NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1609/1999
ze dne 22. července 1999,
kterým se stanoví podrobná pravidla pro provádění nařízení Rady (ES) č. 856/1999 o zvláštním rámci pomoci tradičním dodavatelům banánů AKT
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 856/1999 ze dne 22. dubna 1999 o zvláštním rámci pomoci tradičním dodavatelům banánů AKT 1, a zejména na článek 8 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 856/1999 vytváří pro období maximálně deseti let zvláštní rámec pro technickou a finanční pomoc tradičním dodavatelům banánů AKT, aby se mohli přizpůsobit novým tržním podmínkám v důsledku provedených změn společné organizace trhu s banány.
(2) Podle nařízení (ES) č. 856/1999 bude finanční a technická pomoc poskytována jako příspěvek na provádění programů, které slouží ke zlepšení konkurenceschopnosti v sektoru banánů respektive k diverzifikaci v případech, v nichž není možné trvale udržitelné zlepšení konkurenceschopnosti sektoru banánů.
(3) Programy, pro které je požadováno financování, musí být v souladu se všeobecnými rozvojovými cíli příslušného tradičního dodavatele AKT.
(4) Aby byla zajištěna tato shoda a tyto programy sloužily specifickým cílům stanoveným v nařízení (ES) č. 856/1999, musí být založeny na souvislé dlouhodobé strategii.
(5) Tuto strategii, kterou musí vypracovat tradiční dodavatelé AKT po konzultacích se zúčastněnými aktéry sektoru, musí schválit Komise;
(6) K zajištění integrovaného postupu by měly být předloženy programy formou ročních akčních plánů, které jsou založeny na schválené strategii.
(7) Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 856/1999 se v rámci celkové částky pro daný rok stanoví, jaká maximální částka bude dána k dispozici jednotlivým tradičním dodavatelům AKT na financování programů na zvyšování konkurenceschopnosti sektoru banánů, přičemž bude brán zřetel na stupeň konkurenceschopnosti a na význam pěstování banánů pro hospodářství příslušné země. Pokud se budou provádět pouze diverzifikační programy, bude podle článku 7 dána k dispozici částka, která je srovnatelná s částkou danou k dispozici jiným tradičním dodavatelům.
(8) Je nutno stanovit podrobná pravidla pro metodu výpočtu prostředků, které je nutno přidělit jednotlivým zemím.
(9) Stupeň konkurenceschopnosti je nutno pro každého jednotlivého tradičního dodavatele AKT určit na základě cenových rozdílů stanovených při dovozu do Společenství s přihlédnutím k množstvím dovezeným do Společenství. Aby se zabránilo ovlivnění krátkodobým kolísáním cen, je nutno vypočítat cenový rozdíl, na který je nutno brát zřetel, na základě dostatečně dlouhého referenčního období bezprostředně předcházejícího roku použití. Aby bylo zaručeno srovnatelné zacházení se všemi tradičními dodavateli AKT nezávisle na specifickém cíli, který sledují, je nutno v případech, v nichž byly vývozy zastaveny na základě diverzifikace, použít zjištěný průměrný cenový rozdíl AKT. S ohledem na hospodářský cíl nařízení (ES) č. 856/1999 poskytnout tradičním dodavatelům AKT možnost zachovat si na trhu Společenství pozici, která odpovídá jejich pozici na trhu před vstupem nařízení Rady (ES) č. 1637/982 v platnost, je nutno při výpočtu stupně konkurenceschopnosti brát zřetel na množství dosahovaná ve třech letech před vstupem tohoto nařízení v platnost.
(10) Význam pěstování banánů pro hospodářství tradičních dodavatelů AKT se nejvýrazněji projeví v podílu sektoru banánů na hrubém domácím produktu země. Nejpřesnějšími statistikami v tomto ohledu jsou statistiky Mezinárodního měnového fondu a pokud nejsou k dispozici statistiky UNCTAD, takže je nutno použít tyto statistiky. S ohledem na vývozní množství je nutno použít podle hospodářského cíle nařízení (ES) č. 856/1999 statistiky za poslední tři roky před vstupem nařízení (ES) č. 1637/98 v platnost, pro něž jsou statistiky k dispozici.
(11) V rámci skupiny tradičních dodavatelů AKT existují značné rozdíly u základních hospodářských faktorů pro obchod s banány, dosáhne se nejspravedlivějšího výsledku tehdy, když bude oběma kritériím pro výpočet prostředků, jež mají být přiděleny každé zemi, přikládána stejná váha.
(12) Aby byla zaručena proveditelnost programů, jenž mají být financovány, by však měla být stanovena minimální částka pro prostředky, které mají být přiděleny.
(13) Je nutno brát zvláštní zřetel na požadavek specifických řešení pro Somálsko.
(14) Podle čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 856/1999 bude od roku 2004 a pak pro každý další rok použito pro rozsah pomoci poskytované jednotlivým tradičním dodavatelům AKT redukujícího koeficientu až 15 %. Pokud se budou provádět programy na zlepšení konkurenceschopnosti, sníží se tento redukující koeficient ve stejném rozsahu, v jakém bude zjištěno zlepšení konkurenceschopnosti v porovnání s předcházejícím rokem.
(15) Aby bylo zaručeno, že možnosti pomoci tradičním dodavatelům AKT, které jsou dány v rámci nařízení (ES) č. 856/1999, budou co nejlépe využity pro přizpůsobení se novým tržním podmínkám, je nutno prostředky nepoužité během rozpočtového roku znovu přidělit.
(16) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru stanoveného článkem 8 nařízení (ES) č. 1637/98,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Žádosti o technickou a finanční pomoc podle nařízení (ES) 856/1999 musí tradiční dodavatelé AKT předložit Komisi začátkem každého kalendářního roku, nejpozději však 60 dnů po notifikaci přidělení prostředků uvedené v článku 2. Bude brán zřetel na zvláštní situaci Somálska.
2. Žádosti musí vycházet ze souvislé dlouhodobé strategie pro sektor banánů, kterou si stanovil příslušný stát AKT po konzultacích s aktéry sektoru a která byla schválena Komisí. Ve strategii je nutno podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 856/1999 definovat specifický cíl, zhodnotit jeho rentabilitu a objasnit koncepci pro dosažení tohoto cíle. Dále by měla obsahovat informace, které jsou nutné pro posouzení souladu s obecnými cíli rozvoje příslušných tradičních dodavatelů AKT. Zvláštní pozornost je nutno věnovat možnosti provádění projektů na regionální úrovni.
3. Programy navržené k financování musí vycházet ze schválené strategie a musí být předkládány formou ročních akčních plánů.
Článek 2
Maximální částka na financování programů podle čl. 1 odst. 3 se stanovuje každý rok. Aniž je dotčen článek 6, vypočítává se individuálně pro každého jednotlivého tradičního dodavatele AKT na základě stanoveného stupně konkurenceschopnosti a významu pěstování banánů pro hospodářství příslušné země, přičemž je oběma kriteriím přikládána stejná váha.
Článek 3
1 Stupeň konkurenceschopnosti se vypočítává na základě referenčních množství a rozdílu mezi referenční cenou pro třetí země a referenční cenou AKT.
2. Referenční množství je průměrné množství banánů, které vyvezl každý jednotlivý dodavatel AKT v posledních třech letech do Společenství před vstupem nařízení (ES) č. 1637/98 v platnost. Odchylně od toho a s přihlédnutím ke zvláštní situaci se stanoví referenční množství pro Somálsko na 60 000 tun. Referenční množství, která je nutno použít, jsou uvedena v příloze I.
3. Referenční cena pro třetí země je nejnižší průměrná cena za tunu banánů, které byly vypěstovány v jednotlivých obvyklých dodavatelských třetích zemích mimo státy AKT a vyvezeny do Společenství v posledních třech letech, pro něž jsou k dispozici statistiky, před rokem použití uvedeným v žádosti o pomoc.
4. Referenční cena AKT je průměrná cena za tunu banánů, které byly vypěstovány ve stejném časovém období příslušným tradičním dodavatelem AKT a vyvezeny do Společenství. V případech, v nichž byl v důsledku diverzifikace vývoz banánů zastaven, se použije průměrná referenční cena AKT.
5. Referenční ceny podle odstavců 3 a 4 je nutno uvést jako ceny cif. Pro výpočet stupně konkurenceschopnosti je nutno použít statistiky o dovozech do Společenství vypracované a zveřejněné Statistickým úřadem Evropských společenství.
Článek 4
Význam pěstování banánů pro hospodářství tradičních dodavatelů AKT je nutno posuzovat na základě přínosu vytváření hodnot sektoru banánů k celkovému hrubému domácímu produktu příslušného tradičního dodavatele AKT v posledních třech letech před vstupem nařízení (ES) č. 1637/98 v platnost, pro něž jsou k dispozici statistiky. Pro stanovení významu pěstování banánů je nutno použít statistiky Mezinárodního měnového fondu respektive - pokud nejsou k dispozici - statistiky UNCTAD. Odchylně od toho a s přihlédnutím ke zvláštní situaci se pro Somálsko stanoví faktor po výpočet na 1,0. Faktor pro výpočet, který vyplývá ze statistik, je uveden v příloze II.
Článek 5
Aniž jsou dotčeny články 2 až 4, bude se od roku 2004 a pak pro každý další rok používat pro zaručenou pomoc automatický redukující koeficient. Redukující koeficient je nutno stanovit pro každého jednotlivého dodavatele AKT tak, aby bylo zajištěno, že pomoc, která je mu zaručena pro aktuální rok, bude snížena o maximálně 15 % v porovnání s prostředky poskytnutými v předcházejícím roce.
Článek 6
Jestliže je výsledkem výpočtů podle článků 2 až 5 částka menší než 0,5 mil eur za rok, poskytne se minimální částka 0,5 mil. eur.
Článek 7
Pokud některý tradiční dodavatel AKT nepodá během lhůty uvedené v čl. 1 odst. 1 žádost o technickou a finanční pomoc nebo pokud předložené programy nejsou v souladu s dlouhodobou strategií definovanou v čl. 1 odst. 2, provede Komise na základě předložených programů a podle ustanovení nařízení (ES) č. 856/1999 nové rozdělení částek původně daných k dispozici na zbývající dodavatele AKT. Bude brán zřetel na zvláštní situaci Somálska.
Článek 8
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po dni vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství a je použitelné ode dne 1. ledna 1999.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. července 1999.
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1609/1999,
annettu 22 päivänä heinäkuuta 1999,
erityisen tukikehyksen vahvistamisesta perinteisille AKT-banaanien toimittajavaltioille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 856/1999 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon erityisen tukikehyksen vahvistamisesta perinteisille AKT-banaanien toimittajavaltioille 22 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 856/1999(1) erityisesti sen 8 artiklan,
sekä katsoo, että
1) asetuksella (EY) N:o 856/1999 otetaan käyttöön enintään kymmeneksi vuodeksi erityinen tekninen ja taloudellinen tukikehys, jonka tarkoituksena on auttaa perinteisiä AKT-banaanien toimittajavaltioita sopeutumaan uusiin kaupan pitämisen edellytyksiin, jotka ovat seurausta banaanialan yhteiseen markkinajärjestelyyn tehdyistä muutoksista,
2) asetuksen (EY) N:o 856/1999 mukaan teknistä ja taloudellista apua myönnetään sellaisten ohjelmien täytäntöönpanemiseksi, joilla pyritään parantamaan banaanialan kilpailukykyä tai tukemaan elinkeinoelämän monipuolistamista silloin, kun banaanialan kilpailukyvyn parantamiselle ei ole kestävää perustaa,
3) ohjelmien, joille rahoitusta haetaan, on oltava yhdenmukaisia asianomaisen perinteisen AKT-toimittajavaltion yleisten kehitystavoitteiden kanssa,
4) yhdenmukaisuuden sekä sen varmistamiseksi, että ohjelmat vastaavat asetuksessa (EY) N:o 856/1999 määriteltyjä erityistavoitteita, ohjelmien on syytä perustua johdonmukaiseen pitkän aikavälin strategiaan,
5) asianomaisen perinteisen AKT-toimittajavaltion on määriteltävä tällainen strategia yhteistyössä alan muiden toimijoiden kanssa, ja komission on hyväksyttävä se,
6) yhtenäisen lähestymistavan varmistamiseksi ohjelmat, joille rahoitusta haetaan, on laadittava hyväksyttyyn strategiaan perustuvien vuosittaisten toimintasuunnitelmien muotoon,
7) asetuksen (EY) N:o 856/1999 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti kunkin vuoden käytettävissä olevan kokonaismäärän puitteissa kullekin perinteiselle AKT-toimittajavaltiolle myönnettävä enimmäismäärä banaanialan kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävien ohjelmien rahoittamiseksi määritetään kilpailukyvyssä havaittujen erojen perusteella ottamalla huomioon banaanintuotannon merkitys asianomaiselle maalle; edelleen siinä säädetään, että pelkästään elinkeinoelämän monipuolistamiseen tähtäävien ohjelmien täytäntöönpanoon myönnetään määrä, joka vastaa muille perinteisille toimittajille annettua määrää,
8) on vahvistettava yksityiskohtaiset säännöt maakohtaisten osuuksien laskentamenetelmästä,
9) kunkin perinteisen AKT-toimittajavaltion kilpailukyvyn taso on määriteltävä yhteisön markkinoille tulemisen hetkellä havaittujen hintaerojen perusteella yhteisöön vietävät määrät huomioon ottaen; lyhyen aikavälin hintavaihtelujen vaikutusten välttämiseksi huomioon otettava hintaero on laskettava riittävän pitkältä viitejaksolta välittömästi ennen soveltamisvuotta; jotta kaikille perinteisille AKT-toimittajavaltioille voitaisiin taata vertailukelpoinen, niiden erityistavoitteesta riippumaton kohtelu, on käytettävä AKT-maiden havaittujen hintaerojen keskiarvoa silloin, kun vienti on loppunut elinkeinoelämän monipuolistamisen seurauksena; asetuksen (EY) N:o 856/1999 taloudellisen tavoitteen mukaisesti perinteisten AKT-toimittajavaltioiden olisi voitava säilyttää yhteisön markkinoilla vastaava asema kuin mikä niillä oli ennen neuvoston asetuksen (EY) N:o 1637/98(2) voimaantuloa ja tästä syystä kilpailukyvyn eroa määritettäessä on otettava huomioon määrät, jotka toteutuivat kyseisen asetuksen, voimaantuloa edeltävien kolmen vuoden aikana,
10) banaanintuotannon merkitystä asianomaisen perinteisen AKT-toimittajavaltion taloudelle kuvaa parhaiten banaanialan osuus kyseisen maan bruttokansantuotteesta; tarkimmat asiaa koskevat tilastotiedot saa Kansainväliseltä valuuttarahastolta tai tietojen puuttuessa Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssilta (UNCTAD), ja niitä on syytä käyttää; vientimäärien osalta asetuksen (EY) N:o 856/1999 taloudellinen tavoite edellyttää, että käytettävät tilastotiedot ovat asetuksen (EY) N:o 1637/98 voimaantulovuotta edeltävältä kolmelta vuodelta, joita koskevia tilastotietoja on käytettävissä,
11) ottaen huomioon, että banaanikaupan taloudelliset perustekijät vaihtelevat suuresti perinteisten AKT-toimittajavaltioiden kesken, oikeudenmukaisimpiin tuloksiin päästään, jos molempia maakohtaisten osuuksien laskentaperusteita painotetaan yhtä paljon,
12) rahoitettavien ohjelmien toteuttamiskelpoisuuden varmistamiseksi on kuitenkin vahvistettava tuen vähimmäismäärä,
13) Somaliaa koskevien erityisratkaisujen tarpeeseen on kiinnitettävä erityistä huomiota,
14) asetuksen (EY) N:o 856/1999 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti yksittäisille perinteisille AKT-toimittajavaltioille käytettävissä olevaan avun määrään sovelletaan vuodesta 2004 alkaen ja kunakin sitä seuraavana vuotena enintään 15 prosentin vähennyskerrointa; samassa kohdassa säädetään myös, että kilpailukykyä parantavia ohjelmia täytäntöön pantaessa kyseistä vähennyskerrointa pienennetään samassa suhteessa kuin kilpailukyvyn on havaittu parantuvan edellisvuoteen verrattuna,
15) jotta varmistettaisiin asetuksen (EY) N:o 856/1999 tarjoamista mahdollisuuksista saatava mahdollisimman suuri hyöty perinteisille AKT-toimittajille niiden sopeutuessa uusiin kaupan pitämisen edellytyksiin, olisi kunakin varainhoitovuonnna käyttämättä jääneet varat kohdennettava uudelleen, ja
16) tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1637/98 8 artiklassa säädetyn komitean lausunnon mukaiset,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Asianomainen perinteinen AKT-toimittajavaltio esittää asetuksen (EY) N:o 856/1999 mukaiset, teknistä ja taloudellista apua koskevat pyynnöt komissiolle kunkin kalenterivuoden alussa ja viimeistään 60 päivää sen jälkeen kun jäljempänä 2 artiklassa tarkoitetut rahoitusmäärät on ilmoitettu. Somalian erityistilanne otetaan huomioon.
2. Pyyntöjen on perustuttava banaanialan johdonmukaiseen pitkän aikavälin strategiaan, jonka asianomainen AKT-valtio on laatinut yhteistyössä alan toimijoiden kanssa ja jonka komissio on hyväksynyt. Strategiassa on määriteltävä asetuksen (EY) N:o 856/1999 3 artiklan 2 kohdan mukainen erityistavoite, arvioitava sen toteuttamiskelpoisuutta ja määriteltävä lähestymistapa sen saavuttamiseksi. Strategiaan on myös sisällyttävä tarvittavat tiedot sen yhdenmukaisuuden arvioimiseksi suhteessa asianomaisen perinteisen AKT-toimittajavaltion yleisiin kehitystavoitteisiin. Erityistä huomiota on kiinnitettävä mahdollisuuteen toteuttaa alueellisia hankkeita.
3. Ohjelmat, joille rahoitusta haetaan, on laadittava hyväksytyn strategian pohjalta vuosittaisten toimintasuunnitelmien muodossa.
2 artikla
Edellä 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen ohjelmien rahoitukseen käytettävissä oleva enimmäismäärä on vahvistettava vuosittain. Enimmäismäärä lasketaan erikseen kullekin perinteiselle AKT-toimittajavaltiolle kilpailukyvyssä havaitun eron ja sen perusteella, mikä merkitys banaanintuotannolla on asianomaisen maan taloudelle, ja molempia perusteita painotetaan yhtä paljon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäljempänä olevan 6 artiklan soveltamista.
3 artikla
1. Kilpailukyvyn taso lasketaan viitemäärien sekä kolmannen maan ja AKT-valtion viitehinnan välisen erotuksen perusteella.
2. Viitemäärä on kunkin yksittäisen AKT-toimittajan yhteisöön viemien banaanien määrän keskiarvo neuvoston asetuksen (EY) N:o 1637/98 voimaantulovuotta edeltävien kolmen vuoden aikana. Somalian viitemääräksi vahvistetaan poikkeuksellisesti 60000 tonnia maan erityistilanteen vuoksi. Sovellettavat viitemäärät on annettu liitteessä I.
3. Kolmannen maan viitehinta on matalin keskihinta AKT-maita lukuun ottamatta minkä tahansa kolmannen maan vakiintuneen toimittajan tuottamalle banaanitonnille, joka on viety yhteisöön avun pyyntöä koskevaa soveltamisvuotta edeltävien kolmen vuoden aikana ja joita koskevia tilastotietoja on käytettävissä.
4. AKT-viitehinta on asianomaisessa perinteisessä AKT-toimittajavaltioissa tuotetun ja saman jakson kuluessa yhteisöön viedyn banaanitonnin keskihinta. Jos banaanien vienti on loppunut elinkeinoelämän monipuolistamisen seurauksena, sovelletaan AKT-viitehintojen keskiarvoa.
5. Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut hinnat ilmoitetaan cif-hintoina. Kilpailukyvyn tason laskemiseen tarvittavien tietojen on oltava peräisin Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston laatimista ja julkaisemista yhteisön tuontia koskevista tilastoista.
4 artikla
Banaanintuotannon merkitys asianomaisen perinteisen AKT-toimittajavaltion taloudelle määritellään sen perusteella, mikä banaanialan tuoman arvonlisän osuus on kyseisen perinteisen AKT-toimittajavaltion kokonaisbruttokansantuotteesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1637/98 voimaantuloa edeltävien kolmen vuoden aikana, joita koskevia tilastotietoja on käytettävissä. Banaanintuotannon merkityksen määrittelyyn tarvittavat tilastotiedot saa Kansainväliseltä valuuttarahastolta tai tietojen puuttuessa UNCTADilta. Somalian laskentakerroin on poikkeuksellisesti ja maan erityistilanne huomioon ottaen 1,0. Mainittuihin tilastotietoihin perustuvat laskentakertoimet on lueteltu liitteessä II.
5 artikla
Myönnettäviin osuuksiin sovelletaan vuodesta 2004 alkaen ja kunakin sitä seuraavana vuonna automaattista vähennyskerrointa sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2-4 artiklan soveltamista. Vähennyskerroin vahvistetaan maakohtaisesti tarkoituksenmukaiselle tasolle sen varmistamiseksi, että kullekin yksittäiselle AKT-toimittajalle soveltamisvuonna annettavan tuen määrää vähennetään 15 prosenttia edellisvuonna käytettävissä olleisiin varoihin nähden.
6 artikla
Jos 2-5 artiklan mukaisesti tehtyjen laskelmien perusteella määrä olisi vähemmän kuin 0,5 miljoonaa euroa vuodessa, tukea myönnetään vähintään 0,5 miljoonaa euroa.
7 artikla
Jos perinteinen AKT-toimittaja ei ole esittänyt teknistä ja taloudellista apua koskevaa pyyntöä 1 artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa tai jos esitetyt ohjelmat eivät ole 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun pitkän aikavälin strategian mukaisia, komissio kohdentaa käytettävissä olevat määrät uudelleen muille AKT-toimittajille näiden esittämien ohjelmien mukaisesti ja asetuksen (EY) N:o 856/1999 säädöksiä noudattaen. Somalian erityistilanne otetaan huomioon.
8 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1999.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 1999.