SMĚRNICE RADY 2006/91/ES
ze dne 7. listopadu 2006
o ochraně proti štítence zhoubné
(kodifikované znění)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 37 a 94 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice Rady 69/466/EHS ze dne 8. prosince 1969 o ochraně proti štítence zhoubné (3) byla podstatně změněna (4). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by měla být uvedená směrnice kodifikována.
(2)
Produkce dvouděložných dřevin a jejich plodů zaujímá významné místo v zemědělství Společenství.
(3)
Výnos z této produkce je soustavně ohrožován škodlivými organismy.
(4)
Ochranou těchto rostlin proti těmto škodlivým organismům by měla nejen být zachována jejich produkční kapacita, ale také zvýšena zemědělská produktivita.
(5)
Ochranná opatření proti zavlékání škodlivých organismů do jednotlivých členských států by měla pouze omezený účinek, pokud by proti těmto organismům neexistovala souběžná a metodicky řízená ochrana v celém Společenství a nezamezovalo se jejich rozšiřování.
(6)
Jedním z nejnebezpečnějších škodlivých organismů pro dvouděložné dřeviny je štítenka zhoubná (Quadraspidiotus perniciosus Comst.).
(7)
Tento škodlivý organismus se doposud vyskytuje v několika členských státech a ve Společenství existují zamořené oblasti.
(8)
Dokud nebudou přijata účinná opatření k ochraně proti tomuto škodlivému organismu a k zamezení jeho šíření, je pěstování dvouděložných dřevin v celém Společenství trvale ohroženo.
(9)
K vyhubení tohoto škůdce by bylo vhodné, aby Společenství přijalo minimální opatření. Členské státy by měly mít možnost přijmout doplňkové nebo přísnější předpisy, je-li to nezbytné.
(10)
Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení směrnic ve vnitrostátním právu uvedených v příloze I části B,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Tato směrnice obsahuje minimální opatření, která mají být učiněna v členských státech na ochranu proti štítence zhoubné (Quadraspidiotus perniciosus Comst.) a k zamezení jejího šíření.
Článek 2
Pro účely této směrnice se rozumí:
a)
„rostlinami“ živé rostliny a živé části rostlin s výjimkou plodů a semen;
b)
„napadenými rostlinami nebo plody“ rostliny nebo plody, na kterých se nachází jedna nebo více štítenek zhoubných, pokud se neprokáže, že jsou mrtvé;
c)
„hostitelskými rostlinami štítenky zhoubné“ rostliny rodů Acer L., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Euonymus L., Fagus L., Juglans L., Ligustrum L., Malus Mill., Populus L., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rosa L., Salix L., Sorbus L., Syringa L., Tilia L., Ulmus L., Vitis L.;
d)
„školkami“ výsadby, ve kterých jsou pěstovány rostliny určené k přesazení, k rozmnožování nebo k distribuci jako jednotlivě zakořeněné rostliny.
Článek 3
Je-li zjištěn výskyt štítenky zhoubné, vymezí členské státy zamořenou oblast a dostatečně velkou bezpečnostní zónu k zabezpečení ochrany okolních oblastí.
Článek 4
Členské státy stanoví, že v zamořených oblastech a bezpečnostních zónách musí být hostitelské rostliny štítenky zhoubné vhodným způsobem ošetřeny proti tomuto škůdci a proti jeho šíření.
Článek 5
Členské státy stanoví, že
a)
všechny napadené rostliny ve školkách musí být zničeny;
b)
všechny další napadené rostliny nebo rostliny, u nichž je podezření na napadení, které jsou pěstovány v zamořených oblastech, musí být před uvedením do oběhu ošetřeny takovým způsobem, aby již nedošlo k jejich napadení ani k napadení čerstvých plodů těchto rostlin;
c)
všechny zakořeněné hostitelské rostliny štítenky zhoubné pěstované v zamořené oblasti a části těchto rostlin určené k rozmnožování a vypěstované v této oblasti smějí být přesazeny v rámci zamořené oblasti nebo přepraveny mimo ni pouze tehdy, jestliže u nich nebylo shledáno napadení a byly ošetřeny takovým způsobem, že všichni případní jedinci štítenky zhoubné byli zničeni.
Článek 6
Členské státy zajistí, aby hostitelské rostliny štítenky zhoubné v bezpečnostních zónách byly podrobeny úřednímu dohledu a byly kontrolovány nejméně jednou ročně, aby se odhalil jakýkoli výskyt štítenky zhoubné.
Článek 7
1. Členské státy stanoví, že v každé partii rostlin (jiných než zakořeněných v půdě) a čerstvých plodů, u které bylo zjištěno napadení, musí být napadené rostliny a plody zničeny a ostatní rostliny a plody této partie ošetřeny nebo zpracovány tak, aby případní živí jedinci štítenky zhoubné byli zničeni.
2. Odstavec 1 se nevztahuje na lehce napadené partie čerstvého ovoce.
Článek 8
Členské státy mohou zrušit opatření přijatá na ochranu proti štítence zhoubné a k zamezení jejího rozšíření pouze v případě, není-li dále zjištěn její výskyt.
Článek 9
Členské státy zakáží držení štítenky zhoubné.
Článek 10
1. Členské státy mohou povolit
a)
výjimky z opatření uvedených v článcích 4 a 5, čl. 7 odst. 1 a článku 9 k vědeckým a rostlinolékařským účelům, k testování a šlechtitelské práci;
b)
odchylně od čl. 5 písm. b a čl. 7 odst. 1 okamžité zpracování napadených čerstvých plodů;
c)
odchylně od čl. 5 písm. b a čl. 7 odst. 1 uvedení napadených čerstvých plodů do oběhu v zamořené oblasti.
2. Členské státy zajistí, aby povolení podle odstavce 1 mohla být udělena pouze tehdy, je-li kontrolami dostatečně zajištěno, že tato povolení nejsou na újmu ochrany proti štítence zhoubné a nevyvolávají nebezpečí jejího rozšíření.
Článek 11
Členské státy mohou přijmout dodatečná nebo přísnější pravidla k ochraně proti štítence zhoubné nebo k zamezení jejího rozšíření, je-li to nezbytné.
Článek 12
Zrušuje se směrnice 69/466/EHS, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení uvedených směrnic ve vnitrostátním právu stanovených v příloze I části B.
Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.
Článek 13
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 7. listopadu 2006.
NEUVOSTON DIREKTIIVI 2006/91/EY,
annettu 7 päivänä marraskuuta 2006
hirmukilpikirvan torjunnasta
(Kodifioitu toisinto)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 37 ja 94 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Hirmukilpikirvan torjunnasta 8 päivänä joulukuuta 1969 annettua neuvoston direktiiviä 69/466/ETY (3) on muutettu huomattavalta osin (4). Sen vuoksi mainittu direktiivi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava.
(2)
Puumaisten kaksisirkkaisten kasvien ja niistä saatavien hedelmien tuotannolla on tärkeä asema yhteisön maataloudessa.
(3)
Haitalliset organismit vaikuttavat tuotokseen jatkuvasti.
(4)
Suojaamalla nämä kasvit näiltä haitallisilta organismeilta, ei ainoastaan pystytä ylläpitämään nykyistä tuotantokapasiteettia, vaan myös parannetaan maatalouden tuottavuutta.
(5)
Torjuntatoimenpiteillä, joilla haitallisten organismien kulkeutuminen kuhunkin jäsenvaltioon pyritään estämään, on vain rajoitettu vaikutus, jos näitä haitallisia organismeja ei samanaikaisesti ja järjestelmällisesti torjuta ja estetä leviämästä koko yhteisön alueella.
(6)
Yksi puumaisille kaksisirkkaisille kasveille haitallisimmista organismeista on hirmukilpikirva (Quadraspidiotus perniciosus Comst.).
(7)
Tätä haitallista organismia on tavattu useissa jäsenvaltioissa, ja yhteisössä on sen saastuttamia alueita.
(8)
Jos ei toteuteta tehokkaita toimenpiteitä tämän haitallisen organismin torjumiseksi ja sen leviämisen estämiseksi, on se koko yhteisön alueen puumaisten kaksisirkkaisten kasvien viljelylle pysyvä uhka.
(9)
Tämän haitallisen organismin hävittämisestä olisi annettava yhteisön vähimmäissäännökset. Jäsenvaltioilla olisi kuitenkin tarvittaessa oltava mahdollisuus antaa lisäsäännöksiä tai vähimmäissäännöksiä tiukempia säännöksiä.
(10)
Tämä direktiivi ei saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden velvollisuuksiin, jotka koskevat liitteessä I olevassa B osassa olevia määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava siinä mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tämä direktiivi koskee vähimmäistoimenpiteitä, jotka jäsenvaltioiden on toteutettava hirmukilpikirvan (Quadraspidiotus perniciosus Comst.) torjumiseksi ja sen leviämisen estämiseksi.
2 artikla
Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
a)
’kasveilla’ eläviä kasveja ja eläviä kasvinosia, lukuun ottamatta hedelmiä ja siemeniä;
b)
’saastuneilla kasveilla tai hedelmillä’ kasveja tai hedelmiä, joista tavataan yksi tai useampi hirmukilpikirva, jos ei ole osoitettu, että ne ovat kuolleita;
c)
’hirmukilpikirvan isäntäkasveilla’ kasveja, jotka kuuluvat sukuihin Acer L., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Euonymus L., Fagus L., Juglans L., Ligustrum L., Malus Mill., Populus L., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rosa L., Salix L., Sorbus L., Syringa L., Tilia L., Ulmus L., Vitis L.;
d)
’taimitarhoilla’ viljelmiä, joilla uudelleen istutettaviksi, lisäykseen tai juurtuneina yksittäiskasveina myytäviksi tarkoitetut kasvit kasvatetaan.
3 artikla
Jos hirmukilpikirvojen esiintyminen todetaan, jäsenvaltioiden on rajoitettava saastunut alue sekä riittävän laaja turvavyöhyke ympäröivien alueiden suojelemiseksi.
4 artikla
Jäsenvaltioiden on säädettävä, että hirmukilpikirvan isäntäkasvit on saastuneilla alueilla ja turvavyöhykkeillä käsiteltävä sopivalla tavalla tämän haitallisen organismin torjumiseksi ja sen leviämisen estämiseksi.
5 artikla
Jäsenvaltioiden on säädettävä, että:
a)
kaikki saastuneet kasvit taimitarhoissa on hävitettävä;
b)
kaikki muut saastuneet tai saastuneiksi epäillyt, saastuneella alueella kasvavat kasvit on käsiteltävä siten, että kasvit ja niistä saatavat tuoreet hedelmät eivät myytäessä ole enää saastuneita;
c)
saastuneella alueella kasvavia, juurtuneita hirmukilpikirvan isäntäkasveja ja niiden lisäykseen tarkoitettuja osia, jotka on otettu tältä alueelta, saa istuttaa uudelleen saastuneen alueen sisällä tai kuljettaa alueelta pois ainoastaan, jos ne on todettu vapaiksi hirmukilpikirvoista ja ne on käsitelty siten, että niissä mahdollisesti olevat hirmukilpikirvat tuhoutuvat.
6 artikla
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hirmukilpikirvan isäntäkasveja valvotaan virallisesti turvavyöhykkeellä ja että ne tarkastetaan vähintään kerran vuodessa hirmukilpikirvan esiintymisen varalta.
7 artikla
1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että tavaraerässä olevat hirmukilpikirvan saastuttamat tuoreet hedelmät tai kasvit, jotka eivät ole maahan juurtuneet, on hävitettävä ja muut erän sisältämät kasvit tai hedelmät on käsiteltävä tai jalostettava siten, että niissä vielä mahdollisesti olevat hirmukilpikirvat tuhoutuvat.
2. Mitä 1 kohdassa säädetään ei sovelleta eriin, jotka sisältävät vähäisessä määrin saastuneita tuoreita hedelmiä.
8 artikla
Jäsenvaltiot saavat peruuttaa ne toimenpiteet, joita on toteutettu hirmukilpikirvan torjumiseksi tai sen leviämisen estämiseksi, ainoastaan siinä tapauksessa, että hirmukilpikirvaa ei enää todeta esiintyvän.
9 artikla
Jäsenvaltioiden on kiellettävä hirmukilpikirvojen hallussapito.
10 artikla
1. Jäsenvaltiot voivat:
a)
myöntää poikkeuksia 4 ja 5 artiklan, 7 artiklan 1 kohdassa ja 9 artiklassa tarkoitetuista toimenpiteistä silloin, kun on kyse tieteellisestä ja kasvinsuojeluun liittyvästä toiminnasta, kokeista ja valintatyöstä;
b)
poiketen siitä, mitä säädetään 5 artiklan b alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa, sallia, että saastuneet tuoreet hedelmät jalostetaan välittömästi;
c)
poiketen siitä, mitä säädetään 5 artiklan b alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa, sallia, että saastuneita tuoreita hedelmiä myydään saastuneen alueen sisällä.
2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdassa säädettyjä poikkeuksia myönnetään ainoastaan, jos riittävä valvonta takaa sen, että ne eivät ole haitaksi hirmukilpikirvan torjunnalle eivätkä aiheuta vaaraa tämän haitallisen organismin leviämisestä.
11 artikla
Jäsenvaltiot voivat antaa lisäsäännöksiä tai edellytettyä tiukempia hirmukilpikirvan torjuntaa ja sen leviämisen estämistä koskevia säännöksiä, jos tällaiset säännökset ovat tarpeen.
12 artikla
Kumotaan direktiivi 69/466/ETY, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden velvollisuuksiin, jotka koskevat liitteessä I olevassa B osassa olevia määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava siinä mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä.
Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
13 artikla
Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
14 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2006.