Nařízení Komise (ES) č. 2236/2003
ze dne 23. prosince 2003,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1868/94, kterým se stanoví režim kvót pro výrobu bramborového škrobu
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1868/94 ze dne 27. července 1994, kterým se stanoví režim kvót pro výrobu bramborového škrobu [1], a zejména na článek 8 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 97/95 [2] stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1868/94. Z důvodu změn nařízení (ES) č. 1868/94 provedených Smlouvou o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska a nařízením Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001, by nařízení (ES) č. 97/95 mělo být upraveno, aby byly vzaty v úvahu uvedené změny. Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti je proto nezbytné zrušit nařízení (ES) č. 97/95 a nahradit jej novým zněním.
(2) Pokud podniky vyrábějící bramborový škrob chtějí získat podporu Společenství podle režimu kvót stanoveného v nařízení (ES) č. 1868/94, měly by uzavřít s producenty brambor smlouvy o pěstování.
(3) Je nezbytné vymezit předmět smluv o pěstování uzavíraných mezi podnikem vyrábějícím bramborový škrob a producentem, aby se zabránilo uzavírání smluv, jež překračují subkvótu daného podniku. Takovým podnikům by mělo být zakázáno přijmout dodávku brambor, na kterou se smlouva o pěstování nevztahuje, protože by to mohlo ohrozit účinnost režimu kvót a dodržování požadavku, aby pro všechny brambory určené k výrobě škrobu byla vyplacena minimální cena stanovená v čl. 4a nařízení (ES) č. 1868/94. Pokud z klimatických důvodů produkce brambor, na které se smlouva o pěstování vztahuje, přesáhne původně předpokládané množství nebo pokud mají brambory vyšší obsah škrobu, měl by podnik vyrábějící bramborový škrob mít možnost přijmout tyto brambory za předpokladu, že zaplatí minimální cenu.
(4) Brambory, které mají obsah škrobu nižší než 13 %, nelze považovat za brambory určené k výrobě bramborového škrobu. Podniky vyrábějícími škrob nesmí přijímat brambory s obsahem škrobu nižším než 13 %. Mají-li brambory z klimatických důvodů nízký obsah škrobu, měla by Komise za určitých podmínek mít možnost povolit na žádost členského státu přijetí brambor o obsahu škrobu nižším než 13 %.
(5) Je nezbytné definovat přijatelné metody pro určení hmotnosti brambor pod vodou a sestavit tabulku, ve které se uvede obsah škrobu a odpovídající splatná podpora.
(6) Měla by být zavedena kontrolní opatření, kterými se zajistí, že platby prémií budou vypláceny pouze pro škrob vyrobený v souladu s tímto nařízením. Za účelem ochrany producentů brambor určených k výrobě škrobu je nezbytné, aby byla minimální cena stanovená v čl. 4a nařízení (ES) č. 1868/94 vyplácena pro všechny brambory. Je proto nutné, aby byly stanoveny sankce pro případ, že minimální cena nebyla vyplacena nebo že podniky vyrábějící škrob přijaly brambory, které nejsou uvedeny ve smlouvě o pěstování.
(7) Tato pravidla jsou nezbytná, aby bylo zajištěno, že bramborový škrob vyrobený nad subkvótu daného podniku vyrábějícího škrob je vyvezen bez vývozní náhrady, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1868/94. V případě porušení by měly být uloženy sankce.
(8) Je nutné upřesnit, co se stane se subkvótou podniků vyrábějících škrob, u nichž dojde k fúzi, ke změně vlastníka nebo k ukončení obchodní činnosti.
(9) Je nutné umožnit členským státům a Komisi kontrolovat fungování režimu kvót. Měly by být upřesněny informace, které podniky vyrábějící bramborový škrob musí sdělit členskému státu a členský stát Komisi.
(10) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I DEFINICE - REŽIM KVÓT
Článek 1
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a) "kvótou": kvóta pro jednotlivé členské státy stanovená podle čl. 2 odst. 1 a 3 nařízení (ES) č. 1868/94;
b) "subkvótou": ta část kvóty, kterou členský stát přidělil podniku vyrábějícímu bramborový škrob;
c) "podnikem vyrábějícím bramborový škrob": jakákoliv fyzická nebo právnická osoba usazená na území dotyčného členského státu, která obdržela subkvótu a prémii podle článku 5 nařízení (ES) č. 1868/94;
d) "producentem": jakákoliv fyzická nebo právnická osoba nebo seskupení takových osob, která do podniku vyrábějícího bramborový škrob dodává brambory, které vyprodukovala sama nebo její členové, pod svým jménem a na vlastní účet na základě smlouvy o pěstování, kterou uzavřela sama nebo svým jménem;
e) "smlouvou o pěstování": jakákoliv smlouva uzavřená mezi producentem nebo seskupením producentů a podnikem vyrábějícím bramborový škrob;
f) "bramborami": brambory určené k výrobě bramborového škrobu podle článku 93 nařízení (ES) č. 1782/2003 o obsahu škrobu nejméně 13 %;
g) "nezpracovaným škrobem": škrob kódu KN 11081300, který neprošel žádným zpracováním;
h) "fúzí podniků vyrábějících bramborový škrob": spojení dvou nebo více podniků vyrábějících bramborový škrob do jednoho podniku vyrábějícího bramborový škrob;
i) "změnou vlastnického práva k podniku vyrábějícímu bramborový škrob": převod nebo převzetí jmění podniku, kterému byla přidělena subkvóta, na jeden nebo více podniků vyrábějících bramborový škrob;
j) "změnou vlastnického práva k továrně na škrob": převod vlastnického práva k technické jednotce včetně veškerého zařízení, jehož je třeba k výrobě škrobu, na jeden nebo více podniků vyrábějících bramborový škrob, což vede k částečnému nebo celkovému převzetí produkce podniku vyrábějícího bramborový škrob, který vlastnické právo převádí;
k) "nájmem továrny": smlouva o nájmu technické jednotky včetně veškerého zařízení, jehož je třeba k výrobě škrobu, za účelem jejího provozování, uzavřená na dobu nejméně tří po sobě následujících hospodářských let s podnikem vyrábějícím bramborový škrob, který je usazen ve stejném členském státě jako dotyčná továrna, pokud lze poté, co nájem nabude účinnosti, považovat podnik pronajímající dotyčnou továrnu za jediný podnik vyrábějící bramborový škrob v rámci své celkové produkce;
l) "podporou pro brambory určené pro výrobu škrobu": podpora pro zemědělce produkující brambory určené pro výrobu bramborového škrobu podle článku 93 nařízení (ES) č. 1782/2003.
Článek 2
Použije-li se čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1868/94, přidělené subkvóty se na počátku hospodářského roku následujícího po roce, ve kterém byla kvóta překročena, odpovídajícím způsobem upraví.
KAPITOLA II REŽIM CEN A PRÉMIÍ
Článek 3
1. Smlouva o pěstování se uzavírá pro každý hospodářský rok. Každá smlouva má identifikační číslo a obsahuje alespoň tyto náležitosti:
a) jméno a adresu producenta nebo seskupení producentů;
b) název a adresu podniku vyrábějícího bramborový škrob;
c) obdělávané plochy, vyjádřené v hektarech na dvě desetinná místa a identifikované v souladu s nařízením Komise (ES) č. 2419/2001 [3] o integrovaném administrativním a kontrolním systému (IACS);
d) předpokládané množství brambor v tunách, které na nich má být sklizeno a dodáno do podniku vyrábějícího bramborový škrob;
e) průměrný obsah škrobu v bramborách založený na průměrném obsahu škrobu v bramborách, které producent dodal do podniku vyrábějícího bramborový škrob během posledních tří hospodářských let nebo, není-li takový údaj k dispozici, na průměrném obsahu v oblasti dodávky;
f) závazek podniku vyrábějícího bramborový škrob, že vyplatí producentovi minimální cenu uvedenou v článku 4a nařízení (ES) č. 1868/94.
2. Každý podnik vyrábějící bramborový škrob zašle příslušnému orgánu před začátkem hospodářského roku souhrnný přehled smluv, v němž pro každou smlouvu uvede identifikační číslo, jméno producenta, obdělávané plochy a sjednané množství v tunách, vyjádřené ekvivalentem škrobu, do data stanoveného členským státem před počátkem hospodářského roku za účelem zajištění nezbytných kontrol.
3. Celková množství vyjádřená ekvivalentem škrobu, která jsou uvedena ve smlouvách o pěstování, nesmí přesáhnout subkvótu stanovenou pro daný podnik vyrábějící bramborový škrob.
4. Pokud skutečné množství vyprodukované na základě smlouvy o pěstování vyjádřené ekvivalentem škrobu přesáhne množství uvedené ve smlouvě, toto množství může být v závislosti na vůli podniku vyrábějícího bramborový škrob dodáno za předpokladu, že za něj bude vyplacena minimální cena uvedená v článku 4a nařízení (ES) č. 1868/94.
5. Podnik vyrábějící bramborový škrob nesmí převzít dodávku brambor, která není uvedena ve smlouvě o pěstování.
Článek 4
1. Výrobci škrobu převezmou dodávku brambor buď v podnicích vyrábějících bramborový škrob nebo na svých místech dodání.
2. Určení hmotnosti brambor a obsahu škrobu se provede v souladu s články 5 a 7 při dodání a za přítomnosti inspektora schváleného členským státem.
Článek 5
1. Je-li to nezbytné pro použití jedné z metod uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 2235/2003 [4], určí se hrubá hmotnost brambor u každé zásilky při dodání srovnávacím vážením naloženého a prázdného použitého dopravního prostředku.
2. Čistá hmotnost brambor se určí jednou z metod popsaných v příloze I nařízení (ES) č. 2235/2003.
3. Přijaté zásilky nesmí mít obsah škrobu nižší než 13 %.
Podniky vyrábějící bramborový škrob však mohou přijmout zásilky brambor s obsahem škrobu nižším než 13 % za předpokladu, že množství škrobu, které může být z těchto brambor vyrobeno, nepřekročí 1 % subkvóty. Minimální cenou vyplacenou v tomto případě je cena platná pro brambory s obsahem škrobu 13 %.
Článek 6
Obsah škrobu v bramborách se určí na základě hmotnosti brambor pod vodou platné pro 5050 gramů dodaných brambor.
Použitá voda musí být čistá a bez přísad a její teplota musí být nižší než 18 °C.
Článek 7
1. Podnikům vyrábějícím bramborový škrob jsou poskytovány prémie pro škrob, který je vyroben z brambor řádné a uspokojivé obchodní jakosti, na základě množství použitých brambor a jejich obsahu škrobu podle sazeb stanovených v příloze II nařízení (ES) č. 2235/2003 až do celkového množství škrobu, pro které jim byla udělena subkvóta. Prémie se v žádném případě neposkytují pro škrob vyrobený z brambor, které nejsou řádné a uspokojivé obchodní jakosti ani pro škrob vyrobený z brambor, jejichž obsah škrobu je nižší než 13 %, kromě případu použití čl. 5 odst. 3 druhého pododstavce.
Pokud jsou při výpočtu obsahu škrobu v bramborách použity Reimannovy nebo Parrowovy váhy a obsah odpovídá hodnotě uvedené ve dvou nebo třech řádcích ve druhém sloupci přílohy II nařízení (ES) č. 2235/2003, použijí se sazby ve druhém nebo třetím řádku.
2. Pokud dodané zásilky obsahují nejméně 25 % brambor, které projdou sítem se čtvercovými oky o velikosti 28 mm (dále jen "propad"), čistá hmotnost zohledněná při určení minimální ceny, kterou má podnik vyrábějící bramborový škrob zaplatit, se sníží takto:
Procento propadu | Procento snížení |
25 až 30 % | 10 % |
31 až 40 % | 15 % |
41 až 50 % | 20 % |
Se zásilkami obsahujícími více než 50 % propadu bude naloženo po vzájemné dohodě a nevyplácí se pro ně žádná prémie.
Procento propadu se určí současně s čistou hmotností.
3. Dodržování subkvóty podniky vyrábějícími bramborový škrob se určuje na základě množství použitých brambor a obsahu škrobu v nich podle sazeb stanovených v příloze II nařízení (ES) č. 2235/2003.
Článek 8
1. Za vystavení potvrzení o příjmu nesou společnou odpovědnost podnik vyrábějící škrob, schválený inspektor a dodavatel. Podnik vyrábějící bramborový škrob předá kopii producentovi a ponechá si originál, aby ho mohl v případě potřeby předložit subjektu pověřenému kontrolou prémií.
2. Potvrzení o příjmu obsahuje alespoň tyto náležitosti, pokud vyplývají z činností provedených podle článků 4 až 7:
a) datum dodání;
b) číslo dodávky;
c) číslo smlouvy o pěstování;
d) jméno a adresu producenta brambor;
e) hmotnost dopravního prostředku při příjezdu do továrny na škrob nebo na místo dodání;
f) hmotnost dopravního prostředku po vyložení a odstranění zbytků půdy;
g) hrubou hmotnost dodávky;
h) snížení o cizí látky a hmotnost vody absorbované při omývání, vyjádřené v procentech a použité na hrubou hmotnost dodávky;
i) snížení o cizí látky, vyjádřené hmotnostně a použité na hrubou hmotnost dodávky;
j) procento propadu;
k) celkovou čistou hmotnost dodávky (hrubá hmotnost, od níž je odečteno snížení, včetně opravy v důsledku propadu);
l) obsah škrobu vyjádřený v procentech nebo jako hmotnost pod vodou;
m) jednotkovou cenu, která se má zaplatit.
Článek 9
Podnik vyrábějící bramborový škrob sestaví pro každého producenta souhrnný výkaz, ve kterém se uvedou tyto údaje:
a) obchodní název podniku vyrábějícího bramborový škrob;
b) jméno a adresa producenta brambor;
c) číslo smlouvy o pěstování;
d) datum a číslo potvrzení o příjmu;
e) čistá hmotnost každé dodávky po všech sníženích podle čl. 8 odst. 2;
f) jednotková cena za dodávku;
g) celková částka, která má být vyplacena producentovi;
h) částky vyplacené producentovi brambor a datum jednotlivých plateb;
i) podpis a razítko výrobce bramborového škrobu.
KAPITOLA III PLATBY - SANKCE
Článek 10
1. Vyplácení prémie uvedené v článku 5 nařízení (ES) č. 1868/94 je vázáno na podmínku, že podnik vyrábějící bramborový škrob prokáže, že byly splněny tyto požadavky:
- předmětný škrob byl vyroben v průběhu daného hospodářského roku,
- cena, která byla vyplacena producentům při dodání do továrny za celkové množství brambor vyprodukované ve Společenství a použité na výrobu škrobu, není nižší než cena uvedená v článku 4a nařízení (ES) č. 1868/94,
- předmětný škrob byl vyroben z brambor, na něž se vztahují smlouvy o pěstování uvedené v článku 3.
2. Důkaz podle odstavce 1 se poskytne předložením souhrnného výkazu uvedeného v článku 9, který je doplněn buď osvědčením, že producent provedl platbu, nebo dokumentem vydaným finančním subjektem, jenž platbu na příkaz výrobce škrobu provedl, který potvrzuje, že se daná platba uskutečnila.
3. Prémie vyplatí podnikům vyrábějícím bramborový škrob členský stát, na jehož území byl bramborový škrob vyroben do čtyř měsíců ode dne, kdy byly předloženy důkazy podle odstavce 1.
Článek 11
1. Členské státy zavedou systém kontrol, aby bylo možné na místě ověřovat činnosti, na jejichž základě lze vyplatit prémii a dodržování subkvóty přidělené každému podniku vyrábějícímu bramborový škrob. Za tím účelem mají inspektoři přístup ke skladovým výkazům a k účetnictví podniků vyrábějících bramborový škrob a k místům výroby a skladování.
Kontroly se v průběhu každého zpracovatelského období týkají všech činností prováděných při zpracování nejméně 10 % brambor dodaných do podniku vyrábějícího bramborový škrob.
2. Členský stát oznámí v případě potřeby každému podniku vyrábějícímu bramborový škrob množství škrobu, o které daný podnik překročil svou subkvótu.
3. Pokud příslušný subjekt zjistí, že podnik nesplnil povinnost uvedenou v čl. 10 odst. 1 druhé odrážce, tento podnik ztrácí, vyjma případů vyšší moci, zcela nebo částečně nárok na prémii podle těchto pravidel:
- pokud nedodržel závazky týkající se množství škrobu, které je nižší než 20 % celkového množství škrobu vyrobeného v tomto podniku, částka poskytnuté prémie se sníží o pětinásobek zjištěného procentního podílu;
- pokud se překročený procentní podíl rovná 20 % nebo je vyšší, prémie se neposkytne.
4. Pokud se zjistí, že byl porušen zákaz podle čl. 3 odst. 5, prémie poskytovaná pro subkvótu se sníží podle těchto pravidel:
- pokud kontrola prokáže, že podnik přijal množství ekvivalentu škrobu nižší než 10 % své subkvóty, celková částka prémií, které mají být vyplaceny danému podniku za příslušný hospodářský rok, se sníží o desetinásobek překročeného procentního podílu,
- pokud je zmíněné množství, které není uvedeno ve smlouvách o pěstování, větší než množství podle první odrážky, prémie se za daný hospodářský rok neposkytne; takovému podniku navíc nebude vyplacena prémie ani v následujícím hospodářském roce.
5. Pokud v rozporu s čl. 5 odst. 3 škrob, který může být vyroben z přijatých zásilek s obsahem škrobu nižším než 13 %:
- překročí 1 % subkvóty přidělené podniku vyrábějícímu bramborový škrob, neposkytne se za překročené množství žádná prémie; kromě toho se prémie poskytnutá pro subkvótu sníží o desetinásobek překročeného procentního podílu,
- překročí 11 % subkvóty přidělené podniku vyrábějícímu bramborový škrob, prémie se za dan hospodářský rok neposkytne; takovému podniku navíc nebude vyplacena prémie ani v následujícím hospodářském roce.
6. Kontroly prováděné podle tohoto článku nejsou překážkou jakýmkoliv dalším kontrolám prováděným příslušnými orgány.
Článek 12
1. Vývoz podle článku 6 nařízení (ES) č. 1868/94 se považuje za uskutečněný, pokud:
a) příslušný subjekt členského státu, v němž se provádí výroba, obdržel bez ohledu na to, ze kterého členského státu byl škrob vyvezen, důkaz uvedený v čl. 13 odst. 2;
b) členský stát vývozu přijal příslušné vývozní prohlášení do 1. ledna následujícího po konci hospodářského roku, v němž byl škrob vyroben;
c) dotyčný škrob opustil celní území Společenství nejpozději do 60 dnů po 1. lednu, jak je uvedeno v písmeni b);
d) byl výrobek vyvezen bez náhrady.
Vyjma případů vyšší moci, pokud nejsou splněny všechny podmínky stanovené v prvním pododstavci, považuje se množství škrobu, které překročí subkvótu, za odprodané na vnitřním trhu.
2. Příslušný subjekt členského státu, na jehož území byl škrob vyroben, přijme v případě vyšší moci opatření přiměřená okolnostem, které dotčená strana uvede.
Pokud se škrob vyváží z území jiného členského státu než ze státu, v němž byl vyroben, jsou tato opatření přijata po obdržení stanovisek příslušných orgánů tohoto členského státu.
3. Pro účely tohoto nařízení nelze uplatňovat článek 36 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 [5].
Článek 13
1. Odchylně od článku 12 nařízení Komise (ES) č. 1342/2003 [6] činí jistota k vývozní licenci 23 eura za tunu.
2. Důkaz, že dotyčný podnik vyrábějící bramborový škrob splnil podmínky stanovené v čl. 12 odst. 1 prvním pododstavci, se předloží příslušnému subjektu členského státu, na jehož území byl škrob vyroben, do 1. dubna kalendářního roku následujícího po konci hospodářského roku, v němž byl škrob vyroben.
3. Tento důkaz se poskytne předložením:
a) vývozní licence, kterou dotyčnému podniku vyrábějícímu bramborový škrob vydá příslušný orgán členského státu uvedený v odstavci 2 a ve které se odchylně od článku 3 nařízení (EHS) č. 1518/95 [7] uvede jeden z následujících údajů:
- "Para exportación sin restitución, de conformidad con el artículo 6 del Reglamento (CE) no 1868/94"
- "Skal eksporteres uden restitution, jf. artikel 6 i forordning (EF) nr. 1868/94"
- "Ausfuhr ohne Erstattung gemäß Artikel 6 der Verordnung (EG) Nr. 1868/94"
- "Προς εξαγωγή χωρίς επιστροφή σύμφωνα με το άρθρο 6 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1868/94"
- "For export without refund under Article 6 of Regulation (EK) No 1868/94"
- "À exporter sans restitution conformément à l’article 6 du règlement (CE) no 1868/94"
- "Da esportare senza restituzione a norma dell’articolo 6 del regolamento (CE) n. 1868/94"
- "Overeenkomstig artikel 6 van Verordening (EG) nr. 1868/94 zonder restitutie uit te voeren"
- "A exportar sem restituição em conformidade com o artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 1868/94"
- "Viedään tuetta asetuksen (EY) N:o 1868/94 6 artiklan mukaisesti"
- "För export utan exportbidrag enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 1868/94"
b) dokumentů uvedených v článcích 32 a 33 nařízení Komise (ES) č. 1291/2000 [8], které jsou nezbytné pro uvolnění jistoty;
c) prohlášení podniku vyrábějícího bramborový škrob, ve kterém potvrzuje, že daný podnik škrob vyrobil.
4. Pokud je nezpracovaný škrob vyrobený podnikem vyrábějícím bramborový škrob skladován pro účely vývozu v sile, ve skladě nebo v zásobníku mimo továrnu výrobce v členském státě, v němž se provádí výroba nebo v jiném členském státě, kde je skladován jiný nezpracovaný škrob vyrobený jinými podniky nebo stejným podnikem, aniž by bylo možné odlišit jejich fyzickou totožnost, podléhají všechny tyto výrobky správnímu dohledu, který poskytuje záruky rovnocenné zárukám celní kontroly do doby, než je přijato vývozní prohlášení uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. b), a po přijetí zmíněného prohlášení podléhají celnímu dohledu.
Pokud za okolností uvedených v prvním pododstavci dojde k vyskladnění před přijetím vývozního prohlášení uvedeného v čl. 12 odst. 1 písm. b), důkaz poskytnou příslušné orgány členského státu, v němž došlo k uskladnění.
Pokud dojde k vyskladnění po přijetí vývozního prohlášení uvedeného v čl. 12 odst. 1 písm. b), důkaz ve smyslu čl. 33 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1291/2000 poskytnou celní orgány členského státu, v němž došlo k uskladnění.
Důkaz uvedený v druhém a třetím pododstavci musí potvrdit vyskladnění dotyčného výrobku nebo odpovídajícího náhradního množství ve smyslu prvního pododstavce.
Článek 14
Pokud je nezpracovaný škrob vyrobený podnikem vyrábějícím bramborový škrob volně skladován v celním skladě nebo ve svobodném celním pásmu za účelem platby náhrady předem, jak je stanoveno v nařízení Rady (EHS) č. 565/80 [9], může být vedle forem manipulace uvedených v čl. 29 odst. 4 nařízení (ES) č. 800/1999 také smíchán ve stejném místě uskladnění s jiným škrobem stejné podpoložky nomenklatury užívané pro náhrady, který má stejné technické vlastnosti, splňuje podmínky pro poskytnutí vývozních náhrad a je také propuštěn do celního režimu podle nařízení (ES) č. 800/1999 nebo nařízení (EHS) č. 565/80.
Článek 15
1. Dotyčný členský stát vybere za množství, která jsou ve smyslu čl. 12 odst. 1 druhého pododstavce považována za odprodaná na vnitřním trhu, nezpracovaného škrobu nebo jakéhokoliv odvozeného produktu podle přílohy nařízení Komise (ES) č. 1518/95 [10] nebo spadajícího do oblasti působnosti nařízení Komise (ES) č. 1520/2000 [11] paušální částku vypočtenou pro tunu nezpracovaného škrobu, která odpovídá sazbě společného celního sazebníku použitelné pro tunu škrobu kódu KN 11081300 v hospodářském roce, ve kterém byl škrob nebo odvozený produkt vyroben, zvýšenou o 10 %.
2. Dotyčný členský stát sdělí do 1. května následujícího po 1. lednu podle čl. 12 odst. 1 písm. b) podnikům vyrábějícím bramborový škrob celkovou částku, kterou mají zaplatit.
Dotyčné podniky vyrábějící bramborový škrob zaplatí celkovou částku nejpozději do 20. května téhož roku.
Článek 16
1. V případě fúze podniků vyrábějících bramborový škrob přidělí členský stát podniku, který fúzí vznikl, subkvótu rovnající se součtu subkvót přidělených před fúzí dotyčným podnikům vyrábějícím bramborový škrob.
V případě zcizení (změny vlastnictví) podniku vyrábějícího bramborový škrob přidělí členský stát podniku-nabyvateli subkvótu převáděného podniku. Pokud je více podniků-nabyvatelů, subkvóta se rozdělí poměrně podle objemu výroby škrobu, který každý z nich převzal.
V případě zcizení (změny vlastnictví) továrny na škrobu sníží členský stát subkvótu podniku převádějícího vlastnictví továrny a zvýší o odečtené množství subkvótu podniku nebo podniků vyrábějících bramborový škrob, které dotyčnou továrnu nabývají poměrně podle objemu výroby převzatého každým z nich.
2. Je-li za jiných okolností než je uvedeno v odstavci 1 ukončena činnost podniku vyrábějícího bramborový škrob nebo jedné či více továren náležejících podniku vyrábějícímu bramborový škrob, může členský stát přidělit subkvóty, jichž se ukončení týká, jednomu nebo více podnikům vyrábějícím bramborový škrob.
3. V případě nájmu továrny náležející podniku vyrábějícímu bramborový škrob sníží členský stát subkvótu podniku, který továrnu pronajímá, a přidělí odečtenou část subkvóty podniku, který si továrnu za účelem výroby škrobu najímá.
Je-li nájem ukončen před uplynutím doby uvedené v čl. 1 písm. k), členský stát zruší úpravu subkvóty podle předchozího odstavce se zpětnou působností ke dni, kdy nájem začal.
4. Je-li následně po použití odst. 1 prvního pododstavce ukončena výroba v továrnách náležejících jednomu nebo více podnikům vyrábějícím bramborový škrob, u kterých došlo k fúzi, čímž je v oblasti, ze které byl dříve některý z těchto podniků zásobován, vážně ohrožena další produkce brambor určených pro výrobu škrobu, může členský stát nařídit podniku, který fúzí vznikl, aby na členský stát převedl subkvótu původně přidělenou podniku, jehož továrny ukončily výrobu. Kvótu převedenou podle prvního pododstavce může členský stát znovu přidělit jinému podniku vyrábějícímu bramborový škrob, který se zaváže vyrábět škrob v dotyčné oblasti.
Článek 17
Pokud k ukončení činnosti podniku nebo továrny, k fúzi nebo zcizení dojde v období mezi 1. červencem a 31. březnem následujícího roku, opatření uvedená v článku 16 se použijí pro hospodářský rok probíhající v uvedeném období.
Pokud k ukončení činnosti podniku nebo továrny, k fúzi nebo zcizení dojde v období mezi 1. dubnem a 30. červnem téhož roku, opatření uvedená v článku 16 se použijí pro hospodářský rok následující po tomto období.
KAPITOLA IV SDĚLENÍ
Článek 18
Nejpozději do 30. dubna každého hospodářského roku sdělí podniky vyrábějící bramborový škrob příslušným orgánům:
- množství brambor určených pro výrobu škrobu, pro která byla poskytnuta podpora podle článku 93 nařízení (ES) č. 1782/2003,
- množství škrobu, pro která byla vyplacena prémie podle článku 5 nařízení (ES) č. 1868/94.
Článek 19
1. Nejpozději do 30. června každého hospodářského roku sdělí členské státy Komisi:
a) množství brambor určených pro výrobu škrobu, pro která byla použita ustanovení článku 93 nařízení (ES) č. 1782/2003;
b) množství škrobu, pro která byla vyplacena prémie podle článku 5 nařízení (ES) č. 1868/94;
c) množství a subkvóty pro podniky vyrábějící bramborový škrob, na něž se vztahuje čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1868/94 během hospodářského roku a subkvóty, které jsou k dispozici pro následující hospodářský rok;
d) množství vyvezená bez náhrady podle článku 6 nařízení (ES) č. 1868/94;
e) množství uvedená v čl. 11 odst. 3 a 4 tohoto nařízení;
f) množství uvedená v článku 15 tohoto nařízení.
2. Použije-li se článek 16, členské státy poskytnou Komisi nejpozději do 30. června každého hospodářského roku všechny podrobné informace a doklady o tom, že stanovené podmínky byly splněny.
KAPITOLA V OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 20
Přepočítacím koeficientem, který se použije pro vyjádření minimální ceny uvedené v čl. 4a nařízení (ES) č. 1868/94 a prémie podle článku 5 uvedeného nařízení v národní měně, je přepočítací koeficient zveřejněný Evropskou centrální bankou před dnem, kdy výrobce škrobu přijme brambory.
Článek 21
Nařízení (ES) č. 97/95 se zrušuje s účinkem ode dne 1. července 2004.
Článek 22
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od hospodářského roku 2004/05.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. prosince 2003.
Komission asetus (EY) N:o 2236/2003,
annettu 23 päivänä joulukuuta 2003,
perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1868/94 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä 27 päivänä heinäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1868/94(1) ja erityisesti sen 8 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Komission asetuksessa (EY) N:o 97/95(2) säädetään asetuksen (EY) N:o 1868/94 soveltamista koskevat säännöt. Koska asetusta (EY) N:o 1868/94 on muutettu Tsekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymissopimuksella sekä yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta 29 päivänä syyskuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1782/2003, asetus (EY) N:o 97/95 olisi muutettava näiden muutosten huomioon ottamiseksi. Selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi on tarpeen kumota asetus (EY) N:o 97/95 ja korvata se uudella tekstillä.
(2) Saadakseen asetuksessa (EY) N:o 1868/94 säädetyn kiintiöjärjestelmän mukaista yhteisön tukea perunatärkkelystä tuottavien yritysten olisi tehtävä viljelysopimukset perunantuottajien kanssa.
(3) On tarpeen tarkentaa perunatärkkelystä tuottavien yritysten ja tuottajan välillä tehtävien viljelysopimusten sisältöä, jotta estettäisiin yrityksille myönnetyn alakiintiön ylittävien sopimusten tekeminen. Tärkkelyksentuotantoyrityksiä olisi kiellettävä hyväksymästä viljelysopimukseen kuulumattomia perunatoimituksia, koska se voisi vaarantaa kiintiöjärjestelmän tehokkaan toiminnan ja sen vaatimuksen noudattamisen, jonka mukaan kaikista tärkkelyksen tuotantoon tarkoitetuista perunoista on maksettava asetuksen (EY) N:o 1868/94 4 a artiklassa vahvistettu vähimmäishinta. Jos ilmastollisista syistä viljelysopimukseen kuuluvien alojen perunoiden tuotanto on kuitenkin suurempi kuin sopimuksessa alun perin määrätään tai perunoiden tärkkelyspitoisuus on arvioitua suurempi, tärkkelyksentuotantoyrityksillä olisi oltava mahdollisuus hyväksyä kyseiset perunat sillä edellytyksellä, että niistä maksetaan vähimmäishinta.
(4) Perunoita, joiden tärkkelyspitoisuus on vähemmän kuin 13 prosenttia, ei voida pitää perunatärkkelyksen valmistukseen tarkoitettuina perunoina. Tärkkelyksentuotantoyritykset eivät saisi hyväksyä perunoita, joiden tärkkelyspitoisuus on vähemmän kuin 13 prosenttia. Jos alhainen tärkkelyspitoisuus johtuu ilmastollisista syistä, komission olisi voitava antaa jäsenvaltion sitä pyytäessä lupa hyväksyä tietyillä edellytyksillä perunat, joiden tärkkelyspitoisuus on vähemmän kuin 13 prosenttia.
(5) On tarpeen määritellä perunoiden vedenalaisen painon määrittämisessä hyväksyttävät menetelmät ja laatia taulukko, josta käy ilmi vastaava tärkkelyspitoisuus ja maksettava tuki.
(6) Olisi otettava käyttöön tarkastustoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että palkkioita maksetaan ainoastaan tämän asetuksen säännösten mukaisesti tuotetulle perunatärkkelykselle. Tärkkelysperunoiden tuottajien suojelemiseksi on välttämätöntä, että asetuksen (EY) N:o 1868/94 4 a artiklassa tarkoitettu vähimmäishinta maksetaan kaikista perunoista. Sen vuoksi on tarpeen säätää seuraamuksista sellaisia tapauksia varten, joissa vähimmäishintaa ei ole maksettu tai joissa tärkkelyksentuotantoyritykset ovat hyväksyneet viljelysopimukseen kuulumattomia perunoita.
(7) Sääntöjä tarvitaan sen varmistamiseksi, että tärkkelyksentuotantoyritykselle myönnetyn alakiintiön ylittävä tuotettu tärkkelys viedään asetuksen (EY) N:o 1868/94 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti tuetta. Kaikkiin sääntöjen rikkomisiin olisi sovellettava rangaistuksia.
(8) On tarpeen tarkentaa, miten kohdellaan sellaisten tärkkelyksentuotantoyritysten alakiintiöitä, jotka sulautuvat, joiden omistaja vaihtuu tai jotka lopettavat liiketoimintansa.
(9) On tarpeen antaa jäsenvaltioille ja komissiolle mahdollisuus hallinnoida kiintiöjärjestelmän toimintaa. Olisi täsmennettävä, millaisia tietoja perunatärkkelystä tuottavien yritysten on toimitettava jäsenvaltiolle ja jäsenvaltion komissiolle.
(10) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU MÄÄRITELMÄT - KIINTIÖJÄRJESTELMÄ
1 artikla
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a) "kiintiöllä" asetuksen (EY) N:o 1868/94 2 artiklan 1 ja 3 kohdassa vahvistettua kunkin jäsenvaltion kiintiötä;
b) "alakiintiöllä" jäsenvaltion tärkkelyksentuotantoyritykselle myöntämää kiintiön osaa;
c) "tärkkelyksentuotantoyrityksellä" mitä tahansa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka on sijoittunut kyseisen jäsenvaltion alueelle ja saa asetuksen (EY) N:o 1868/94 5 artiklassa tarkoitetun alakiintiön ja palkkion;
d) "tuottajalla" mitä tahansa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai tällaisten henkilöiden ryhmittymää, joka toimittaa tärkkelyksentuotantoyritykselle itse tuottamiaan tai jäsentensä tuottamia perunoita omissa nimissään ja omaan lukuunsa itse tekemänsä tai nimissään tehdyn viljelysopimuksen mukaisesti;
e) "viljelysopimuksella" mitä tahansa tuottajan tai tuottajaryhmittymän ja tärkkelyksentuotantoyrityksen välillä tehtyä sopimusta;
f) "perunoilla" asetuksen (EY) N:o 1782/2003 93 artiklassa tarkoitettuja perunatärkkelyksen valmistukseen tarkoitettuja perunoita, joiden tärkkelyspitoisuus on vähintään 13 prosenttia;
g) "perustärkkelyksellä" CN-koodiin 1108 13 00 kuuluvaa perunatärkkelystä, jota ei ole jalostettu millään tavalla;
h) "tärkkelyksentuotantoyritysten sulautumisella" kahden tai useamman tärkkelyksentuotantoyrityksen yhdistymistä yhdeksi ainoaksi tärkkelyksentuotantoyritykseksi;
i) "tärkkelyksentuotantoyrityksen omistusoikeuden" alakiintiön saaneen tärkkelyksentuotantoyrityksen omaisuuden luovuttamista tai sulauttamista yhden tai useamman tärkkelyksentuotantoyrityksen hyväksi;
j) "tärkkelyksentuotantolaitoksen omistusoikeuden luovuttamisella" sellaisen teknisen yksikön omistusoikeuden luovuttamista, jossa on tarvittavat laitteet tärkkelyksen valmistukseen, yhdelle tai useammalle yritykselle siten, että luovuttamisesta seuraa omistusoikeuden luovuttavan yrityksen tuotannon siirtyminen kokonaan tai osittain;
k) "tuotantolaitoksen" teknisen yksikön ja kaikkien sen tärkkelyksen valmistukseen tarvittavien laitteiden vuokraamista liiketoimintaa varten koskevaa sopimusta, joka tehdään vähintään kolmen perättäisen markkinointivuoden ajaksi samaan jäsenvaltioon sijoittuneen tärkkelyksentuotantoyrityksen kanssa kuin jossa kyseinen tuotantolaitos sijaitsee, jos vuokrasuhteen alettua mainitun tuotantolaitoksen vuokrannutta yritystä voidaan pitää koko tuotantonsa suhteen yhtenä ainoana tärkkelyksentuotantoyrityksenä;
l) "tärkkelysperunan tuella" perunatärkkelyksen valmistukseen tarkoitettuja perunoita tuottaville viljelijöille maksettavaa asetuksen (EY) N:o 1782/2003 93 artiklassa tarkoitettua tukea.
2 artikla
Kun sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1868/94 6 artiklan 2 kohtaa, myönnettyjä alakiintiöitä on tarkistettava kiintiön ylittämistä seuraavan markkinointivuoden alussa.
II LUKU HINTA- JA MAKSUJÄRJESTELMÄ
3 artikla
1. Viljelysopimus tehdään kullekin markkinointivuodelle. Sopimuksessa on oltava tunnistenumero ja vähintään seuraavat tiedot:
a) tuottajan tai tuottajaryhmittymän nimi ja osoite;
b) tärkkelyksentuotantoyrityksen nimi ja osoite;
c) viljelyalat hehtaareina kahden desimaalin tarkkuudella ja yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä annetun komission asetuksen (EY) N:o 2419/2001(3) mukaisesti tunnistettuina;
d) nostettavien ja yritykselle toimitettavien perunoiden arvioitu määrä tonneina;
e) perunoiden arvioitu tärkkelyspitoisuus, joka perustuu tuottajan tärkkelyksentuotantoyritykselle kolmen edellisen markkinointivuoden aikana toimittamien perunoiden tärkkelyspitoisuuteen, tai jos tällaista keskiarvoa ei ole saatavissa, hankinta-alueen keskimääräiseen tärkkelyspitoisuuteen;
f) tärkkelyksentuotantoyrityksen sitoumus maksaa tuottajalle asetuksen (EY) N:o 1868/94 4 a artiklassa tarkoitettu vähimmäishinta.
2. Jokaisen tärkkelyksentuotantoyrityksen on ennen markkinointivuoden alkua toimitettava tarvittavien tarkastusten varmistamiseksi toimivaltaiselle viranomaiselle sopimuksia koskeva tiivistelmä, jossa esitetään kunkin sopimuksen osalta tunnistenumero, tuottajan nimi, viljelyalat ja sovittu tonnimäärä tärkkelysekvivalentteina, ennen päivämäärää, jonka jäsenvaltiot vahvistavat ennen markkinointivuoden alkua.
3. Viljelysopimukseen kuuluvien määrien tärkkelysekvivalentteina ilmoitettu kokonaismäärä ei saa olla suurempi kuin mainitulle tärkkelyksentuotantoyritykselle vahvistettu alakiintiö.
4. Jos tärkkelysekvivalentteina ilmoitettu viljelysopimuksen mukaisesti tosiasiallisesti tuotettu määrä on suurempi kuin sopimuksessa määrätty määrä, kyseinen määrä voidaan toimittaa tärkkelyksentuotantoyrityksen näin halutessa sillä edellytyksellä, että tästä määrästä maksetaan asetuksen (EY) N:o 1868/94 4 a artiklassa tarkoitettu vähimmäishinta.
5. Tärkkelyksentuotantoyritys ei saa ottaa vastaan viljelysopimukseen kuulumattomien perunoiden toimituksia.
4 artikla
1. Perunat on otettava vastaan tärkkelyksentuotantoyrityksissä tai niiden vastaanottokeskuksissa.
2. Jäljempänä olevan 5 ja 7 artiklan mukainen painon ja tärkkelyspitoisuuden määrittäminen on tehtävä vastaanottohetkellä ja jäsenvaltion hyväksymän tarkastajan valvonnassa.
5 artikla
1. Jos jokin komission asetuksen (EY) N:o 2235/2003(4) liitteessä I tarkoitettu menetelmä sitä edellyttää, kunkin lastin sisältämien perunoiden bruttopaino on määritettävä toimitushetkellä vertaamalla kuljetusvälineen painoa lastattuna ja tyhjänä.
2. Perunoiden nettopaino on määritettävä jotain asetuksen (EY) N:o 2235/2003 liitteessä I kuvattua menetelmää noudattaen.
3. Hyväksyttyjen erien tärkkelyspitoisuuden on oltava vähintään 13 prosenttia.
Tärkkelyksentuotantoyritykset voivat kuitenkin hyväksyä perunaeriä, joissa tärkkelyspitoisuus on vähemmän kuin 13 prosenttia edellyttäen, että näistä perunoista valmistettavan tärkkelyksen määrä on enintään 1 prosentti alakiintiöstä. Tässä tapauksessa sovelletaan 13 prosentin tärkkelyspitoisuudesta maksettavaa vähimmäishintaa.
6 artikla
Perunoiden tärkkelyspitoisuus on määritettävä toimitettujen perunoiden 5050 gramman vedenalaisen painon perusteella.
Käytetyn veden on oltava puhdasta, se ei saa sisältää mitään lisäaineita ja sen lämpötilan on oltava alle 18 °C.
7 artikla
1. Tärkkelyksentuotantoyrityksille myönnetään palkkio laadultaan virheettömistä, kunnollisista ja myyntikelpoisista perunoista tuotetusta tärkkelyksestä käytettyjen perunoiden määrän ja niiden tärkkelyspitoisuuden perusteella asetuksen (EY) N:o 2235/2003 liitteessä II vahvistettujen lukujen mukaisesti niiden alakiintiötä vastaavan tärkkelysmäärän rajoissa. Palkkiota ei myönnetä tärkkelyksestä, joka on tuotettu perunoista, jotka eivät ole laadultaan virheettömiä, kunnollisia ja myyntikelpoisia, eikä tärkkelyksestä, joka on tuotettu perunoista, joiden tärkkelyspitoisuus on vähemmän kuin 13 prosenttia, paitsi niissä tapauksissa, joihin sovelletaan 5 artiklan 3 kohdan toista alakohtaa.
Jos perunoiden tärkkelyspitoisuus määritetään Reimannin tai Parowin vaa'alla ja pitoisuus vastaa lukua, joka esiintyy asetuksen (EY) N:o 2235/2003 liitteen II toisen sarakkeen kahdella tai kolmella rivillä, sovelletaan toisen ja kolmannen rivin lukuja.
2. Jos toimitetut erät sisältävät vähintään 25 prosenttia perunoita, jotka läpäisevät silmäkooltaan 28 millimetriä (neliön sivu) olevan seulan, jäljempänä "pikkuperunat", tärkkelyksen valmistajan maksamaa vähimmäishintaa määritettäessä käytettävää nettopainoa vähennetään seuraavasti:
TAULUKON PAIKKA
Jos erät sisältävät yli 50 prosenttia pikkuperunoita, ne myydään keskinäisen sopimuksen perusteella eikä palkkiota makseta.
Pikkuperunoiden prosentuaalinen osuus ja nettopaino on määritettävä samanaikaisesti.
3. Tärkkelyksentuotantoyritysten alakiintiöiden noudattaminen on määritettävä käytettyjen perunoiden määrän ja tärkkelyspitoisuuden perusteella asetuksen (EY) N:o 2235/2003 liitteessä II vahvistettujen lukujen mukaisesti.
8 artikla
1. Vastaanottolomake laaditaan tärkkelyksentuotantoyrityksen, hyväksytyn tarkastajan ja hankkijan yhteisvastuulla. Tärkkelyksentuotantoyrityksen on toimitettava sen jäljennös tuottajalle ja säilytettävä alkuperäiskappale, jotta se voidaan tarvittaessa esittää palkkioiden tarkastuksesta vastaavalle virastolle.
2. Vastaanottolomakkeessa on oltava vähintään seuraavat tiedot, jos kyse on 4-7 artiklan mukaisista toimenpiteistä:
a) toimituspäivä;
b) toimituksen numero;
c) viljelysopimuksen numero;
d) perunantuottajan nimi ja osoite;
e) kuljetusvälineen paino sen saapuessa tärkkelyksentuotantolaitokseen tai sen vastaanottokeskukseen;
f) kuljetusvälineen paino, kun kuorma on purettu ja jäljelle jäänyt multa poistettu;
g) toimituksen bruttopaino;
h) epäpuhtauksien ja perunoihin pesun aikana imeytyneen veden painon vuoksi toimituksen bruttopainosta tehty vähennys prosentteina ilmaistuna;
i) epäpuhtauksien vuoksi toimituksen bruttopainosta tehty vähennys painona ilmaistuna;
j) pikkuperunoiden osuus prosentteina;
k) toimituksen kokonaisnettopaino (bruttopaino vähennyksen jälkeen, pikkuperunoista johtuva korjaus mukaan luettuna);
l) tärkkelyspitoisuus prosentteina tai vedenalaisena painona ilmaistuna;
m) maksettava yksikköhinta.
9 artikla
Tärkkelyksentuotantoyrityksen on laadittava kunkin tuottajan osalta kokoava maksuluettelo, johon on merkitty seuraavat tiedot:
a) tärkkelyksentuotantoyrityksen toiminimi;
b) perunantuottajan nimi ja osoite;
c) viljelysopimuksen numero;
d) vastaanottolomakkeiden päivämäärä ja numero;
e) kunkin toimituksen nettopaino 8 artiklan 2 kohdassa säädettyjen mahdollisten vähennysten jälkeen;
f) kunkin toimituksen yksikköhinta;
g) tuottajalle maksettava kokonaissumma;
h) tuottajalle maksetut summat ja maksupäivät;
i) tärkkelyksen valmistajan allekirjoitus ja leima.
III LUKU MAKSAMINEN - SEURAAMUKSET
10 artikla
1. Asetuksen (EY) N:o 1868/94 5 artiklassa tarkoitettu palkkio maksetaan sillä edellytyksellä, että tärkkelyksentuotantoyritys esittää todisteet seuraavien vaatimusten täyttämisestä:
- kyseessä oleva tärkkelys on tuotettu kyseisen markkinointivuoden aikana,
- tuottajalle maksettu hinta ei ole alhaisempi kuin asetuksen (EY) N:o 1868/94 4 a artiklassa tarkoitettu yhteisössä tuotettujen perunoiden tärkkelyksen valmistukseen käytetystä koko määrästä tehtaalle toimitettuna maksettava hinta,
- kyseessä oleva tärkkelys on tuotettu 3 artiklassa tarkoitetun viljelysopimuksen nojalla viljellyistä perunoista.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut todisteet toimitetaan esittämällä 9 artiklassa säädetty kokoava maksuluettelo, johon on liitetty joko tuottajan maksukuitti tai tosite, joka on saatu maksun tärkkelyksen tuottajan määräyksestä suorittaneesta rahoituslaitoksesta ja jossa todistetaan, että maksu on suoritettu.
3. Palkkion maksaa se jäsenvaltio, jonka alueella perunatärkkelys on tuotettu, neljän kuukauden kuluessa 1 kohdassa säädettyjen todisteiden toimittamisesta.
11 artikla
1. Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tarkastusjärjestelmä, jonka avulla palkkioon oikeuttavat toimet sekä kullekin tärkkelyksentuotantoyritykselle myönnetyn alakiintiön noudattaminen voidaan tarkastaa paikalla. Näiden tarkastusten toteuttamiseksi tarkastajilla on oikeus tutustua tärkkelyksentuotantoyrityksen varastokirjanpitoon ja rahoituskirjanpitoon sekä tuotanto- ja varastointitiloihin.
Tarkastusten on katettava kullakin jalostuskaudella koko valmistusprosessi vähintään 10:tä prosenttia yritykseen toimitetuista perunoista koskevalta osalta.
2. Jäsenvaltion on tarvittaessa ilmoitettava kullekin tärkkelyksentuotantoyritykselle sen alakiintiön ylittävät tärkkelysmäärät.
3. Jos toimivaltainen elin toteaa, että tärkkelyksentuotantoyritys ei ole noudattanut 10 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettua vaatimusta, ja jollei ole ollut kyse ylivoimaisesta esteestä, yritys menettää kokonaan tai osittain oikeutensa palkkioon seuraavien sääntöjen mukaisesti:
- jos noudattamatta jättäminen koskee vähempää kuin 20:tä prosenttia kyseisen tärkkelyksentuotantoyrityksen tuottamasta tärkkelyksen kokonaismäärästä, myönnettävän palkkion määrästä vähennetään todettu prosenttiosuus kerrottuna viidellä,
- jos kyseinen osuus on vähintään 20 prosenttia, palkkiota ei myönnetä.
4. Jos todetaan, että 3 artiklan 5 kohdassa säädettyä kieltoa ei ole noudatettu, alakiintiöstä myönnettävää palkkiota vähennetään seuraavasti:
- jos tarkastuksessa todetaan, että tärkkelyksentuotantoyritys on ottanut vastaan vähemmän kuin 10 prosenttia alakiintiöstään olevan tärkkelysekvivalentteina ilmaistun määrän, kyseisenä markkinointivuonna tärkkelyksentuotantoyritykselle maksettavasta palkkioiden kokonaismäärästä vähennetään kyseinen osuus kerrottuna kymmenellä,
- jos mainittu viljelysopimuksiin kuulumaton määrä on suurempi kuin ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetty määrä, kyseisenä markkinointivuonna ei myönnetä palkkiota; tärkkelyksentuotantoyritykselle ei myöskään makseta palkkiota seuraavana markkinointivuotena.
5. Jos hyväksytyistä tärkkelyspitoisuudeltaan alle 13 prosentin eristä valmistettavan tärkkelyksen määrä vastoin sitä, mitä on säädetty 5 artiklan 3 kohdassa:
- ylittää yhdellä prosentilla tärkkelyksentuotantoyrityksen alakiintiön, palkkiota ei makseta ylittävästä osasta; alakiintiöstä myönnettävästä palkkiosta vähennetään lisäksi todettu prosenttiosuus kerrottuna kymmenellä,
- ylittää 11 prosentilla tärkkelyksentuotantoyrityksen alakiintiön, palkkiota ei myönnetä kyseiseltä markkinointivuodelta; tärkkelyksentuotantoyritykselle ei myöskään makseta palkkiota seuraavana markkinointivuotena.
6. Tämän artiklan nojalla suoritettavat tarkastukset eivät estä toimivaltaisia viranomaisia suorittamasta muita mahdollisia tarkastuksia.
12 artikla
1. Asetuksen (EY) N:o 1868/94 6 artiklassa tarkoitettua vientiä pidetään suoritettuna, kun:
a) tuotantojäsenvaltion toimivaltainen elin on vastaanottanut 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun todisteen riippumatta siitä, mistä jäsenvaltiosta tärkkelys on viety;
b) viejäjäsenvaltio on hyväksynyt kyseisen vienti-ilmoituksen ennen markkinointivuoden, jona tärkkelys tuotettiin, päättymistä seuraavaa 1 päivää tammikuuta;
c) kyseinen tärkkelys on viety yhteisön tullialueelta 60 päivän kuluessa b alakohdassa tarkoitetusta 1 päivästä tammikuuta;
d) tuote on viety tuetta.
Jos kaikki ensimmäisessä alakohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty, kyseistä alakiintiön ylittävää tärkkelysmäärää pidetään sisämarkkinoilla myytynä, jollei ole kyse ylivoimaisesta esteestä.
2. Jos kyse on ylivoimaisesta esteestä, sen jäsenvaltion toimivaltainen elin, jonka alueella tärkkelys on tuotettu, päättää tarvittavista toimenpiteistä asianomaisen osapuolen esittämien seikkojen perusteella.
Kun tärkkelys viedään muun kuin sen tuotantojäsenvaltion alueelta, kyseiset toimenpiteet toteutetaan asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten annettua siitä lausuntonsa.
3. Tätä asetusta sovellettaessa ei voida vedota komission asetuksen (EY) N:o 800/1999(5) 36 artiklan säännöksiin.
13 artikla
1. Komission asetuksen (EY) N:o 1342/2003(6) 12 artiklasta poiketen vientitodistusvakuus on 23 euroa tonnilta.
2. Todiste siitä, että kyseinen tärkkelyksentuotantoyritys on täyttänyt 12 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyt edellytykset, on annettava sen jäsenvaltion toimivaltaiselle elimelle, jonka alueella tärkkelys on tuotettu, ennen markkinointivuoden, jona tärkkelys tuotettiin, päättymistä seuraavan kalenterivuoden 1 päivää huhtikuuta.
3. Todiste annetaan esittämällä:
a) komission asetuksen (EY) N:o 1518/95(7) 3 artiklasta poiketen 2 kohdassa tarkoitetun jäsenvaltion toimivaltaisen elimen kyseiselle tärkkelyksentuotantoyritykselle antama vientitodistus, jossa on jokin seuraavista maininnoista:
- "Para exportación sin restitución, de conformidad con el artículo 6 del Reglamento (CE) n° 1868/94"
- "Skal eksporteres uden restitution, jf. artikel 6 i forordning (EF) nr. 1868/94"
- "Ausfuhr ohne Erstattung gemäß Artikel 6 der Verordnung (EG) Nr. 1868/94"
- "Προς εξαγωγή χωρίς επιστροφή σύμφωνα με το άρθρο 6 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1868/94"
- "For export without refund under Article 6 of Regulation (EC) No 1868/94"
- "À exporter sans restitution conformément à l'article 6 du règlement (CE) n° 1868/94"
- "Da esportare senza restituzione a norma dell'articolo 6 del regolamento (CE) n. 1868/94"
- "Overeenkomstig artikel 6 van Verordening (EG) nr. 1868/94 zonder restitutie uit te voeren"
- "A exportar sem restituição em conformidade com o artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 1868/94"
- "Viedään tuetta asetuksen (EY) N:o 1868/94 6 artiklan mukaisesti"
- "För export utan exportbidrag enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 1868/94"
b) vakuuden vapauttamiseen tarvittavat komission asetuksen (EY) N:o 1291/2000(8) 32 ja 33 artiklassa tarkoitetut asiakirjat;
c) tärkkelyksentuotantoyrityksen antama ilmoitus, jossa todistetaan, että se on tuottanut tärkkelyksen.
4. Kun tärkkelyksentuotantoyrityksen tuottama perustärkkelys varastoidaan vientiä varten siiloon, makasiiniin tai säiliöön, joka sijaitsee valmistajan tuotantolaitoksen ulkopuolella tuotantojäsenvaltiossa tai muussa jäsenvaltiossa ja jossa varastoidaan muiden tärkkelyksentuotantoyritysten tai kyseisen tärkkelyksentuotantoyrityksen tuottamaa muuta perustärkkelystä siten, ettei niitä ole mahdollista erottaa fyysisesti toisistaan, kaikki tällä tavalla varastoidut tuotteet on asetettava sellaiseen hallinnolliseen valvontaan, joka tarjoaa tullivalvontaa vastaavat takeet siihen asti, kun 12 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu vienti-ilmoitus hyväksytään, ja ne on siirrettävä tullivalvontaan mainitusta hyväksynnästä alkaen.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa, kun on kyse varastosta poisviennistä ennen 12 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua vienti-ilmoituksen hyväksymistä, todiste on saatava sen jäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta, jossa varastointi on tapahtunut.
Kun varastosta poisvienti tapahtuu 12 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun vienti-ilmoituksen hyväksymisen jälkeen, asetuksen (EY) N:o 1291/2000 33 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen todiste on saatava sen jäsenvaltion tulliviranomaisilta, jossa varastointi on tapahtunut.
Toisessa ja kolmannessa alakohdassa tarkoitetun todisteen on osoitettava, että kyseinen tuote tai sitä vastaava korvaava määrä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua tuotetta on viety pois varastosta.
14 artikla
Kun tärkkelyksentuotantoyrityksen tuottama perustärkkelys varastoidaan pakkaamattomana tullin varastomenettelyn mukaisesti tai tuen ennakkomaksua varten säädetyn, neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 565/80(9) määritellyn vapaa-aluemenettelyn mukaisesti, voidaan kyseistä tärkkelystä - sen lisäksi, että sille suoritetaan asetuksen (EY) N:o 800/1999 29 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut käsittelyt - sekoittaa samassa varastointipaikassa vientitukinimikkeistön samaan alanimikkeeseen kuuluviin muihin tärkkelyksiin, joilla on samat tekniset ominaisuudet ja jotka täyttävät vientitukien myöntämiseen vaaditut edellytykset ja jotka on lisäksi asetettu asetuksen (EY) N:o 800/1999 tai asetuksen (ETY) N:o 565/80 alaiseen menettelyyn.
15 artikla
1. Kyseisen jäsenvaltion on kannettava niistä määristä, joita pidetään 12 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti sisämarkkinoilla myytyinä, perustärkkelyksen tai minkä tahansa komission asetuksen (EY) N:o 1518/95(10) liitteessä luetellun tai komission asetuksen (EY) N:o 1520/2000(11) soveltamisalaan kuuluvan johdetun tuotteen osalta sinä markkinointivuonna, jona tärkkelys tai johdettu tuote on tuotettu, perustärkkelystonnia kohti laskettu kiinteä maksu, joka on yhtä suuri kuin CN-koodiin 1108 13 00 kuuluvaan tärkkelykseen sovellettava yleinen tullitariffi lisättynä 10 prosentilla.
2. Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava maksettava kokonaissumma kyseessä oleville tärkkelyksentuotantoyrityksille ennen 12 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua 1 päivää tammikuuta seuraavaa 1 päivää toukokuuta.
Kyseisten tärkkelyksentuotantoyritysten on maksettava tämä kokonaissumma ennen kyseisen vuoden 20 päivää toukokuuta.
16 artikla
1. Jos tärkkelyksentuotantoyritykset sulautuvat, jäsenvaltion on myönnettävä sulautumisessa syntyneelle yritykselle ennen sulautumista kyseisille yrityksille myönnettyjen alakiintiöiden yhteismäärää vastaava alakiintiö.
Jos tärkkelyksentuotantoyrityksen omistusoikeus luovutetaan, jäsenvaltion on myönnettävä luovutuksen saaneelle yritykselle luovutetun yrityksen alakiintiö. Jos tärkkelyksentuotantoyritys luovutetaan useille yrityksille, alakiintiöiden jako suoritetaan suhteessa kunkin yrityksen saamaan tärkkelyksen tuotantomäärään.
Jos tärkkelyksentuotantolaitoksen omistusoikeus luovutetaan, jäsenvaltion on vähennettävä tuotantolaitoksen omistusoikeuden luovuttavan tärkkelyksentuotantoyrityksen alakiintiötä ja lisättävä kyseisen tuotantolaitoksen saavan yrityksen tai saavien yritysten alakiintiötä vähennetyllä määrällä suhteessa sen tai niiden saamaan tuotantomäärään.
2. Jos tärkkelyksentuotantoyrityksen tai yhden taikka useamman sen tuotantolaitoksen toiminta lopetetaan muutoin kuin 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, jäsenvaltio voi myöntää alakiintiöt, joita lopettaminen koskee, yhdelle tai useammalle tärkkelyksentuotantoyritykselle.
3. Jos tärkkelyksentuotantoyritykselle kuuluva tuotantolaitos vuokrataan, jäsenvaltion on vähennettävä tuotantolaitoksen vuokralle antavan yrityksen alakiintiötä ja myönnettävä vähennetty alakiintiön osa tuotantolaitoksen tärkkelyksen tuotantoa varten vuokranneelle yritykselle.
Jos vuokrasuhde päätetään ennen 1 artiklan k alakohdassa tarkoitetun määräajan päättymistä, jäsenvaltion on peruttava ensimmäisen alakohdan nojalla suoritettu alakiintiön mukauttaminen taannehtivasti siitä päivästä, jona vuokrasuhde alkoi.
4. Jos 1 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamisen seurauksena yhden tai useamman sulautuneen tärkkelyksentuotantoyrityksen tuotantolaitosten tuotanto päättyy ja uhkaa siten vakavasti tärkkelyksen valmistamiseen käytettävän perunan jatkuvaa tuotantoa alueella, joka aikaisemmin toimi kyseisen tai kyseisten tärkkelyksentuotantoyritysten toimittajana, jäsenvaltio voi velvoittaa sulautuneen yrityksen siirtämään jäsenvaltiolle sellaiselle yritykselle, jonka tuotantolaitokset ovat lopettaneet tuotannon, alun perin myönnetyn alakiintiön. Jäsenvaltio voi myöntää uudelleen minkä tahansa ensimmäisen alakohdan mukaisesti siirretyn alakiintiön mille tahansa tärkkelyksentuotantoyritykselle, joka ryhtyy tuottamaan tärkkelystä kyseisellä alueella.
17 artikla
Jos tärkkelyksentuotantoyrityksen tai tuotantolaitoksen toiminnan lopettaminen, sulautuminen tai luovuttaminen tapahtuu 1 päivän heinäkuuta ja seuraavan vuoden 31 päivän maaliskuuta välisenä aikana, 16 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet toteutetaan tuolloin kulumassa olevan markkinointivuoden osalta.
Jos tärkkelyksentuotantoyrityksen tai tuotantolaitoksen toiminnan lopettaminen, sulautuminen tai luovuttaminen tapahtuu 1 päivän huhtikuuta ja seuraavan vuoden 30 päivän kesäkuuta välisenä aikana, 16 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet toteutetaan tätä ajanjaksoa seuraavan markkinointivuoden osalta.
IV LUKU ILMOITUKSET
18 artikla
Tärkkelyksentuotantoyritysten on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille viimeistään kunkin markkinointivuoden 30 päivänä huhtikuuta:
- niiden tärkkelysperunoiden määrät, joille on myönnetty asetuksen (EY) N:o 1782/2003 93 artiklassa säädettyä tukea,
- ne perunatärkkelysmäärät, joista on maksettu asetuksen (EY) N:o 1868/94 5 artiklassa säädetty palkkio.
19 artikla
1. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään kunkin markkinointivuoden 30 päivänä kesäkuuta:
a) niiden tärkkelysperunoiden määrät, joihin on sovellettu asetuksen (EY) N:o 1782/2003 93 artiklan säännöksiä;
b) ne perunatärkkelysmäärät, joista on maksettu asetuksen (EY) N:o 1868/94 5 artiklassa säädetty palkkio;
c) niiden tärkkelyksentuotantoyritysten, joihin on sovellettu asetuksen (EY) N:o 1868/94 6 artiklan 2 kohtaa, määrät ja alakiintiöt markkinointivuoden aikana sekä seuraavana markkinointivuonna käytettävissä olevat alakiintiöt;
d) asetuksen (EY) N:o 1868/94 6 artiklan mukaisesti ilman vientitukea vietävät määrät;
e) tämän asetuksen 11 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut määrät;
f) tämän asetuksen 15 artiklassa tarkoitetut määrät.
2. Edellä olevaa 16 artiklaa sovellettaessa jäsenvaltioiden on toimitettava viimeistään kunkin markkinointivuoden 30 päivänä kesäkuuta komissiolle kaikki siihen liittyvät yksityiskohtaiset tiedot ja liitettävä mukaan todisteet, jotka osoittavat, että säädettyjä edellytyksiä on noudatettu.
V LUKU YLEISET JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
20 artikla
Asetuksen (EY) N:o 1868/94 4 a artiklassa tarkoitetun vähimmäishinnan ja mainitun asetuksen 5 artiklassa tarkoitetun palkkion ilmoittamiseen kansallisena valuuttana käytettävä muuntokurssi on se, jonka Euroopan keskuspankki on viimeksi julkaissut ennen sitä päivää, jona tärkkelyksenvalmistaja on ottanut perunat vastaan.
21 artikla
Kumotaan asetus (EY) N:o 97/95 1 päivästä heinäkuuta 2004.
22 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan markkinointivuodesta 2004/2005.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2003.