannonala olisi laskuttanut lisääntyneet kustannukset asiakkailtaan, sen oli laskettava hintojaan säilyttääkseen asiakkaansa.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Yksikköhinnat euroina (vaihteluväli)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Yksikköhinnat (indeksi)
100
93
95
95
d) Varastot
(80)
Seuraavassa taulukossa esitetään varastojen määrät kunkin kauden lopussa.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Varastot tonneina
(vaihteluväli)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Varastot (indeksi)
100
87
96
87
(81)
Varastojen taso pysyi kaikkiaan melko vakaana. Taso laski 13 prosenttia vuosien 2003 ja 2004 välisenä aikana, nousi 9 prosenttiyksikköä vuoden 2005 loppuun mennessä ja laski sitten taas 9 prosenttiyksikköä.
e) Investoinnit ja pääoman saanti
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Investoinnit (indeksi)
100
369
177
62
(82)
Investoinnit olivat korkeimmillaan vuosina 2004 ja 2005, kun yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteettia lisättiin markkinoiden kysynnän kasvettua. Tutkimuksen aikana todettiin, että investoinnit toimitiloihin, tehtaisiin ja koneisiin vuonna 2003 ja tutkimusajanjakson aikana tehtiin lähinnä tuotantokapasiteetin ylläpitämiseksi.
(83)
Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tulos heikkeni, mutta sillä ei kuitenkaan ollut suurempia vaikutuksia pääoman saantiin tarkastelujaksolla.
f) Kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta
(84)
Koska tärkeimmälle yhteisön tuottajalle aiheutui hyvin huomattavia ja vääristäviä satunnaisia kustannuksia tarkastelujaksolla, katsottiin että ei ole kohtuullista määrittää kannattavuutta ennen veroja lasketun nettovoiton perusteella. Nämä satunnaiset kustannukset liittyivät yhteisön tuottajan omistajan vaihtumiseen vuonna 2001. Sen vuoksi yhteisön tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin liikevoitto prosenttiosuutena kyseisen myynnin liikevaihdosta.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Yhteisön myynnin kannattavuus
(vaihteluväli)
7 %-17 %
3 %-13 %
2 %-12 %
(- 5 %)-(+ 5 %)
Yhteisön myynnin kannattavuus
(indeksi)
100
38
29
8
Kaikkien investointien tuotto
(vaihteluväli)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Kaikkien investointien tuotto
(indeksi)
100
17
12
4
Kassavirta (indeksi)
100
55
26
-7
(85)
Myyntihintojen lasku vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vaikutti merkittävästi yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen. Kannattavuus laski yli 10 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana. Kaikkien investointien tuotto laskettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen liikevoitto prosenttiosuutena samankaltaisen tuotteen tuotannossa käytetyn omaisuuden nettokirjanpitoarvosta. Indikaattori seurasi samaa suuntausta kuin kannattavuus ja laski merkittävästi tarkastelujaksolla. Yhteisön tuotannonalan synnyttämässä kassavirrassa todettiin vastaava kielteinen kehityssuuntaus, jonka seurauksena yhteisön tuotannonalan yleinen rahoitustilanne heikentyi rajusti tutkimusajanjakson aikana.
g) Työllisyys, tuottavuus ja palkat
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden määrä (indeksi)
100
100
97
96
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (indeksi)
100
105
97
95
Tuottavuus (indeksi)
100
103
123
132
(86)
Koska kustannuksia karsittiin merkittävästi, yhteisön tuotannonalan työntekijöiden määrä laski 4 prosenttia vuodesta 2004. Vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonala onnistui lisäämään tuottavuutta työntekijää kohti 32 prosenttia. Samana ajanjaksona keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti laskivat 5 prosenttia. Sen vuoksi voidaan päätellä, että tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan kustannustehokkuus parani huomattavasti.
h) Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(87)
Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat.
i) Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(88)
Koska polkumyynnistä ennen tässä menettelyssä tarkasteltua tilannetta ei ole olemassa tietoja, tätä kysymystä ei pidetä aiheellisena.
j) Kasvu
(89)
Tutkimus osoitti, että tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonala lisäsi osuuttaan yhteisön markkinoista 1-2 prosenttia.
4.5 Vahinkoa koskeva päätelmä
(90)
Useat vahinkoindikaattorit kehittyivät myönteisesti vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana: yhteisön tuotannonala pystyi lisäämään myyntimääriään ja markkinaosuuttaan, ja se teki merkittäviä investointeja lisätäkseen tuotantokapasiteettiaan.
(91)
Sen taloudelliset indikaattorit kehittyivät kuitenkin huonoon suuntaan: vuonna 2003 saavutettu kohtuullinen voittomarginaali laski hyvin nopeasti ja järjestelmällisesti vuodesta 2004 tutkimusajanjakson loppuun saakka. Investointien tuotto ja kassavirta kehittyivät jyrkän kielteisesti. Syynä kehitykseen on se, että raaka-aineiden rajua hinnannousua ei voitu ottaa huomioon samankaltaisen tuotteen myyntihinnoissa. Tavanomaisessa markkinatilanteessa raaka-aineiden hinnannousun olisi voitu olettaa johtavan 10-20 prosentin korotukseen polyvinyylialkoholin myyntihinnoissa. Sen sijaan yhteisön tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myyntihinnat laskivat 5 prosenttia kannattavuuden kustannuksella. Siitä huolimatta Kiinasta tapahtuvan tuonnin hinnat alittivat tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan hinnat painotetun keskiarvon perusteella 3,3 prosentilla.
(92)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
5. SYY-YHTEYS
5.1 Johdanto
(93)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti komissio tutki, onko Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi muita tiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei näiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsota johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
5.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(94)
Tarkastelujaksolla Kiinasta tapahtuva tuonti oli merkittävää eli sen markkinaosuus oli koko ajan vähintään 10 prosenttia. Samaan aikaan kaikkien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräiset hinnat laskivat 2 prosenttia, ja ne alittivat yhteisön tuotannonalan keskimääräiset hinnat 3,3 prosentilla tutkimusajanjakson aikana. Koska Kiinasta tapahtuvan tuonnin vuoksi markkinahinta oli erittäin alhainen, yhteisön tuotannonala joutui tarkastelujaksolla laskemaan myyntihintojaan 5 prosentilla pystyäkseen edelleen toimimaan kotimarkkinoillaan.
(95)
Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vääristyneen hinnoittelukäytännön vaikutuksesta yhteisön tuotannonala ei voinut korottaa hintojaan, minkä vuoksi ne eivät kattaneet raaka-aineiden kustannusten merkittävää kasvua. Tämän vahvisti yhteisön tuotannonalan kannattavuuden merkittävä heikkeneminen.
(96)
Edellä esitetyn perusteella todettiin, että Kiinasta tapahtuva halpatuonti, joka alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat, vaikutti ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen, ja tämä ilmenee kannattavuuden rajuna laskuna ja muiden taloudellisten indikaattoreiden voimakkaana heikkenemisenä.
5.3 Muiden tekijöiden vaikutukset
a) Muista kolmansista maista kuin Kiinasta peräisin oleva tuonti
(97)
Eurostatin ja tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen mukaan tärkeimmät kolmannet maat, joista polyvinyylialkoholia tuodaan, ovat Yhdysvallat, Japani ja Taiwan.
Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti (määrät)
Tuonti (tonnia)
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
USA
11 313
21 207
22 919
22 638
Indeksi (2003 = 100)
100
187
203
200
Japani
13 682
11 753
12 694
14 151
Indeksi (2003 = 100)
100
86
93
103
Taiwan (vaihteluväli)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Indeksi (2003 = 100)
100
118
88
83
Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti (keskimääräinen hinta)
Keskimääräinen hinta (euroa)
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
USA
1 334
1 282
1 298
1 358
Indeksi (2003 = 100)
100
96
97
102
Japani
1 916
1 532
1 846
1 934
Indeksi (2003 = 100)
100
80
96
101
Taiwan
1 212
1 207
1 308
1 302
Indeksi (2003 = 100)
100
100
108
108
Markkinaosuudet
Markkinaosuus (%)
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
USA
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Japani
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Taiwan
100
113
77
73
(98)
Tuonti Yhdysvalloista on kasvanut voimakkaasti vuodesta 2003 ja tutkimusajanjakson aikana tuonnin määrä oli yli 22 000 tonnia eli melkein 14 prosenttia yhteisön kokonaismarkkinoista (omatarvetuotannosta ja ulkopuolisille myytävästä tuotannosta). Tutkimus osoitti, että suurin osa kyseisestä myynnistä tapahtui toisiinsa etuyhteydessä olevien osapuolten välillä ja tämän siirtomyynnin keskimääräiset yksikköhinnat olivat koko tarkastelujakson ajan 15-20 prosenttia suuremmat kuin Kiinasta tapahtuvan tuonnin keskimääräiset CIF-hinnat. Lisäksi todettiin, että kyseiset määrät myytiin uudelleen riippumattomille asiakkaille hintaan, joka oli 10-20 prosenttia suurempi kuin edellä mainitun siirtomyynnin tuontihinnat. Koska Yhdysvalloista peräisin olevan polyvinyylialkoholin markkinahinnat olivat tämän seurauksena samalla tasolla kuin yhteisön tuotannonalan tuottaman polyvinyylialkoholin myyntihinnat, niillä ei ollut vaikutusta tarkastelujakson aikana todettuun hintojen laskuun. Näin ollen todetaan, että tällä tuonnilla ei ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.
(99)
Tarkastelujakson aikana myös Japanista tuotiin merkittäviä määriä. Kyseisen tuonnin osuus oli melkein 9 prosenttia yhteisön markkinoista tutkimusajanjakson aikana. Tuonti Japanista oli laskenut vuonna 2004, mutta se lisääntyi taas vuodesta 2005 lähtien ja oli tutkimusajanjakson aikana 3 prosenttia suurempi kuin vuonna 2003. Kyseisen tuonnin myyntihintojen tarkastelu osoitti kuitenkin, että kyseisen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat korkeampia kuin yhteisön tuotannonalan saamat hinnat, eivätkä ne sen vuoksi vaikuttaneet negatiiviseen hintakehitykseen, joka johti yhteisön tuotannonalan tilanteen vakavaan heikkenemiseen.
(100)
Taiwanista on tuontia vain yhdeltä tuottajalta, joka toimi täysin yhteistyössä tutkimuksessa. Sen toimittamia tietoja pidettiin luotettavampina kuin Eurostatin tietoja, koska Eurostatin tiedoissa CN-koodiin kuuluu myös muita tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote. Tiedot esitetään luottamuksellisuuden säilyttämiseksi indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä. Lisäännyttyään rajusti vuonna 2004 tuonti Taiwanista laski vähitellen ja oli tutkimusajanjakson aikana 6-7 prosenttia yhteisön kokonaismarkkinoista (noin puolet Kiinasta tapahtuvan tuonnin markkinaosuudesta). Samana ajanjaksona kyseisen tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat 8 prosenttia ja kehittyivät siten päinvastaiseen suuntaan kuin Kiinasta tapahtuvan tuonnin hinnat. Tämän seurauksena Kiinasta tuodun polyvinyylialkoholin ja Taiwanista tuodun polyvinyylialkoholin välinen hintaero kasvoi 12-18 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Näiden päätelmien perusteella päätellään alustavasti, että tällä tuonnilla ei ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.
(101)
Yhdysvalloista, Japanista ja Taiwanista tapahtuvan tuonnin lisäksi ei ole merkittävää tuontia muista maista. Kyseisestä tuonnista tehtyjen päätelmien perusteella, kuten edellä 97-100 kappaleessa kuvataan, voidaan alustavasti päätellä, että muista maista kuin Kiinasta tapahtuva tuonti ei vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
b) Muiden yhteisön tuottajien mahdollinen myynti yhteisössä
(102)
Kuten edellä 54-55 kappaleessa todetaan, yhteisössä tiedetään olevan yhteisön tuotannonalan muodostavan kahden tuottajan lisäksi neljä muuta yritystä, jotka tuottavat tarkasteltavana olevaa tuotetta. Niistä kolme yritystä, joista kaksi toimi yhteistyössä tutkimuksessa käyttäjän ominaisuudessa, käyttää itse tuottamansa polyvinyylialkoholin kokonaisuudessaan jatkojalostustuotteiden valmistukseen. Neljäs tuottaja tuottaa vain hyvin vähäisiä määriä. Edellä esitetyn perusteella muiden yhteisön tuottajien ei katsota vaikuttaneen markkinoiden hintojen laskuun ja siitä johtuvaan yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
c) Kustannustehottomuudesta johtuva itseaiheutettu vahinko
(103)
Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalalle aiheutui vahinkoa, koska se ei pystynyt pitämään kustannuksiaan kilpailukykyisinä, ja että se on tehnyt kohtuuttomia investointipäätöksiä. Tältä osin, kuten 86 kappaleessa todetaan, tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonala on tarkastelujakson aikana lisännyt tuottavuuttaan merkittävästi parantamalla tuotannon tulosta ja vähentämällä työvoimaa. Lisäksi todettiin, että tuotantokapasiteetin lisäämiseen liittyvät investoinnit (ks. 73 kappale) eivät vaikuttaneet merkittävästi yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen kehityksessä havaittuun erittäin negatiiviseen suuntaukseen.
(104)
Ainoa yksittäinen merkittävä tekijä, joka vaikutti negatiivisesti samankaltaisen tuotteen tuotantokustannuksiin tarkastelujakson aikana, oli sen valmistuksessa käytettävien pääasiallisten raaka-aineiden hintojen jyrkkä nousu, kuten 78-79 kappaleessa selitettiin. Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan vinyyliasetaattimonomeerista ja energiasta maksamien hintojen kehitys oli suhteessa kyseisten raaka-aineiden maailmanmarkkinahintojen kehitykseen, eikä yhteisön tuotannonalan hankintamenetelmillä siten ole voinut olla merkitystä hintoihin. Tämä väite on näin ollen hylättävä.
d) Hinnan oikaisun viive
(105)
Yksi merkittävä polyvinyylialkoholin käyttäjä totesi, että tämän erityisalan osalta olisi tavanomaista, että vinyyliasetaattimonomeerin ostohinnan nousu ei heti johda polyvinyylialkoholin myyntihinnan tarkistamiseen ylöspäin. Pitkäaikaiset sopimukset ovat alalle tyypillisiä ja sen vuoksi merkittävä viive oikaisussa olisi normaalia. Vaikka tiedetäänkin, että tietty yhteisön tuotannonalan myynti tapahtuu pitkäaikaisten sopimusten perusteella, tällaisissa sopimuksissa ei yleensä määrätä kiinteästä hinnasta yhtä vuotta pidemmälle aikavälille. Sen vuoksi näiden sopimusten puitteissa hinnat neuvotellaan uudelleen tietyn ajanjakson jälkeen tai raaka-aineiden hintojen muututtua merkittävästi. Näin ollen tämä väite hylätään.
5.4 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(106)
Päätelmänä voidaan todeta, että edellä esitetty analyysi on osoittanut, että tarkastelujakson aikana Kiinasta tapahtunut tuonti aiheutti kyseisenä ajanjaksona yhteisön markkinoilla huomattavan hintojen laskun. Tutkimusajanjakson aikana Kiinasta tapahtuvan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat.
(107)
Hintojen alhaisuus johti yhteisön tuotannonalan myyntihintojen huomattavaan laskuun, ja samanaikaisesti yhteisön tuotannonalan kannattavuus, sen investointien tuotto ja varsinaisen toiminnan kassavirta laskivat jyrkästi.
(108)
Kun lisäksi tutkittiin muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, ilmeni, ettei yhdelläkään niistä voinut olla merkittävää kielteistä vaikutusta.
(109)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
6. YHTEISÖN ETU
(110)
Komissio tutki, oliko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa ole yhteisön edun mukaista. Tämän vuoksi komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin asianomaisiin osapuoliin.
6.1 Yhteisön tuotannonalan etu
(111)
Kuten edellä 56 kappaleessa todetaan, yhteisön tuotannonala muodostuu kahdesta yrityksestä, joilla on tuotantolaitokset Saksassa ja Espanjassa ja jotka työllistävät noin 200-300 henkilöä, jotka osallistuvat suoraan samankaltaisen tuotteen tuotantoon, myyntiin ja hallintoon. Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, voidaan odottaa, että hintojen alhaisuus yhteisön markkinoilla päättyy ja yhteisön tuotannonalan myyntihinnat alkavat elpyä, minkä seurauksena yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne paranee.
(112)
Jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden ja erityisesti sen kannattavuuden kehitys negatiiviseen suuntaan jatkuu. Yhteisön tuotannonala ei pystyisi enää vastaamaan Kiinasta tapahtuvan tuonnin mukaan määräytyviin hintoihin, ja se menettäisi merkittävästi markkinaosuuttaan. Pahimmillaan yhteisön tuotannonalan olisi vetäydyttävä avoimilta markkinoilta ja jatkettava polyvinyylialkoholin tuotantoa vain omaan tarpeeseen. Molemmissa tapauksissa tuloksena olisi todennäköisesti tuotannon ja investointien supistaminen, tiettyjen tuotantolaitosten sulkeminen ja työpaikkojen vähentäminen yhteisössä.
(113)
Päätelmänä voidaan todeta, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden toipua todetun vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.
6.2 Etuyhteydettömien tuojien etu
(114)
Kuten 8 kappaleessa todetaan, kyselyyn vastasi viisi otokseen valittua tuojaa, joiden tuonti vastasi noin 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Yhden otokseen valitun tuojan toimittamat tiedot oli hylättävä, koska se peruutti sovitun tarkastuskäynnin kaksi kertaa. Kolmen kyselylomakkeen vastaukset varmennettiin tarkastuskäynnillä.
(115)
Polyvinyylialkoholin osuus kyseisten tuojien kokonaisliikevaihdosta oli hyvin vähäinen. Keskimäärin 3-4 prosenttia kyseisten tuojien toiminnoista voitiin liittää Kiinasta tapahtuvaan polyvinyylialkoholin tuontiin. Tuojien toimintakenttä on huomattavasti laajempi, ja se voi sisältää myös yleistä kaupankäyntiä ja jakelua. Tietyt tuojat ostavat tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta paitsi Kiinasta myös muista lähteistä yhteisössä ja sen ulkopuolella, mukaan luettuna yhteisön tuotannonala. Otokseen valittujen tuojien keskimääräinen voittomarginaali polyvinyylialkoholin kaupan osalta oli noin 5 prosenttia.
(116)
Yhteisön maahantuojat eivät kannata toimenpiteiden käyttöönottoa. Yhteistyössä toimineet tuojat väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto vahingoittaisi merkittävästi niiden toimintoja, koska ne eivät voisi siirtää hinnannousua käyttäjien maksettavaksi. Tältä osin polkumyyntitullin käyttöönotto Kiinassa tapahtuvassa tuonnissa johtaa todennäköisesti markkinahintojen vähäiseen tarkistamiseen ylöspäin, kuten 111 kappaleessa selitetään. Sen vuoksi voidaan olettaa, että tuojat, jotka ostavat tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta, voivat siirtää kyseiset tullista aiheutuvat kustannukset lopullisen asiakkaan maksettavaksi. Hinnan merkittävä alittavuus, joka todettiin vielä senkin jälkeen kun hintoja oli oikaistu CIF-hintoihin yhteisön rajalla tuojille aiheutuneet tuonnin jälkeiset kustannukset huomioon ottaen, osoittaa, että hintaa on mahdollista nostaa. Kun otetaan huomioon kyseisen tuotteen myynnin pieni merkitys tuojien toiminnoissa ja tuojien voittomarginaali sekä yleisesti että ainoastaan polyvinyylialkoholin myynnin osalta, voidaan olettaa, että alustavasti määritetyllä tullilla ei ole merkittävää vaikutusta kyseisten talouden toimijoiden taloudelliseen tilanteeseen.
(117)
Vaikka maahantuojat ja jakelijat eivät kannatakaan toimenpiteitä, voidaan käytettävissä olevien tietojen perusteella päätellä, että niille mahdollisesti koituva hyöty siitä, ettei polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä otettaisi käyttöön, jää merkitykseltään vähäisemmäksi kuin yhteisön tuotannonalan etu saada Kiinan epäterveiden ja vahingollisten kauppakäytäntöjen vaikutukset kumotuksi.
6.3 Käyttäjien etu
(118)
Seitsemän käyttäjää vastasi käyttäjille tarkoitettuun kyselyyn. Näistä kahden yrityksen vastaukset olivat puutteelliset, eikä niitä sen vuoksi voitu ottaa analyysissa huomioon. Jäljelle jääneet viisi yritystä käyttävät polyvinyylialkoholia useisiin käyttötarkoituksiin: liimojen, teollisuusjauheiden ja polyvinyylibutyraalin valmistukseen, tekstiilien käsittelyyn ja viimeistelyyn sekä hartsintuotantoon.
(119)
Kyselyvastauksista saatujen ostoja koskevien tietojen perusteella viiden yhteistyössä toimineen käyttäjän ostot tutkimusajanjakson aikana edustivat noin 19 prosenttia yhteisön polyvinyylialkoholin kokonaiskulutuksesta ja niiden tuonti Kiinasta noin 22 prosenttia Kiinasta tapahtuvasta kokonaistuonnista. On syytä huomata, että Kiinasta tapahtuva tuonti edustaa kokonaisuudessaan vähäistä osaa niiden ostoista eli 15 prosenttia. Tilanne on kuitenkin hyvin kirjava: yksi yhteistyössä toimineista käyttäjistä ei tuonut lainkaan Kiinasta tutkimusajanjakson aikana kun taas toinen yhteistyössä toiminut käyttäjä hankki polyvinyylialkoholia ainoastaan Kiinasta.
(120)
Yhteistyössä toimineet käyttäjät ovat esittäneet useita syitä tullien käyttöönottoa vastaan.
(121)
Kaksi yritystä käytti polyvinyylialkoholia liimojen valmistukseen. Todettiin, että tällaisten liimojen valmistuksessa polyvinyylialkoholi on merkittävä kustannustekijä ja sekoituksen koostumuksesta riippuen sen osuus valmistuskustannuksista voi olla peräti 80 prosenttia. Yritykset väittivät, että kun otetaan huomioon polyvinyylialkoholin merkittävä osuus tuotantokustannuksista ja liimojen myynnistä saatavat voittomarginaalit, polkumyyntitullin käyttöönotto saattaisi ajaa yritykset konkurssiin tai pakottaa ne siirtämään tuotantonsa yhteisön ulkopuolelle. Yritykset epäilivät vahvasti, olisivatko niiden asiakkaat valmiita maksamaan mahdollisen tullien aiheuttaman hinnannousun. Vaikka tiedetään, että tällä erityisalalla voittomarginaalit ovat vaatimattomat, olisi kuitenkin syytä huomata, että ehdotetut toimenpiteet vaikuttavat vain yhdestä lähteestä eli Kiinasta peräisin olevan polyvinyylialkoholin ostohintoihin, jotka alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana. Tästä syystä, vaikka tullin vaikutus näiden yritysten liiman tuotantokustannuksiin ei olekaan merkityksetön, ei vaikuta olevan perusteita sille, että niiden asiakkaat eivät olisi valmiita maksamaan ainakin suuren osan kustannusten noususta, kun otetaan huomioon ehdotettu tullin taso.
(122)
Kaksi muuta yritystä käytti polyvinyylialkoholia polyvinyylibutyraalin valmistukseen. Myös polyvinyylibutyraalin valmistuksessa polyvinyylialkoholi on merkittävä kustannustekijä. Yksi näistä yrityksistä, joka käyttää polyvinyylibutyraalia polyvinyylibutyraalikalvon tuottamiseen, mainitsi, että mahdolliset toimenpiteet saattaisivat ajaa yrityksen siirtämään polyvinyylibutyraalin tuotannon yhteisön ulkopuolelle. Kyseinen yritys totesi myös, että kun otetaan huomioon aika, joka tarvitaan polyvinyylialkoholin hyväksymiseen tätä käyttötarkoitusta varten, olisi monimutkaista ja työlästä vaihtaa toimittajaa. Toinen käyttäjänä yhteistyössä toiminut polyvinyylibutyraalin tuottaja, joka ei käyttänyt polyvinyylialkoholia vain polyvinyylibutyraalin valmistukseen vaan enimmäkseen teollisuusjauheiden valmistukseen, viittasi myös vaikeaan ja pitkään prosessiin vaihdettaessa toimittajaa ja ilmaisi lisäksi huolensa toimenpiteiden mahdollisesti aiheuttamista lisäkustannuksista.
(123)
On totta, että polyvinyylialkoholin ostohintojen nousu näkyy korkeampina polyvinyylibutyraalin valmistuskustannuksina. Samanaikaisesti on kuitenkin huomattava, että Kiinasta tapahtuvan tuonnin osuus on 13 prosenttia yhteisön markkinoista ja 87 prosenttia yhteisössä kulutetusta polyvinyylialkoholista jää toimenpiteiden suorien vaikutusten ulkopuolelle. Ehdotettu tulli on lisäksi kohtuullinen. Edellä esitetyn perusteella tällaisen tullin vaikutuksen katsotaan olevan kohtuullinen, kun otetaan huomioon polyvinyylibutyraalin hyvät markkinaolosuhteet.
(124)
Tiedetään, että tiettyjen käyttötarkoitusten osalta polyvinyylialkoholin ominaisuusvaatimukset voivat olla tarkkoja ja yksilöllisiä, mikä johtaa pitkään, tarkkoja testejä sisältävään hyväksymismenettelyyn. Olisi kuitenkin muistettava, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei pyritä kieltämään tiettyjen toimittajien pääsyä yhteisön markkinoille. Ehdotetuilla toimenpiteillä pyritään ainoastaan palauttamaan terve kauppa ja korjaamaan vääristynyt markkinatilanne. Sen vuoksi ei ole mitään perustetta sille, että tietyt käyttäjät joutuisivat toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen vaihtamaan toimittajaa, varsinkin kun otetaan huomioon ehdotetun tullin taso.
(125)
Yksi yhteistyössä toiminut käyttäjä, joka tuottaa polyesteri/puuvilla- ja puuvillakankaita ja käyttää polyvinyylialkoholia raakakankaiden viimeistelyyn ja käsittelyyn, mainitsi, että toimenpiteiden käyttöönotto saattaisi pakottaa yrityksen siirtämään kehruu- ja kutomotoiminnot yhteisön ulkopuolelle. Tältä osin todettiin, että polyvinyylialkoholin osuus kyseisen yrityksen tuotteiden valmistuskustannuksista oli varsin alhainen eli 0,2-0,8 prosenttia. Sen vuoksi katsotaan, että ehdotetun tullin tason huomioon ottaen tullin vaikutus ei ole merkittävä.
(126)
Valituksen tekijä KEG totesi, että toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen olisi käyttäjien etujen vastaista, koska polyvinyylialkoholiin liittyvien toimintojensa heikosta taloudellisesta tuloksesta johtuen KEG voisi vetäytyä myyntimarkkinoilta ja keskittyä myöhemmän jalostusasteen tuotteiden markkinoihin. Se väitti, että jos näin tapahtuisi, käyttäjäteollisuudelle tulisi hankintavaikeuksia, koska KEG on merkittävä ja luotettava toimittaja. Vaikka asianomaiset käyttäjät eivät ole suoraan vahvistaneet väitettä, on osoitettu, että kolme viidestä asianomaisesta käyttäjästä ostaa merkittäviä määriä polyvinyylialkoholia KEG:ltä ja että KEG:tä voidaan pitää yhteisön markkinoiden tärkeimpänä toimittajana. Sen vuoksi, jos KEG päättäisi jostain syystä vetäytyä markkinoilta, ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että käyttäjäteollisuudella olisi huomattavia hankintavaikeuksia.
6.4 Yhteisön etua koskevat päätelmät
(127)
Voidaan olettaa, että toimenpiteiden käyttöönoton avulla yhteisön tuotannonala voi parantaa kannattavuuttaan. Koska yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne on heikko, on olemassa todellinen riski, että yhteisön tuotannonala joutuu sulkemaan tuotantolaitoksia ja irtisanomaan työntekijöitä, jos toimenpiteitä ei toteuteta. Yleisesti ottaen myös yhteisön käyttäjät hyötyisivät toimenpiteiden käyttöönotosta, koska polyvinyylialkoholin riittävä tarjonta ei vaarantuisi ja polyvinyylialkoholin hinnannousu olisi kokonaisuudessaan kohtuullinen. Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei yhteisön edun kannalta ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia polkumyyntitulleja tässä tapauksessa.
7. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
(128)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
(129)
Taiwanista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa polkumyyntiä ei alustavasti havaittu, kuten edellä 30 kappaleessa todettiin. Tästä syystä sitä koskevia väliaikaisia toimenpiteitä ei pitäisi ottaa käyttöön. Päätelmän tekemisen ajankohta huomioon ottaen katsottiin asianmukaiseksi antaa asianomaisille osapuolille yhden kuukauden määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tähän alustavaan päätelmään, ja sen jälkeen mahdollisesti päättää Taiwanista peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva menettely.
7.1 Vahingon korjaava taso
(130)
Kiinasta tapahtuvaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavaa tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi mahdollistettava se, että yhteisön tuotannonala kattaa kustannuksensa ja saavuttaa yleisesti sellaisen ennen veroja lasketun voiton, jonka se voisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.
(131)
Katsottiin, että yhteisön markkinoiden kilpailutilanne oli tavanomainen vuonna 2003, jolloin yhteisön tuotannonala ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta tuotti tavanomaista voittoa edellä 84 kappaleessa kuvatulla vaihteluvälillä. Käytettävissä olevan tiedon perusteella todettiin näin ollen alustavasti, että kyseistä tasoa vastaava voittomarginaali voidaan katsoa asianmukaiseksi tasoksi, jonka yhteisön tuotannonalan voidaan olettaa saavuttavan ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.
(132)
Vaadittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa samassa kaupan portaassa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin mukauttamalla kunkin yhteisön tuotannonalan tuottajan myyntihinta kannattavuuden takaavalle tasolle ja lisäämällä siihen edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta. Koska yhdellekään yhteistyössä toimineelle kiinalaiselle tuottajalle ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua ja yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, väliaikainen koko maata koskeva vahingon korjaava taso laskettiin kaikkien kolmen yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vahinkomarginaalien painotettuna keskiarvona.
(133)
Tällä tavoin Kiinaa varten vahvistettu vahinkomarginaali oli merkittävästi suurempi kuin havaittu polkumyyntimarginaali.
7.2 Väliaikaiset toimenpiteet
(134)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava käyttöön alimpien polkumyynti- ja vahinkomarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(135)
Edellä esitetyn perusteella Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tulliksi ehdotetaan 10 prosenttia.
7.3 Loppusäännös
(136)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli CN-koodiin ex 3905 30 00 (Taric-koodi 3905300020) kuuluvien Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen homopolymeerihartsien muodossa olevien polyvinyylialkoholien, joiden viskositeetti (mitattuna 4 prosentin liuoksesta) on vähintään 3 mPas ja enintään 61 mPas ja hydrolyysiaste vähintään 84,0 mol % ja enintään 99,9 mol %, tuonnissa.
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta 10 prosenttia.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2007.