РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1253/2014 НА КОМИСИЯТА
от 7 юли 2014 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на вентилационни агрегати
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по-специално член 15, параграф 1 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО свързаните с енергопотреблението продукти, представляващи значителен обем на продажби и търговия и имащи съществено въздействие върху околната среда в рамките на Съюза и голям потенциал за подобрение по отношение на въздействието си върху околната среда, без това да води до прекомерни разходи, следва да бъдат обхванати от мярка за прилагане или мярка за саморегулиране по отношение на изискванията за екопроектиране.
(2)
Комисията оцени техническите, екологичните и икономическите аспекти на вентилационните агрегати. Оценката показа, че вентилационните агрегати се пускат на пазара на Съюза в големи количества. Енергопотреблението на етапа на използване е най-значителният екологичен аспект на вентилационните агрегати, предоставящ значителен потенциал за рентабилни енергийни спестявания и намаляване на емисиите на парникови газове.
(3)
Вентилаторите са важна част от вентилационните агрегати. Общите минимални изисквания за енергийна ефективност за вентилатори са определени в Регламент (ЕС) № 327/2011 на Комисията (2). Енергопотреблението за вентилационните функции на вентилаторите, които са част от вентилационни агрегати, е обхванато от минималните изисквания за енергийните характеристики в посочения регламент, но много вентилационни агрегати използват вентилатори, които не са обхванати от него. Следователно е необходимо да се въведат мерки за прилагане за вентилационните агрегати.
(4)
Следва да се направи разлика между мерките, приложими за вентилационни агрегати за жилищни помещения, и онези, приложими за вентилационни агрегати за нежилищни помещения, въз основа на техния индивидуален дебит на въздушния поток, тъй като на практика се използват две различни групи от стандарти за измерване.
(5)
Малките вентилационни агрегати с входяща електрическа мощност по-малка от 30 W на въздушен поток следва да бъдат освободени от изискванията на настоящия регламент с изключение на изискванията за информация. Тези агрегати са проектирани за много различни приложения, предимно за периодично използване и само за допълнителни функции, например в бани. Тяхното включване би представлявало значителна административна тежест от гледна точка на надзора на пазара поради големите обеми на продажбите, като същевременно се допринася само за малък дял от потенциала за енергоспестяване. Като се има предвид обаче, че те предлагат сходни функционални възможности като други вентилационни агрегати, евентуалното им включване следва по подобен начин да бъде разгледано при прегледа на настоящия регламент. Освен това, вентилационните агрегати, специално проектирани да работят изключително при аварийни ситуации или при изключителни или опасни условия, следва също да бъдат изключени, тъй като те се използват рядко и за кратко време. В освобождаванията също се пояснява, че многофункционалните агрегати, които се използват предимно за отопление или климатизация и кухненските абсорбатори са изключени. Комисията извърши подготвителни проучвания за анализ на техническите, екологичните и икономическите аспекти на вентилационни агрегати за жилищни и нежилищни помещения. Проучванията бяха проведени съвместно със заинтересовани страни от Съюза и трети държави, като резултатите бяха предоставени на обществеността.
(6)
Главният екологичен параметър на обхванатите продукти, който бе определен като най-важен за целите на настоящия регламент, е енергопотреблението на етапа на използване. Годишната консумация на електроенергия от продуктите, които са предмет на настоящия регламент, бе оценена на 77,6 TWh в Съюза за 2010 г. В същото време тези продукти спестяват 2 570 PJ от енергията за отопление. Сумарно, при използване на коефициент на преобразуване на първичната енергия от 2,5 за електроенергията, енергийният баланс е 1 872 PJ енергоспестяване на първична енергия през 2010 г. Без специални мерки сумарното енергоспестяване се очаква да нарасне на 2 829 PJ през 2025 г.
(7)
Подготвителните проучвания показват, че енергопотреблението на продуктите, предмет на настоящия регламент, може да бъде значително намалено. Комбинираното въздействие на изискванията за екопроектиране, определени в настоящия регламент и в Делегиран регламент (ЕС) № 1254/2014 на Комисията (3), се очаква да доведе до сумарно увеличение на енергоспестяването с 1 300 PJ (45 %) до ниво от 4 130 PJ през 2025 г.
(8)
Предварителните проучвания показват, че не са необходими изисквания, отнасящи се до други параметри на екопроектирането, посочени в приложение I, част 1 от Директива 2009/125/ЕО, тъй като енергопотреблението на вентилационните агрегати на етапа на използване е най-важният екологичен аспект.
(9)
Изискванията за екопроектиране следва да бъдат въвеждани постепенно, за да се предостави достатъчно време на производителите да препроектират продуктите, които са предмет на настоящия регламент. При определяне на момента за въвеждане следва да се вземе предвид въздействието върху разходите на крайните потребители и производителите, по-специално на малките и средните предприятия, като същевременно се гарантира, че екологичните показатели на вентилационните агрегати се подобряват без ненужно забавяне.
(10)
Параметрите на продуктите следва да бъдат измервани и изчислявани по надеждни, точни и възпроизводими методи, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище на измервателните и изчислителните методи, включително и с хармонизираните стандарти (когато има такива), приети от европейските организации по стандартизация по искане на Комисията в съответствие с процедурите, определени в Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4).
(11)
Базовите стойности за сравнение за наличните понастоящем видове вентилационни агрегати с висока енергийна ефективност следва да бъдат определени в мярката за прилагане въз основа на информацията, събрана по време на подготовката на мярката, с цел производителите да могат да използват тази оценка, за да оценят алтернативните проектни решения и постигнатите екологични параметри на продукта спрямо базовите стойности за сравнение. Това ще допринесе за осигуряването на широко разпространение на леснодостъпна информация, по-специално за нуждите на малките и средните предприятия и много малките фирми, което допълнително ще улесни въвеждането на най-добри технологии за проектиране и разработването на по-ефективни изделия с цел намаляване на енергопотреблението.
(12)
Бе проведена консултация с Консултативния форум по член 18 от Директива 2009/125/ЕО.
(13)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, учреден с член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящият регламент се прилага за вентилационните агрегати и определя изисквания за екопроектиране за пускането им на пазара или пускането им в действие.
2. Настоящият регламент не се прилага за вентилационни агрегати, които:
а)
са еднопосочни (смукателни или нагнетителни) с входяща електрическа мощност, по-ниска от 30 W, с изключение на изискванията за информация;
б)
са двупосочни с обща входяща електрическа мощност на вентилаторите, по-ниска от 30 W на въздушен поток, с изключение на изискванията за информация;
в)
са осови или центробежни вентилатори, оборудвани само с корпус по смисъла на Регламент (ЕС) № 327/2011;
г)
са специално предназначени за работа в потенциално експлозивна атмосфера, както е определена в Директива 94/9/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5);
д)
са специално предназначени за работа изключително при аварийни обстоятелства, за кратки периоди от време и които съответстват на основните изисквания към строежите по отношение на безопасността в случай на пожар, както са определени в Регламент (ЕС) № 305/2011 на Европейския парламент и на Съвета (6);
е)
са специално предназначени за работа изключително:
i)
там, където работните температури на пренасяния въздух са по-високи от 100 °C;
ii)
там, където температурата на околната среда, при която работи задвижващият вентилатора двигател, ако той се намира извън въздушния поток, е по-висока от 65 °C;
iii)
там, където температурата на пренасяния въздух или температурата на околната среда, при която работи задвижващият вентилатора двигател, ако той се намира извън въздушния поток, са по-ниски от - 40 °C;
iv)
там, където захранващото напрежение надвишава 1 000 V АС (променлив ток) или 1 500 V DC (постоянен ток);
v)
в токсични, силно корозионни или огнеопасни среди, или в среди с абразивни вещества;
ж)
съдържат топлообменник и термопомпа за оползотворяване на топлината или позволяват пренасяне или извличане на топлина в допълнение към извършваните от системата за оползотворяване на топлината с изключение на пренасянето на топлина за предпазване от замръзване или разскрежаване;
з)
се класифицират като битови абсорбатори, обхванати от Регламент (ЕС) № 66/2014 (7) относно кухненските уреди.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„вентилационен агрегат (ВА)“ означава захранвано с електроенергия устройство, оборудвано с поне едно витло, един двигател и корпус и предназначено да заменя използвания въздух с пресен въздух в сграда или част от сграда;
2)
„вентилационен агрегат за жилищни помещения“ (ВАЖ) означава вентилационен агрегат, за който:
а)
максималният дебит не надвишава 250 m3/h;
б)
максималният дебит е между 250 и 1 000 m3/h и производителят е декларирал, че е предназначен за използване изключително за вентилация в жилищни помещения;
3)
„вентилационен агрегат за нежилищни помещения“ (ВАНЖ) означава вентилационен агрегат с максимален дебит на вентилационния агрегат, надвишаващ 250 m3/h, а когато максималният дебит е между 250 и 1 000 m3/h, производителят не е декларирал, че е предназначен за използване изключително за вентилация в жилищни помещения;
4)
„максимален дебит“ е обявената максимална стойност на обемния дебит на въздушния поток на вентилационния агрегат, който може да се постигне с вградения или отделния доставен заедно с него регулатор при стандартни атмосферни условия (20 °C) и 101 325 Pa, когато агрегатът е монтиран изцяло (например включително почистващите филтри) и в съответствие с инструкциите на производителя, за ВАЖ с въздухопровод максималният дебит се отнася за въздушния поток при 100 Pa разлика на външното статично налягане, а за ВАЖ без въздухопровод - за въздушния поток при най-ниската постижима разлика в пълното налягане по избор от масив от стойности - 10 (минимум) -20-50-100-150-200-250 Рa, в зависимост от това коя от тях е равна или непосредствено под измерената стойност за разликата в налягането;
5)
„еднопосочен вентилационен агрегат“ (ЕВА) означава вентилационен агрегат, които генерира въздушен поток само в една посока - отвътре навън към околната среда (смукателен) или от околната среда към вътрешността (нагнетителен), когато механично генерираният въздушен поток е балансиран чрез механизъм за естествено подаване или отвеждане на въздух;
6)
„двупосочен вентилационен агрегат“ (ДВА) означава вентилационен агрегат, който генерира въздушен поток между околната среда навън и вътрешността на сграда и е оборудван със смукателни и нагнетителни вентилатори.
7)
„еквивалентен модел на вентилационен агрегат“ означава вентилационен агрегат със същите технически характеристики съгласно приложимите изисквания за продуктова информация, но който е пуснат на пазара като различен модел на вентилационен агрегат от същия производител, упълномощен представител или вносител.
Допълнителни определения за целите на приложения II - IX са дадени в приложение I.
Член 3
Изисквания за екопроектиране
1. От 1 януари 2016 г. ВАЖ отговарят на специфичните изисквания за екопроектиране, определени в приложение II, точка 1.
2. От 1 януари 2016 г. ВАНЖ отговарят на специфичните изисквания за екопроектиране, определени в приложение III, точка 1.
3. От 1 януари 2018 г. ВАЖ отговарят на специфичните изисквания за екопроектиране, определени в приложение II, точка 2.
4. От 1 януари 2018 г. ВАНЖ отговарят на специфичните изисквания за екопроектиране, определени в приложение III, точка 2.
Член 4
Изисквания за предоставяне на информация
1. От 1 януари 2016 г. производителите, техните упълномощени представители и вносителите на ВАЖ изпълняват изискванията за предоставяне на информация, определени в приложение IV.
2. От 1 януари 2016 г. производителите, техните упълномощени представители и вносителите на ВАНЖ изпълняват изискванията за предоставяне на информация, определени в приложение V.
Член 5
Оценяване на съответствието
1. Производителите на вентилационни агрегати извършват оценяването на съответствието, установено в член 8 от Директива 2009/125/ЕО, като използват системата за вътрешен контрол на проектирането, определена в приложение IV към посочената директива, или системата за управление, определена в приложение V към същата директива.
За целите на оценяването на съответствието на ВАЖ изчислението във връзка със изискването към специфичното енергопотребление се извършва в съответствие с приложение VIII към настоящия регламент.
За целите на оценяването на съответствието на ВАНЖ измерванията и изчисленията във връзка със специфичните изисквания за екопроектиране се извършват в съответствие с приложение IX към настоящия регламент.
2. Техническата документация, изготвена в съответствие с приложение IV към Директива 2009/125/ЕО, съдържа копие на продуктовата информация, определена в приложения IV и V към настоящия регламент.
Когато информацията, включена в техническата документация за конкретен модел вентилационен агрегат, е била получена чрез изчисление въз основа на проект или чрез екстраполация от други вентилационни агрегати, или и двете, техническата документация съдържа следната информация:
а)
подробности за тези изчисления или екстраполации или и двете;
б)
подробности за изпитванията, извършени от производителите, за да проверят точността на изчисленията и екстраполациите;
в)
списък на всички други модели вентилационни агрегати, за които посочената в техническата документация информация е получена по същия начин;
г)
списък на еквивалентните модели вентилационни агрегати.
Член 6
Процедура за проверка с цел надзор на пазара
Органите на държавите членки прилагат процедурата за проверка, определена в приложение VI, когато осъществяват надзор на пазара по член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, за да гарантират съответствието с изискванията, определени за ВАЖ в приложение II към настоящия регламент и за ВАНЖ в приложение III към настоящия регламент.
Член 7
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение, посочени в точка 2 на част 3 от приложение I към Директива 2009/125/ЕО и приложими за вентилационните агрегати, са определени в приложение VII към настоящия регламент.
Член 8
Преразглеждане
Комисията оценява необходимостта от определяне на изисквания за стойностите на изпускане на въздух с оглед на техническия напредък и представя резултатите от тази оценка на Консултативния форум не по-късно от 1 януари 2017 г.
Комисията преразглежда настоящия регламент с оглед на техническия напредък и представя резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум не по-късно от 1 януари 2020 г.
Преразглеждането включва оценка на следното:
а)
евентуалното разширяване на обхвата на настоящия регламент, така че да обхване еднопосочни агрегати с входяща електрическа мощност под 30 W и двупосочни агрегати с обща входяща електрическа мощност за вентилаторите под 30 W на въздушен поток;
б)
допустимите отклонения при проверка, определени в приложение VI;
в)
доколко е целесъобразно да се вземе предвид въздействието на енергоикономичните филтри върху енергийната ефективност;
г)
необходимостта да се определи допълнителна степен с по-строги изисквания за екопроектиране.
Член 9
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 7 юли 2014 година.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1253/2014
ze dne 7. července 2014,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign větracích jednotek
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES se má na výrobky spojené se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí v Unii a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů, vztahovat prováděcí opatření nebo samoregulační opatření týkající se požadavků na ekodesign.
(2)
Komise posoudila technické, environmentální a ekonomické aspekty větracích jednotek. Z tohoto posouzení vyplynulo, že větrací jednotky jsou uváděny na trh Unie ve velkém množství. Nejvýznamnějším environmentálním aspektem větracích jednotek je spotřeba energie ve fázi používání, která má významný potenciál k nákladově efektivním úsporám energie a snížení emisí skleníkových plynů.
(3)
Důležitou součástí větracích jednotek jsou ventilátory. Obecné požadavky na minimální energetickou účinnost ventilátorů jsou stanoveny v nařízení Komise (EU) č. 327/2011 (2). Minimální požadavky na energetickou náročnost uvedené ve zmíněném nařízení se vztahují na spotřebu energie u větracích funkcí ventilátorů, které jsou součástí větracích jednotek, avšak řada větracích jednotek užívá ventilátory, na něž se zmíněné nařízení nevztahuje. Je proto nutné zavést prováděcí opatření pro větrací jednotky.
(4)
Je třeba rozlišovat mezi opatřeními vztahujícími se na větrací jednotky pro obytné budovy a opatřeními vztahujícími se na větrací jednotky pro jiné než obytné budovy na základě jejich individuálního průtoku vzduchu, protože v praxi se užívají dva různé soubory norem měření.
(5)
Od požadavků tohoto nařízení, kromě požadavků na informace, by měly být osvobozeny malé větrací jednotky s elektrickým příkonem nižším než 30 W na jeden proud vzduchu. Uvedené jednotky jsou určeny pro řadu různých použití, fungují většinou přerušovaně a pouze s doplňkovými funkcemi, například v koupelně. Jejich zahrnutí by představovalo značnou administrativní zátěž z hlediska dozoru nad trhem, vzhledem k tomu, že objem jejich prodeje je velký, avšak podíl na potenciálu úspor energie je jen malý. Avšak vzhledem k tomu, že mají podobné funkce jako ostatní větrací jednotky, je třeba řešit jejich případné zahrnutí do působnosti tohoto nařízení v rámci jeho přezkumu. Vyňaty by měly být rovněž větrací jednotky speciálně určené k provozování výlučně pro nouzové účely nebo ve výjimečných nebo nebezpečných prostředích, protože jsou využívány jen výjimečně a po krátkou dobu. Výjimky rovněž objasňují, že jsou vyloučeny multifunkční jednotky, které převážně vytápějí nebo chladí, a kuchyňské sporákové odsavače par. Komise vypracovala přípravné studie, které analyzují technické, environmentální a ekonomické aspekty větracích jednotek pro obytné a pro jiné než obytné budovy. Studie byly zpracovány ve spolupráci se zúčastněnými a zainteresovanými stranami z Unie i třetích zemí a jejich výsledky byly zveřejněny.
(6)
Environmentálním parametrem zahrnutých výrobků, který je pro účely tohoto nařízení považován za nejvýznamnější, je spotřeba energie ve fázi jejich používání. Roční spotřeba elektrické energie v Unii byla v roce 2010 u výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, odhadnuta na 77,6 TWh. Tyto výrobky zároveň šetří 2 570 PJ energie na vytápění prostor. Celková energetická bilance při užití převodního koeficientu primární energie 2,5 pro elektřinu činila v roce 2010 1 872 PJ ročních úspor primární energie. Bez přijetí zvláštních opatření se nárůst celkové úspory v roce 2025 odhaduje na 2 829 PJ.
(7)
Z přípravných studií vyplývá, že spotřebu energie u výrobků podléhajících tomuto nařízení lze výrazně snížit. Předpokládaným výsledkem kombinovaného účinku požadavků na ekodesign stanovených v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1254/2014 (3) je celkové zvýšení úspor o 1 300 PJ (45 %) na 4 130 PJ v roce 2025.
(8)
Z přípravných studií vyplývá, že požadavky týkající se ostatních parametrů ekodesignu uvedených v příloze I části 1 směrnice 2009/125/ES nejsou pro větrací jednotky potřebné, vzhledem k tomu, že spotřeba energie ve fázi jejich používání je zdaleka nejdůležitějším environmentálním parametrem.
(9)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby měli výrobci dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků, na něž se toto nařízení vztahuje. Časový rámec by měl zohlednit dopad na náklady pro konečné uživatele a výrobce, zejména malé a střední podniky, a zároveň bez zbytečného odkladu zajistit zlepšení vlivu větracích jednotek na životní prostředí.
(10)
Měření a výpočty parametrů výrobků by měly být prováděny za použití spolehlivých, přesných a opakovatelných metod, které zohledňují uznávané nejnovější metody měření a výpočtů, včetně harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány na žádost Komise v souladu s postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (4), jsou-li k dispozici.
(11)
V prováděcím opatření by měly být na základě informací získaných během přípravy opatření určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné typy větracích jednotek s vysokou energetickou účinností, aby výrobci mohli použít toto posouzení k vyhodnocení alternativních návrhových řešení a dosaženého vlivu výrobku na životní prostředí v porovnání s referenčními hodnotami. To přispěje k zajištění široké dostupnosti údajů a usnadní přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky a velmi malé podniky, což dále usnadní integraci nejlepších konstrukčních technologií a vývoj účinnějších výrobků za účelem snižování spotřeby elektrické energie.
(12)
Bylo konzultováno konzultační fórum uvedené v článku 18 směrnice 2009/125/ES.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na větrací jednotky a stanoví požadavky na ekodesign pro jejich uvádění na trh nebo do provozu.
2. Toto nařízení se nevztahuje na větrací jednotky, které:
a)
jsou jednosměrné (odvádějí nebo přivádějí vzduch) s elektrickým příkonem menším než 30 W, s výjimkou požadavků na informace;
b)
jsou obousměrné s celkovým elektrickým příkonem ventilátorů menším než 30 W na jeden proud vzduchu, s výjimkou požadavků na informace;
c)
jsou pouze axiálními nebo radiálními ventilátory vybavenými krytem ve smyslu nařízení (EU) č. 327/2011;
d)
jsou výlučně specifikovány jako provozované v prostředí s nebezpečím výbuchu ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES (5);
e)
jsou výlučně specifikovány jako provozované pro nouzové použití, pro krátkodobý provoz, a které jsou v souladu se základními požadavky na stavby s ohledem na požární bezpečnost podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 (6);
f)
jsou výlučně specifikovány jako provozované:
i)
v prostředí, kde provozní teploty dopravovaného vzduchu přesahují 100 °C;
ii)
v prostředí, kde provozní teplota okolí motoru pohánějícího ventilátor přesahuje 65 °C v případě, že je umístěn mimo proudění vzduchu;
iii)
v prostředí, kde je teplota dopravovaného vzduchu nebo provozní teplota okolí motoru v případě, že je umístěn mimo proudění vzduchu, nižší než - 40 °C;
iv)
s napájecím střídavým napětím vyšším než 1 000 V nebo s napájecím stejnosměrným napětím vyšším než 1 500 V;
v)
v toxickém, vysoce korozním nebo hořlavém prostředí nebo v prostředí s abrazivními látkami;
g)
zahrnují výměník tepla a tepelné čerpadlo pro zpětné získávání tepla nebo umožňují, aby přenos nebo odvádění tepla doplňovaly systém zpětného získávání tepla, s výjimkou přenosu tepla pro ochranu před mrazem nebo odmrazování;
h)
jsou klasifikovány jako sporákové odsavače par, na něž se vztahuje nařízení Komise (EU) č. 66/2014 (7) o kuchyňských přístrojích.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„větrací jednotkou“ elektricky poháněný spotřebič vybavený alespoň jedním oběžným kolem, jedním motorem a skříní určený k nahrazování použitého vzduchu v budově nebo v její části venkovním vzduchem;
2)
„větrací jednotkou pro obytné budovy“ větrací jednotka, jejíž:
a)
maximální průtok nepřesahuje 250 m3/h;
b)
maximální průtok se pohybuje mezi 250 a 1 000 m3/h a výrobce deklaruje její zamýšlené použití výhradně pro potřeby větrání v obytných budovách;
3)
„větrací jednotkou pro jiné než obytné budovy“ větrací jednotka, jejíž maximální průtok přesahuje 250 m3/h, a v případě, že se maximální průtok pohybuje mezi 250 a 1 000 m3/h, výrobce nedeklaroval její zamýšlené použití výhradně pro potřeby větrání v obytných budovách;
4)
„maximálním průtokem“ deklarovaný maximální objemový průtok vzduchu větrací jednotky, kterého lze dosáhnout s integrovanými nebo samostatnými společně dodávanými ovládacími prvky za standardních vlastností vzduchu (20 °C) a 101 325 Pa, je-li jednotka instalována kompletně (např. včetně čistých filtrů) a v souladu s pokyny výrobce, přičemž u větracích jednotek pro obytné budovy připojených k potrubí se maximální průtok vztahuje k průtoku vzduchu při 100 Pa rozdílu vnějšího statického tlaku a u bezpotrubních větracích jednotek pro obytné budovy se vztahuje k průtoku vzduchu při nejnižším dosažitelném rozdílu celkového tlaku, který bude vybrán ze souboru hodnot 10 (minimum)-20-50-100-150-200-250 Pa podle toho, která se rovná hodnotě naměřeného rozdílu tlaku nebo je bezprostředně nižší;
5)
„jednosměrnou větrací jednotkou“ větrací jednotka, která vytváří proud vzduchu pouze v jednom směru, a to buď z vnitřního do vnějšího prostoru (odvádění) nebo z vnějšího do vnitřního prostoru (přivádění), kde je mechanicky vytvářený proud vzduchu vyrovnáván opatřeními pro přirozené přivádění nebo odvádění vzduchu;
6)
„obousměrnou větrací jednotkou“ větrací jednotka, která vytváří proud vzduchu mezi vnitřním a vnějším prostorem a je vybavena ventilátory odvádějícími i přivádějícími vzduch;
7)
„rovnocenným modelem větrací jednotky“ větrací jednotka, která má podle platných požadavků na informace o výrobku tytéž technické vlastnosti, ale je uváděna na trh jako jiný model větrací jednotky týmž výrobcem, zplnomocněným zástupcem nebo dovozcem.
Další definice pro účely příloh II až IX jsou uvedeny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
1. Od 1. ledna 2016 musí větrací jednotky pro obytné budovy splňovat zvláštní požadavky na ekodesign stanovené v příloze II bodě 1.
2. Od 1. ledna 2016 musí větrací jednotky pro jiné než obytné budovy splňovat zvláštní požadavky na ekodesign stanovené v příloze III bodě 1.
3. Od 1. ledna 2018 musí větrací jednotky pro obytné budovy splňovat zvláštní požadavky na ekodesign stanovené v příloze II bodě 2.
4. Od 1. ledna 2018 musí větrací jednotky pro jiné než obytné budovy splňovat zvláštní požadavky na ekodesign stanovené v příloze III bodě 2.
Článek 4
Požadavky na informace
1. Od 1. ledna 2016 musí výrobci větracích jednotek pro obytné budovy, jejich zplnomocnění zástupci a dovozci splňovat požadavky na informace stanovené v příloze IV.
2. Od 1. ledna 2016 musí výrobci větracích jednotek pro jiné než obytné budovy, jejich zplnomocnění zástupci a dovozci splňovat požadavky na informace stanovené v příloze V.
Článek 5
Posuzování shody
1. Výrobci větracích jednotek provádějí posuzování shody uvedené v článku 8 směrnice 2009/125/ES pomocí systému interní kontroly návrhu stanoveného v příloze IV uvedené směrnice nebo systému řízení stanoveného v příloze V uvedené směrnice.
Pro účely posuzování shody větracích jednotek pro obytné budovy se výpočet požadavku na specifickou spotřebu energie provede v souladu s přílohou VIII tohoto nařízení.
Pro účely posuzování shody větracích jednotek pro jiné než obytné budovy se měření a výpočty zvláštních požadavků na ekodesign provedou v souladu s přílohou IX tohoto nařízení.
2. Technická dokumentace sestavená v souladu s přílohou IV směrnice 2009/125/ES obsahuje kopii informací o výrobku uvedených v přílohách IV a V tohoto nařízení.
Jestliže byly informace uvedené v technické dokumentaci ke konkrétnímu modelu větrací jednotky získány výpočtem na základě konstrukčního návrhu nebo extrapolací údajů od jiných větracích jednotek, případně oběma těmito metodami, obsahuje technická dokumentace následující informace:
a)
podrobnosti o těchto výpočtech nebo extrapolacích či obou těchto metodách;
b)
podrobnosti o zkouškách provedených výrobci za účelem ověření přesnosti těchto výpočtů a extrapolací;
c)
seznam všech ostatních modelů větracích jednotek, u kterých byly informace uvedené v technické dokumentaci získány stejným způsobem;
d)
seznam rovnocenných modelů větracích jednotek.
Článek 6
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Orgány členských států použijí při provádění dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze VI tohoto nařízení za účelem splnění požadavků stanovených pro větrací jednotky pro obytné budovy v příloze II tohoto nařízení a pro větrací jednotky pro jiné než obytné budovy v příloze III tohoto nařízení.
Článek 7
Referenční hodnoty
Referenční hodnoty uvedené v části 3 bodě 2 přílohy I směrnice 2009/125/ES, které mají být použity pro větrací jednotky, jsou uvedeny v příloze VII tohoto nařízení.
Článek 8
Přezkum
Komise přezkoumá s ohledem na technologický pokrok potřebu stanovit požadavky na velikost průtoku vzduchu netěsnostmi a výsledky tohoto posouzení předloží konzultačnímu fóru do 1. ledna 2017.
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technologický pokrok a výsledky tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru do 1. ledna 2020.
V rámci přezkumu se posoudí:
a)
možné rozšíření oblasti působnosti tohoto nařízení na jednosměrné jednotky s elektrickým příkonem menším než 30 W a obousměrné jednotky s celkovým elektrickým příkonem ventilátorů menším než 30 W na jeden proud vzduchu;
b)
odchylky při ověřování uvedené v příloze VI;
c)
vhodnost zohlednění účinků filtrů s nízkou spotřebou energie na energetickou účinnost;
d)
potřeba stanovit další fázi se zpřísněnými požadavky na ekodesign.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. července 2014.