ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 640/2014 НА КОМИСИЯТА
от 11 март 2014 година
за допълнение на Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на интегрираната система за администриране и контрол и условията за отказ или оттегляне на плащанията и административните санкции, приложими към директните плащания, подпомагането на развитието на селските райони и кръстосаното съответствие
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 352/78, (ЕО) № 165/94, (ЕО) № 2799/98, (ЕО) № 814/2000, (ЕО) № 1290/2005 и (ЕО) № 485/2008 на Съвета (1), и по-специално член 63, параграф 4, член 64, параграф 6, член 72, параграф 5, член 76, член 77, параграф 7, член 93, параграф 4, член 101, параграф 1 и член 120 от него,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 1306/2013 отменя и заменя, наред с другото, Регламент (ЕО) № 1290/2005 на Съвета (2). Регламент (ЕС) № 1306/2013 оправомощава Комисията да приема делегирани актове и актове за изпълнение. С цел да се гарантира безпрепятствено функциониране на системата съгласно новата нормативна уредба, някои правила трябва да бъдат приети посредством такива актове. Тези актове следва да заменят по-специално правилата, установени в Регламент (ЕО) № 1122/2009 на Комисията (3).
(2)
По-специално следва да се създадат правила, които да допълнят някои несъществени елементи от Регламент (ЕС) № 1306/2013 по отношение на функционирането на Интегрираната система за администриране и контрол (наричана по-долу „интегрираната система“), сроковете за представяне на заявления за помощи или искания за плащания, условията за частичен или пълен отказ на помощ и частично или пълно оттегляне на неправомерно изплатена помощ или подпомагане и определянето на административни санкции за отстраняване на несъответствията, свързани с условията за получаване на помощта в рамките на схеми, установени с Регламент (ЕС) № 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), както и условията за получаване на подпомагане по мерки за развитие на селските райони, установени с Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), и правила за поддържането на постоянни пасища и изчисляване на административни санкции по отношение на задълженията за кръстосано съответствие.
(3)
Необходими са допълнителни определения за осигуряване на хармонизирано прилагане на интегрираната система, в допълнение към определенията, предвидени в Регламент (ЕС) № 1305/2013 и Регламент (ЕС) № 1307/2013. Освен това е необходимо да се дадат определения за някои понятия, които се прилагат във връзка с правилата за кръстосано съответствие.
(4)
Прилагането на административни санкции и откази или оттегляния на помощ или подпомагане, предвидени в настоящия регламент, следва да не възпрепятстват държавите членки да прилагат национални наказателни санкции, ако това е предвидено в националното законодателство.
(5)
В член 2, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 се определят случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства, които следва да се признават от държавите членки. Следва да бъдат установени допълнителни правила, за да могат държавите членки да признават случаи на непреодолима сила и извънредни обстоятелства във връзка с директните плащания, подпомагането на развитието на селските райони и прилагането на кръстосаното съответствие. Следва да се определи краен срок, в рамките на който бенефициерът трябва да съобщи за възникването на такъв случай.
(6)
Необходими са допълнителни правила също така по отношение на системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), която ще бъде използвана от държавите членки в съответствие с член 70 от Регламент (ЕС) № 1306/2013. В съответствие с посочената разпоредба трябва да се използват техники на компютризирана географска информационна система (ГИС). Необходимо е да се изяснят основните изисквания, както и целите по отношение на качеството, на които системата следва да отговаря, и конкретно каква информация следва да бъде налична в ГИС, за да се гарантира ефективността на административните кръстосани проверки. Ето защо системата за идентификация на земеделските парцели следва редовно да се актуализира, за да се изключат елементите и площите, които са безусловно недопустими за подпомагане. С цел да се избегне нестабилност на системата обаче на държавите членки следва да се предостави възможност за гъвкавост по отношение на малки промени в максимално допустимата площ, дължащи се на несигурност на фотоинтерпретирането, причина за която могат да бъдат, наред с друго, очертанията и състоянието на референтните парцели.
(7)
За да могат държавите членки да откриват предварително евентуални слабости в системата и при необходимост да предприемат коригиращи действия, качеството на системата за идентификация на земеделските парцели следва ежегодно да се подлага на оценка.
(8)
С цел да се гарантира правилното въвеждане на схемата за основно плащане и свързаните с нея плащания, както е предвидено в дял III от Регламент (ЕС) № 1307/2013, държавите членки следва да създадат идентификационна и регистрационна система, която гарантира, че правата на плащане могат да бъдат проследявани и позволява, наред с останалото, кръстосани проверки на площите, декларирани за целите на схемата за основно плащане, с правата на плащане на всеки земеделски стопанин, както и между различните права на плащане като такива.
(9)
За да се осъществява ефективен контрол и да се предотврати подаването на многобройни заявления за помощи до различни разплащателни агенции в рамките на една държава членка, държавите членки следва да определят единна система за регистриране на самоличността на земеделските стопани, подаващи заявления за помощи съгласно интегрираната система.
(10)
Опитът показва, че някои особености на ландшафта на обработваемите земи, по-специално живи плетове, канавки и каменни стени, следва да се разглеждат като част от площта, която отговаря на условията за директни плащания на площ. Необходимо е да се определи приемливата широчина на особеностите на ландшафта на полето. С оглед на специфичните екологични нужди е целесъобразно на държавите членки да се предостави известна гъвкавост по отношение на ограниченията, които трябва да бъдат взети предвид, когато регионалните добиви са били определени за целите на предишните плащания на площ за култури. На държавите членки обаче следва да се позволи да прилагат различен метод за постоянно затревените площи с разпръснати особености на ландшафта и дървета, където този вариант не се прилага.
(11)
С оглед на тяхното значение за устойчивото селско стопанство всички особености на ландшафта, за които се отнасят изискванията и стандартите, изброени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013, и които са част от общата площ на един земеделски парцел, следва да се разглеждат като допустими за подпомагане.
(12)
По отношение на земеделските парцели, заети от обработваема земя или от постоянно затревени площи, на които има дървета, следва да бъдат определени условия за наличието на дървета на тези площи и тяхното отражение върху допустимостта на площите. С оглед на постигането на правна сигурност следва да се установи максимална гъстота на дърветата, която да се определи от държавите членки въз основа на традиционните практики за отглеждане на култури, природните условия и по екологични съображения.
(13)
С оглед на опростяването и в полза на по-доброто наблюдение и контрол на директните плащания, на държавите членки следва да се разреши да прилагат пропорционална система за установяване на допустимата за подпомагане площ на постоянно затревените площи с разпръснати недопустими за подпомагане елементи, като например особености на ландшафта и дървета, различни от особеностите на ландшафта съгласно изискванията и стандартите, изброени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013. Отговарящата на условията за подпомагане площ се определя за всеки референтен парцел в съответствие с предварително установени прагове, прилагани на равнище вид хомогенно земно покритие. Разпръснатите особености на ландшафта, които покриват до определен процент от референтния парцел, могат да се считат за част от отговарящата на условията за допустимост площ. Поради това следва да се определи, че не е необходимо да се правят намаления за площта на тези разпръснати особености в първата категория, представляваща най-ниския процент неотговаряща на условията за допустимост площ.
(14)
Следва да се въведат правила за действие в случаи, когато крайната дата за подаване на заявления, искания, документи или изменения е официален празник, събота или неделя.
(15)
Спазването на сроковете за подаване на заявления за помощи, искания за плащане и други декларации, за изменение на заявленията за помощи, свързани с площ, или исканията за плащане и всички подкрепящи документи или договори е от съществена важност, за да могат националните администрации да планират и след това да извършват ефективни проверки за верността на заявленията за помощи, исканията за плащане или другите документи. За целта следва да се установят правила за сроковете, в които е допустимо да се приемат късно подадени документи. За да се насърчат бенефициерите да спазват сроковете, в случай на късно подаване на документи следва да се прилагат възпиращи намаления на помощта, освен ако закъснението се дължи на случаи на непреодолима сила или извънредни обстоятелства.
(16)
Навременното подаване на заявления за разпределяне на права на плащане или, когато е приложимо, на увеличаването на стойността на правата на плащане от бенефициерите е от съществена важност за държавите членки с оглед на своевременното определяне на правата на плащания. Следователно късно подаване на такива заявления следва да бъде разрешено единствено в рамките на същия допълнителен срок, предвиден за късно подаване на всички заявления за помощи. Следва да се прилага и възпиращо намаление на помощта, освен ако закъснението се дължи на случаи на непреодолима сила или извънредни обстоятелства.
(17)
На бенефициерите, които уведомят компетентните национални органи за грешни заявления за помощ или искания за плащане, независимо в кой момент, не следва да се налагат административни санкции, независимо от причината за несъответствието, освен когато бенефициерът е бил информиран за намерението на компетентния орган да извърши проверка на място или органът е информирал бенефициера преди това за несъответствие в заявлението за помощ или искането за плащане.
(18)
Следва да се установят допълнителни разпоредби относно основата за изчисляване на схемите за помощи, свързани с площ, и мерките за подпомагане, свързани с площ, както и относно основата за изчисляване на доброволното обвързано с производството подпомагане въз основа на заявленията за помощ за животновъдството по схемите за помощи за животновъдството или подпомагането за развитие на селските райони въз основа на исканията за плащане по мерките за подпомагане за животновъдството.
(19)
При определянето на административни санкции следва да се имат предвид принципите на възпиращ ефект и пропорционалност и конкретните проблеми, свързани със случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства. Административните санкции следва да бъдат степенувани според тежестта на неспазването и следва да стигат до пълно изключване от една или няколко схеми за помощи, свързани с площ, или мерки за подпомагане за площ за определен период. Те следва да вземат предвид особеностите на различните схеми за помощи или мерки за подпомагане по отношение на критериите за допустимост, ангажиментите и други задължения или възможността бенефициентът да не декларира всички свои площи с цел изкуствено създаване на условие за освобождаване от задълженията за екологизиране. Административните санкции по настоящия регламент следва да се смятат за достатъчни за възпиране на умишленото неспазване.
(20)
За да могат държавите членки да извършват ефективно проверките, особено по отношение на контрола на задълженията за кръстосано съответствие, е необходимо да се предвиди задължението на бенефициерите да декларират всички площи, с които разполагат, независимо дали искат помощи за тези площи в съответствие с член 72, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, или не.
(21)
За установяването на допустимите за подпомагане площи и изчислението на приложимите намаления е необходимо да се определят площите, които са от една и съща група според отглежданите култури. Ако дадена площ е декларирана за помощ или подпомагане по повече от една схема за помощи или мярка за подпомагане, тя следва да бъде отчетена няколко пъти. За целите на екологизирането обаче е необходимо да се прави разлика между отделните групи култури.
(22)
Плащането на помощи по схемата за основно плащане изисква равен брой права на плащане и отговарящи на критериите за допустимост хектари. Следователно за целите на тази схема е целесъобразно да се предвиди, че в случай на несъответствия между декларираните права на плащане и декларираната площ изчислението на плащането следва да се основава на по-ниската стойност. За да се избегне извършването на изчисления въз основа на несъществуващи права, следва да се предвиди, че броят на правата на плащане, използвани за изчислението, следва да не надвишава броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът.
(23)
Несъответствията в заявленията за помощи и/или исканията за плащане на площ обикновено се отнасят до определени части от площите. Свръхдекларирането по отношение на един парцел може следователно да бъде компенсирано от деклариране под действителния размер на други парцели от същата група култури. В рамките на известен толеранс следва да се предвиди, че административните санкции стават приложими едва след като този толеранс бъде надвишен.
(24)
Освен това - по отношение на заявленията за помощ и/или исканията за плащане при плащанията на площ - разликите между общата площ, която е декларирана в заявлението или искането, и общата площ, която е определена като отговаряща на критериите за допустимост, често са незначителни. С цел да се избегне извършването на голям брой дребни поправки в заявленията следва да се предвиди, че заявленията за помощ и/или исканията за плащане следва да бъдат поправяни за отразяване на действително установената площ само когато е надхвърлено определено равнище на разликите.
(25)
Като се имат предвид особеностите на схемата за помощ за памук, във връзка с нея следва да бъдат установени специални разпоредби за административните санкции.
(26)
Следва да бъдат установени административни санкции за неспазване на изискванията за допустимост поради умисъл или небрежност, като се вземат предвид принципите на възпиращ ефект и пропорционалност за случаите, когато даден бенефициер, който кандидатства за схема за млади земеделски стопани, не изпълни задълженията си.
(27)
Във връзка със схемите за помощи и мерките за подпомагане за животни следва да бъдат предвидени административни санкции, като се спазват принципите на възпиращия ефект и пропорционалността и се имат предвид особените затруднения при въздействието на природни сили. Административните санкции следва да бъдат степенувани според тежестта на неспазването и следва да стигат до пълно изключване от една или от няколко схеми за помощи или мерки за подпомагане за определен период. По отношение на критериите за допустимост те следва да бъдат съобразени с особеностите на различните схеми за помощи или мерки за подпомагане. Административните санкции съгласно настоящия регламент следва да се определят на ниво, което е достатъчно възпиращо, за да предотврати умишлено свръхдеклариране.
(28)
Що се отнася до заявленията за помощ по схемите за помощи за животновъдството или исканията за плащане по мерките за подпомагане за животновъдството, при установено неспазване се смята, че съответното животно не отговаря на критериите за допустимост. Намаления следва се предвиждат още от първото животно, във връзка с което е установено неспазване, но независимо от размера на намалението, когато бъде открито неспазване във връзка с три или по-малко животни, следва да се налага не толкова строга санкция. Във всички други случаи строгостта на административната санкция следва да зависи от процентния дял на животните, във връзка с които има установено неспазване.
(29)
По правило държавите членки следва да предприемат допълнителни действия, необходими за осигуряване на правилното функциониране на интегрираната система. На държавите членки следва да се позволи при необходимост да налагат допълнителни санкции на национално равнище.
(30)
Възможността да се извършват корекции, без това да доведе до административните санкции, предвидени за заявление за помощи и искане за плащане, следва да се прилага и по отношение на неточни данни, съдържащи се в компютризираната база данни по отношение на декларирания едър рогат добитък, за които такива несъответствия представляват нарушаване на критерий за допустимост, освен ако бенефициерът е бил информиран от компетентния орган за намерението му да извърши проверка на място или органът не е информирал бенефициера преди това за несъответствия в заявлението за помощ или искането за плащане.
(31)
Следва да бъдат въведени откази, оттегляне на подпомагане, както и административни санкции по отношение на мерките за подпомагане на развитието на селските райони, като се имат предвид принципите на възпиращия ефект и пропорционалността. Отказите и оттеглянето на подкрепа следва да бъдат степенувани въз основа на тежестта, степента, продължителността и системността на установеното неспазване. По отношение на критериите за допустимост, ангажиментите и други задължения, при отказите, оттеглянето на подкрепа и административните санкции следва да се вземат предвид особеностите на различните мерки за подпомагане. В случай на сериозно неспазване или в случай че бенефициерът е предоставил невярно доказателство за целите на получаване на подпомагането, то следва да бъде отказано и да се наложи административна санкция. Административните санкции следва да стигат до пълно изключване от една или от няколко мерки за подпомагане или видове операции за определен период.
(32)
По отношение на мерките за подпомагане на развитието на селските райони административните санкции следва да не засягат възможността за временно преустановяване на подпомагането, засегнато от неспазването. Следва да бъдат установени правила за определяне на случаите, в които може да се очаква, че неспазването ще бъде отстранено от бенефициера в разумен срок.
(33)
В член 93, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 се предвижда, че по отношение на 2015 и 2016 г. правилата за кръстосано съответствие включват също така и поддържането на постоянни пасища. Във връзка с това е необходимо да се уточни, че през 2015 и 2016 г. държавите членки следва да продължат да изпълняват задълженията си съгласно съотношението, установено през 2014 г.
(34)
В интерес на яснотата и с цел да се въведе хармонизирана основа за оценка на неспазването и за изчисляване и прилагане на административни санкции във връзка с кръстосаното съответствие, е необходимо да се уточнят понятията системност, степен, тежест и продължителност на неспазването. Освен това е необходимо да се обясни кога неспазването се счита за констатирано.
(35)
По отношение на неспазване на задълженията за кръстосано съответствие, административните санкции следва да се определят, като се отчита принципът на пропорционалност. Те следва да се прилагат само когато земеделският стопанин е действал небрежно или умишлено и следва да се степенуват според сериозността на допуснатото неспазване.
(36)
По отношение на задълженията за кръстосано съответствие освен степенуването на административните санкции с оглед принципа на пропорционалност следва да се предвиди, че от даден момент нататък повторните нарушения на същото задължение за кръстосано съответствие, след предварително предупреждение на земеделския стопанин, следва да се разглеждат като умишлено неспазване.
(37)
Освен това когато при специфични условия дадена държава членка реши да използва предвидената в член 97, параграф 3 и член 99, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 възможност да не налага административни санкции за неспазване, следва да се въведат изисквания относно отстраняването на съответното неспазване.
(38)
Що се отнася по-специално до системата за ранно предупреждение, посочена в член 99, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, в случай че бенефициерът не изпълни задължението си да предприеме мерки за отстраняване на неспазването, намалението следва да се прилага със задна дата по отношение на годината, в която е използвана системата за ранно предупреждение. При изчислението на административните санкции се взема предвид и системността на съответното неспазване през годината на последващата проверка, ако това е приложимо. С цел да се даде правна сигурност за бенефициерите, следва да се въведе краен срок за прилагането на административните санкции със задна дата.
(39)
По отношение на бенефициерите на многогодишни операции, започнали по програмите за развитие на селските райони, одобрени в съответствие с Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (6), и които попадат в обхвата на задълженията за кръстосано съответствие, следва да се определи, че новата система за контрол и административни санкции се прилага с цел да се намали административната тежест върху националните органи, отговарящи за проверка на съответствието им, и да се осигури опростяване на процедурите.
(40)
По отношение на неспазването на задълженията за кръстосано съответствие, за които не е приложена административна санкция, тъй като те са попадали в приложното поле на правилото de minimis, предвидено в регламенти (ЕО) № 73/2009 (7) или (ЕО) № 1698/2005 на Съвета, но за които държавите членки е трябвало да гарантират, че бенефициерите ще отстранят неспазването, следва да бъдат установени преходни правила, за да се осигури съгласуваност между задължението за последващи действия, съществувало преди влизането в сила на Регламент (ЕС) № 1306/2013, и съдържащите се в същия регламент нови правила в това отношение.
(41)
От съображения за яснота и правна сигурност Регламент (ЕО) № 1122/2009 следва да бъде отменен. Регламент (ЕС) № 65/2011 на Комисията (8) следва също да бъде отменен.
(42)
Като се има предвид член 119, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013, настоящият регламент следва да се прилага за заявления за помощ или искания за плащане, свързани с пазарни години или премийни периоди, които започват от 1 януари 2015 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обхват
С настоящия регламент се определят разпоредби, допълващи някои несъществени елементи от Регламент (ЕС) № 1306/2013 по отношение на:
а)
условията за частичен или пълен отказ или оттегляне на помощта или подпомагането;
б)
определяне на административната санкция и на конкретната ставка, която следва да бъде наложена;
в)
определяне на случаите, в които административната санкция не се прилага;
г)
правила, приложими за периоди, дати и крайни срокове при случаи, когато крайната дата за подаване на дадено заявление или изменение е официален празник, събота или неделя;
д)
специални определения, необходими за гарантиране на хармонизирано прилагане на интегрираната система;
е)
основни характеристики и технически правила за системата за идентификация на земеделските парцели и за идентификация на бенефициерите;
ж)
основни характеристики, технически правила и изисквания за качество на системата за идентификация и регистрация на правата на плащане;
з)
основата за изчисляване на помощта, включително правила за решаване на някои случаи, при които отговарящата на условията за допустимост площ включва особености на ландшафта или дървета;
и)
допълнителни правила за посредници като служби, органи и организации, които участват в процедурата за отпускане на помощ или подпомагане;
й)
поддържането на постоянни пасища във връзка с кръстосаното съответствие;
к)
хармонизирана основа за изчисляването на административните санкции във връзка с кръстосаното съответствие;
л)
условия за прилагане и изчисляване на административните санкции във връзка с кръстосаното съответствие;
м)
допълнение към правилата, предвидени в Регламент (ЕС) № 1306/2013, с цел да се осигури плавен преход от отменените към новите правила.
Член 2
Определения
1. За целите на интегрираната система, посочена в член 67, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, се прилагат определенията по член 4, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 и член 67, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Прилагат се и следните определения:
1)
„бенефициер“ означава земеделски стопанин, както е определен в член 4, параграф 1, буква а) и посочен в член 9 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, бенефициер, който има задължения за кръстосано съответствие по смисъла на член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 и/или бенефициер, който получава подпомагане за развитието на селските райони, както е посочено в член 2, параграф 10 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (9);
2)
„неспазване“ означава:
а)
по отношение на критериите за допустимост, ангажиментите или други задължения, свързани с условията за предоставяне на помощта или подпомагането, посочени в член 67, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, всяко неспазване на тези критерии за допустимост, ангажименти или други задължения; или
б)
по отношение на кръстосаното съответствие, неспазването на законоустановените изисквания за управление съгласно законодателството на Съюза, на стандартите за добро земеделско и екологично състояние на земята, определени от държавите членки в съответствие с член 94 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, или на поддържането на постоянни пасища, посочени в член 93, параграф 3 от същия регламент;
3)
„заявление за подпомагане“ означава заявление за подпомагане или за участие в мярка съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013;
4)
„искане за плащане“ означава подадено от бенефициер заявление за плащане от националните органи съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013;
5)
„друга декларация“ означава декларация или документ, различни от заявленията за подпомагане или исканията за плащане, която трябва да се подава или съхранява от бенефициер или трета страна, за да се спазят специфичните изисквания на някои мерки за развитието на селските райони;
6)
„мерки за развитие на селските райони в обхвата на интегрираната система“ означава мерки за подпомагане, предоставени в съответствие с член 21, параграф 1, букви а) и б), членове 28-31, 33, 34 и 40 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 и, където е приложимо, член 35, параграф 1, букви б) и в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, с изключение на мерките, посочени в член 28, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, и мерките, посочени в член 21, параграф 1, букви а) и б) от посочения регламент, когато се отнасят за разходите за установяване;
7)
„система за идентификация и регистрация на животни“ означава съответно системата за идентификация и регистрация на едър рогат добитък, установена с Регламент (ЕО) № 1760/2000 на Европейския парламент и на Съвета (10), и/или системата за идентификация и регистрация на животни от рода на овцете и козите, установена с Регламент (ЕО) № 21/2004 на Съвета (11);
8)
„ушна марка“ означава съответно ушната марка за индивидуално идентифициране на едрия рогат добитък, посочена в член 3, буква а) и член 4 от Регламент (ЕО) № 1760/2000 и/или ушната марка за индивидуално идентифициране на овцете и козите, посочена в раздел А, точка 3 от приложението към Регламент (ЕО) № 21/2004;
9)
„компютърна база данни за животни“ означава компютризираната база данни, посочена в член 3, буква б) и член 5 от Регламент (ЕО) № 1760/2000 и/или централния регистър или съответно компютризираната база данни, посочена в член 3, параграф 1, буква г), член 7 и член 8 от Регламент (ЕО) № 21/2004;
10)
„паспорт на животно“ означава паспорт на животно, посочен в член 3, буква в) и член 6 от Регламент (ЕО) № 1760/2000;
11)
„регистър“ във връзка с животните означава съответно воденият от животновъда регистър, посочен в член 3, буква г) и член 7 от Регламент (ЕО) № 1760/2000, и/или регистърът, посочен в член 3, параграф 1, буква б) и член 5 от Регламент (ЕО) № 21/2004;
12)
„идентификационен код“ означава съответно идентификационният код, посочен в член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1760/2000, и/или кодовете, посочени в буква А.2. от приложението към Регламент (ЕО) № 21/2004;
13)
„схема за помощи за животни“ означава мярка за доброволно обвързано с производството подпомагане, предвидена в дял IV, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, в случаите, в които годишното плащане, което се отпуска в рамките на определени количествени граници, се основава на определен брой животни;
14)
„мерки за подпомагане за животни“ означава мерки за развитие на селските райони или видове операции, при които подпомагането се основава на декларирания брой животни или брой животински единици;
15)
„заявление за помощи за добитък“ означава заявление за изплащане на помощи, в случаите, в които годишното плащане, което се отпуска в рамките на определени количествени граници, се основава на определен брой животни в рамките на доброволно обвързаното с производството подпомагане, предвидено в дял IV, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
16)
„декларирани животни“ означава животни, които са предмет на заявление за помощи за добитък съгласно схемата за помощи за животни или предмет на искане за плащане по мярка за подпомагане на животни;
17)
„животно, което потенциално отговаря на условията“ означава животно, което би могло априори потенциално да отговаря на критериите за допустимост за получаване на помощ по схемата за помощи за животни или подпомагане по мярка за подпомагане за животни през съответната референтна година;
18)
„установено животно“ означава:
а)
в рамките на схема за помощи за животни, животно, за което са изпълнени всички условия, установени в правилата за отпускане на помощ; или
б)
за мерките за подпомагане за животни - животно, установено посредством административни проверки или проверки на място;
19)
„животновъд“ означава всяко физическо или юридическо лице, което отговаря за животни, независимо дали постоянно или временно, включително при транспортирането им или на пазара;
20)
„схеми за помощи за площ“ означава схеми за директно плащане на площ по смисъла на член 67, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, с изключение на специфичните мерки за селското стопанство в най-отдалечените региони на Съюза, посочени в глава IV от Регламент (ЕС) № 228/2013 на Европейския парламент и на Съвета (12), и специфичните мерки за селското стопанство в полза на малките острови в Егейско море, посочени в глава IV от Регламент (ЕС) № 229/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13);
21)
„мерки за подпомагане за площ“ означава мерки за развитие на селските райони или видове операции, при които подпомагането се основава на размера на декларираната площ;
22)
„ползване“ във връзка с площи означава използването на площ според типа култура, посочен в член 44, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, типа на постоянно затревената площ, както е определен в член 4, параграф 1, буква з) от посочения регламент, постоянни пасища, посочени в член 45, параграф 2, буква а) от споменатия регламент, или затревени площи, различни от постоянно затревени площи или постоянни пасища, или земно покритие или липсата на култура;
23)
„установена площ“ означава:
а)
за схеми за помощи за площ - площта, която отговаря на всички критерии за допустимост или други задължения, свързани с условията за предоставяне на помощта, независимо от броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът; или
б)
за мерките за подпомагане за площ- площта на участъците или парцелите, идентифицирани посредством административни проверки или проверки на място;
24)
„географска информационна система“ (наричана по-долу „ГИС“) означава техники на компютризирана географска информационна система, посочени в член 70 от Регламент (ЕС) № 1306/2013;
25)
„референтен парцел“ означава географски разграничена площ, съдържаща уникална идентификация, регистрирана в системата за идентификация на земеделските парцели, посочена в член 70 от Регламент (ЕС) № 1306/2013;
26)
„географски материали“ означава карти или други документи, използвани за предаване на съдържанието на ГИС между заявителите за помощ или подпомагане и държавите членки.
2. За целите на дял IV от настоящия регламент се прилагат определенията от дял VI от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Освен това „стандарти“ означава всеки от стандартите, определени от държавите членки в съответствие с член 94 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, както и задълженията по отношение на постоянните пасища, както са определени в член 93, параграф 3 от същия регламент.
Член 3
Прилагане на наказателни санкции
Прилагането на административните санкции и отказите или оттеглянията на помощ или подпомагане, предвидени в настоящия регламент, не възпрепятстват прилагането на наказателни санкции, ако това е предвидено в националното законодателство.
Член 4
Непреодолима сила и извънредни обстоятелства
1. По отношение на директните плащания, ако бенефициерът не е бил в състояние да спази критериите за допустимост или други задължения в резултат на непреодолима сила или извънредни обстоятелства, той запазва правото си на помощ по отношение на отговарящите на условията за допустимост площ или брой животни по време на настъпването на непреодолимата сила или извънредните обстоятелства.
По отношение на мерките за подпомагане на развитието на селските райони съгласно членове 28, 29, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, ако даден бенефициер не е бил в състояние да изпълни ангажимента в резултат на непреодолима сила или извънредни обстоятелства, съответното плащане следва да бъде пропорционално оттеглено за годините, през които е възникнала непреодолима сила или извънредни обстоятелства. Оттеглянето се отнася само до онези части от ангажимента, за които не са настъпили допълнителни разходи или пропуснати ползи преди възникването на непреодолима сила или извънредни обстоятелства. По отношение на критериите за допустимост и други задължения не се прилагат нито оттегляне, нито административни санкции.
Що се отнася до други мерки за подпомагане на развитието на селските райони, в случай на непреодолима сила или извънредни обстоятелства държавите членки не изискват частично или пълно възстановяване на подпомагането. В случай на многогодишни ангажименти или плащания не се изисква възстановяване на подпомагането, получено през предходни години, а ангажиментът или плащането продължават през следващите години в съответствие с първоначалната им продължителност.
Когато неспазване, дължащо се на такава непреодолима сила или извънредни обстоятелства, засяга кръстосаното съответствие, съответната административна санкция, посочена в член 91, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, не се прилага.
2. Случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства се съобщават писмено на компетентния орган, като се придружават от съответните доказателства, които са задоволителни за него, в срок от петнадесет работни дни, считано от датата, на която бенефициерът или упълномощеното от него лице, е в състояние да направи това.
ДЯЛ II
ИНТЕГРИРАНА СИСТЕМА ЗА АДМИНИСТРИРАНЕ И КОНТРОЛ
ГЛАВА I
ИЗИСКВАНИЯ КЪМ СИСТЕМАТА
Член 5
Идентификация на земеделските парцели
1. Системата за идентификация на земеделските парцели, посочена в член 70 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, действа на равнище референтен парцел. Референтният парцел обхваща поземлена единица, която представлява земеделска площ съгласно определението в член 4, параграф 1, буква д) от Регламент (ЕС) № 1307/2013. Когато това е целесъобразно, той включва също така площи по член 32, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1307/2013 и земеделска земя по член 28, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013.
Държавите членки определят границите на референтния парцел по начин, който гарантира, че референтният парцел е измерим, дава възможност за уникално и еднозначно установяване на местоположението на всеки ежегодно деклариран земеделски парцел и по принцип е стабилен във времето.
2. Държавите членки също така гарантират надеждното идентифициране на декларираните земеделски парцели. По-конкретно, те изискват заявленията за подпомагане и исканията за плащане да съдържат определена информация или да се придружават от определени от компетентните органи документи, даващи възможност да се установят местоположението и размерите на всеки земеделски парцел. За всеки референтен парцел държавите членки:
а)
определят максимално допустимата площ за целите на схемите за подпомагане, изброени в приложение I към Регламент (ЕС) № 1307/2013;
б)
определят максимално допустимата площ за целите на мерките за площ, посочени в членове 28-31 от Регламент (ЕС) № 1305/2013;
в)
установяват местоположението и размерите на екологично насочените площи, изброени в член 46, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, за които съответната държава членка е решила, че се считат за екологично насочени площи. За тази цел при необходимост държавите членки прилагат коефициентите за преобразуване и/или тегловните коефициенти, посочени в приложение X към Регламент (ЕС) № 1307/2013;
г)
определят дали се прилагат разпоредбите относно планинските райони, районите със значителни природни ограничения и другите райони със специфични ограничения, посочени в член 32 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, районите, включени в мрежата „Натура 2000“, районите, обхванати от Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14), земеделските земи, върху които в съответствие с член 57 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 е разрешено да се отглежда памук, площите, естествено поддържани в състояние, подходящо за паша или обработване, посочени в член 4, параграф 1, буква в), подточка iii) от Регламент (ЕС) № 1307/2013, районите, предназначени от държавите членки за регионално и/или колективно прилагане на екологично насочени площи в съответствие с член 46. параграфи 5 и 6 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, площите, за които Комисията е уведомена съгласно член 20 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, районите с екологично чувствителни постоянно затревени площи в зони, обхванати от Директива 92/43/ЕИО (15) или Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (16), и другите чувствителни зони, посочени в член 45, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и/или районите, определени от държавите членки в съответствие с член 48 от същия регламент.
3. Държавите членки гарантират, че максимално допустимата площ на референтен парцел, посочена в параграф 2, буква а), е определена вярно в рамките на максимално допустимо отклонение от 2 %, като са отчетени контурът и състоянието на референтния парцел.
4. За мерките, посочени в член 21, параграф 1, буква а) и членове 30 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, държавите членки могат да въведат подходящи алтернативни системи за уникална идентификация на земите, за които може да се получава подпомагане, когато тези земи са покрити с гора.
5. ГИС функционира на основата на национална референтна координатна система, както е определена в Директива 2007/2/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (17), която позволява стандартизирано измерване и уникална идентификация на земеделските парцели във всички съответни държави членки. Когато се използват различни координатни системи, те взаимно се изключват и всяка от тях гарантира съгласуваност между информационните елементи, отнасящи се до едно и също местоположение.
Член 6
Оценка на качеството на системата за идентификация на земеделските парцели
1. За целите на посочените в дял III, глава 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 схема за основно плащане и схема за единно плащане на площ държавите членки извършват ежегодна оценка на качеството на системата за идентификация на земеделските парцели. Оценката съдържа два класа на съответствие.
С цел да се извърши оценка на качеството на системата за идентификация на земеделските парцели първият клас на съответствие включва следните елементи:
а)
вярно количествено определение на максимално допустимата площ;
б)
дял и разпределение на референтните парцели, когато в максимално допустимата площ са отчетени недопустими за подпомагане площи или когато не е отчетена земеделска площ;
в)
наличие на референтни парцели с критични дефекти.
С цел да се разкрият евентуалните слабости в системата за идентификация на земеделските парцели вторият клас на съответствие включва следните елементи по отношение на качеството:
а)
категоризация на референтните парцели, когато в максимално допустимата площ са отчетени недопустими за подпомагане площи, когато не е отчетена земеделска площ или когато е констатиран критичен дефект;
б)
съотношение между декларираната площ и максимално допустимата площ в рамките на референтните парцели;
в)
натрупан през годините процент на референтните парцели, претърпели изменения.
Когато резултатите от оценката на качеството показват недостатъци в системата, държавите членки предприемат подходящи коригиращи мерки.
2. Държавите членки извършват оценката, посочена в параграф 1, въз основа на извадка от референтни парцели, която се подбира и предоставя от Комисията. Те използват данни, които дават възможност да се извърши оценка на място на действителното положение.
3. До 31 януари след съответната календарна година до Комисията се изпраща доклад за оценката и ако е необходимо, списък на коригиращите мерки и график за прилагането им.
Член 7
Идентификация и регистрация на правата на плащане
1. Системата за идентификация и регистрация на правата на плащане, предвидена в член 71 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, представлява електронен регистър на равнище държава членка и по-специално при кръстосаните проверки, предвидени в параграф 1 от посочения член, гарантира ефективна проследимост на правата на плащане по отношение на следните елементи:
а)
титуляр;
б)
годишни стойности;
в)
дата на учредяване;
г)
дата на последно упражняване;
д)
произход, по-специално по отношение на тяхното разпределение (първоначално разпределение или разпределение от национален или регионален резерв), закупуване, наемане, наследяване;
е)
когато се прилага член 21, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 - правата, запазени по силата на посочената разпоредба;
ж)
регионални ограничения, когато са приложими.
2. Държавите членки, в които има повече от една разплащателна агенция, могат да вземат решение да използват електронен регистър на равнище разплащателна агенция. В този случай съответната държава членка гарантира, че различните регистри са съвместими помежду си.
Член 8
Идентификация на бенефициери
Без да се засяга член 72, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, единната система за регистриране на самоличността на всеки бенефициер, предвидена в член 73 от посочения регламент, гарантира уникалната идентификация по отношение на всички заявления за подпомагане и искания за плащане или други декларации, подадени от един и същ бенефициер.
ГЛАВА II
ЗЕМЕДЕЛСКИ ПАРЦЕЛИ, СЪДЪРЖАЩИ ОСОБЕНОСТИ НА ЛАНДШАФТА И ДЪРВЕТА
Член 9
Определяне на площите, където земеделският парцел съдържа особености на ландшафта и дървета
1. Когато определени особености на ландшафта, и по-специално живи плетове, канавки и стени, по традиция са част от добрите земеделски практики за култивиране или използване на земеделската площ в определени региони, държавите членки могат да вземат решение съответната площ да се разглежда като част от допустимата за подпомагане площ от земеделски парцел, посочена в член 67, параграф 4, буква а) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, при условие че тя не надвишава дадена обща широчина, която се определя от държавата членка. Тази широчина отговаря на традиционната широчина в съответния регион и не надвишава 2 m.
Когато обаче държавите членки са уведомили Комисията преди 9 декември 2009 г. за широчина, надвишаваща 2 m, в съответствие с член 30, параграф 2, трета алинея от Регламент (ЕО) № 796/2004 на Комисията (18), може да се прилага тази широчина.
Първа и втора алинея не се прилагат за постоянно затревени площи с разпръснати особености на ландшафта и дървета, ако държавата членка е решила да приложи пропорционална система в съответствие с член 10.
2. Всякакви особености на ландшафта, по отношение на които се прилагат изискванията и стандартите, посочени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013, и които са част от общата площ на един земеделски парцел, се разглеждат като част от допустимата за подпомагане площ от съответния земеделски парцел.
3. Земеделски парцел, съдържащ разпръснати дървета, се смята за допустима за подпомагане площ, при условие че са изпълнени следните условия:
а)
селскостопанските дейности могат да се извършват по начин, сходен с използвания при парцели без дървета в същия район; както и
б)
броят на дърветата на хектар не надвишава определена максимална гъстота.
Максималната гъстота, посочена в първа алинея, буква б), се определя и нотифицира от държавите членки въз основа на традиционните практики за отглеждане на култури, природните условия и опазването на околната среда. Тя не надвишава 100 дървета на хектар. Това ограничение обаче не се прилага по отношение на мерките, предвидени в членове 28 и 30 от Регламент (ЕС) № 1305/2013.
Настоящият параграф не се прилага за разпръснати овощни дървета, които дават реколта многократно, за разпръснати подходящи за паша дървета в постоянно затревени площи и за постоянно затревени площи с разпръснати особености на ландшафта и дървета в случаите, когато съответната държава членка е взела решение да прилага пропорционална система в съответствие с член 10.
Член 10
Пропорционална система, предназначена за постоянно затревени площи с особености на ландшафта и дървета
1. По отношение на постоянно затревените площи с разпръснати недопустими за подпомагане елементи, като например особености на ландшафта и дървета, държавите членки могат да решат да прилагат пропорционална система за определяне на допустимата площ в рамките на референтния парцел.
Пропорционалната система, посочена в първа алинея, се състои от различни категории видове хомогенно земно покритие, за които се прилага фиксиран коефициент за намаление въз основа на процентния дял на неотговарящата на условията за подпомагане площ. Категорията, формирана въз основа на най-ниския процент от неотговарящата на условията за подпомагане площ, не може да надвишава 10 % от неотговарящата на условията за подпомагане площ и по отношение на нея не се прилага коефициент за намаление.
2. Всякакви особености на ландшафта, по отношение на които се прилагат изискванията и стандартите, посочени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013, и които са част от общата площ на един земеделски парцел, се разглеждат като част от допустимата за подпомагане площ.
3. Настоящият член не се прилага към постоянно затревени площи, на които има овощни дървета, даващи многократна реколта.
ГЛАВА III
ЗАЯВЛЕНИЯ ЗА ПОМОЩИ И ИСКАНИЯ ЗА ПЛАЩАНЕ
Член 11
Единно заявление
Единното заявление обхваща минимум заявлението за директни плащания, посочено в член 72, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, по отношение на схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ или други схеми за отпускане на помощи за площ.
Член 12
Дерогация от крайната дата за подаване
Чрез дерогация от член 5, параграф 1 от Регламент (ЕИО, Евратом) № 1182/71 на Съвета (19), когато крайната дата за подаване на дадено заявление за помощи, заявление за подпомагане, искане за плащане или други декларации, подкрепящи документи или договори или крайната дата за изменения на единното заявление или искането за плащане е официален празник, събота или неделя, счита се, че тя се пада на следващия работен ден.
Първият параграф се прилага също така и към последната възможна дата за късно подаване на исканията, посочена в член 13, параграф 1, трета алинея, както и към последната възможна дата за късно подаване на исканията, посочена в член 14, втора алинея за подаване на заявления от бенефициерите за разпределяне или увеличаване на права на плащане.
Член 13
Късно подаване
1. С изключение на случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства, посочени в член 4, подаването на заявление за помощи или искане за плащане в съответствие с настоящия регламент след крайната дата за такова подаване, определена от Комисията въз основа на член 78, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, води до намаление от 1 % за всеки работен ден на сумата, на която бенефициерът би имал право, ако заявлението е било подадено в срок.
Без да се засягат специалните мерки, които държавите членки вземат във връзка с необходимостта от своевременно подаване на подкрепящи документи, за да е възможно планирането и извършването на ефективни проверки, първа алинея се прилага също така относно заявления за подпомагане, документи, договори или други декларации, които се подават до компетентните органи, когато тези заявления за подпомагане, документи, договори или декларации формират основата за изпълняване на условията за допустимост за въпросното подпомагане. В този случай намалението се прилага върху сумата, платима за въпросното подпомагане.
Ако такова закъснение възлиза на повече от 25 календарни дни, заявлението или искането за плащане се считат за недопустими и на бенефициера не се предоставят помощ или подпомагане.
2. С изключение на случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства, посочени в член 4, ако бенефициерът по схемите, предвидени в членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (20), който има и задължения за кръстосано съответствие съгласно член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, не представи формуляра на единното заявление до крайната дата, упомената в първата алинея на параграф 1 от настоящия член, се прилага намаление от 1 % за всеки работен ден. Максималното намаление е ограничено до 25 %. Процентът на намалението се прилага за общия размер на плащанията, свързани с мерките по членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, разделен на 3 за мерките за преструктуриране и конверсия.
3. С изключение на случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства, посочени в член 4, подаването на изменение на единно заявление или на искане за плащане след крайната дата за такова подаване, определена от Комисията въз основа на член 78, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, води до намаление от 1 % за всеки работен ден на сумите, свързани с действителното ползване на въпросните земеделски парцели.
Изменения на единното заявление се приемат само преди крайната дата за късно подаване на единно заявление или на искане за плащане, посочена в параграф 1, трета алинея. Ако обаче тази дата е по-ранна от крайната дата за подаване на изменение на единно заявление или на искане за плащане, посочена в първата алинея на настоящия параграф, или съвпада с нея, след тази дата измененията на единното заявление или на искането за плащане се считат за недопустими.
Член 14
Късно подаване на заявление във връзка с права на плащане
С изключение на случаите на непреодолима сила и извънредни обстоятелства, посочени в член 4, подаването на заявление за разпределяне или, когато е приложимо, за увеличение на стойността на права на плащане след крайната дата, определена за целта от Комисията въз основа на член 78, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през съответната година води до намаление от 3 % за всеки работен ден на сумите за плащане по отношение на правата на плащане, или, когато е приложимо, по отношение на увеличението на стойността на правата на плащане, които трябва да се разпределят на бенефициера.
Когато това закъснение надхвърли 25 календарни дни, заявлението се счита за недопустимо и на бенефициера не се разпределят никакви права на плащане или, когато това е приложимо, не се извършва никакво увеличение на стойността на правата на плащане.
ГЛАВА IV
ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ПОМОЩТА И АДМИНИСТРАТИВНИТЕ САНКЦИИ ВЪВ ВРЪЗКА СЪС СХЕМИТЕ ЗА ДИРЕКТНИ ПЛАЩАНИЯ И МЕРКИТЕ ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ В ОБХВАТА НА ИНТЕГРИРАНАТА СИСТЕМА
РАЗДЕЛ 1
Общи правила
Член 15
Изключения при налагане на административни санкции
1. Административните санкции, предвидени в настоящата глава, не се налагат по отношение на частта от заявлението за помощ или искането за плащане, за която бенефициерът уведоми компетентния орган в писмен вид, че заявлението за помощ или искането за плащане е грешно или е станало грешно, след като е било подадено, при условие че бенефициерът не е бил информиран за намерението на компетентния орган да извърши проверка на място и че органът все още не е информирал бенефициера за несъответствия в заявлението или искането.
2. В резултат на подадената от бенефициера информация съгласно параграф 1 заявлението за помощ или искането за плащане се поправя, за да отрази действителното положение.
Член 16
Недеклариране на всички площи
1. Ако за дадена година определен бенефициер не декларира всички земеделски парцели, свързани с площите по член 72, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, а разликата между общата площ, декларирана в единното заявление и/или искане за плащане, от една страна, и декларираната площ плюс общата площ на недекларираните парцели, от друга страна, е над 3 % от декларираната площ, общият размер на директните плащания за площ и/или подпомагането по мерките за подпомагане за площ, дължим на съответния бенефициер за съответната година, се намалява с до 3 % в зависимост от тежестта на пропуска.
Санкцията, изчислена в съответствие с първата алинея, се намалява с размера на всяка административна санкция, приложена в съответствие с член 28, параграф 2.
2. Параграф 1 се прилага и за плащанията, свързани със схемите по членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, когато бенефициерът трябва да изпълнява задължения за кръстосано съответствие по силата на член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013. Процентът на намалението се прилага за общия размер на плащанията, свързани с мерките по членове 46 и 47 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, разделен на 3 за мерките за преструктуриране и конверсия.
3. Параграф 1 не се прилага за плащанията по схемата за дребни земеделски стопани, предвидена в дял V от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
РАЗДЕЛ 2
Схеми за помощи за площ, с изключение на плащането за селскостопански практики, благоприятни за климата и околната среда, или мерки за подпомагане за площ
Член 17
Общи принципи
1. За целите на настоящия раздел според случая се различават следните групи култури:
а)
площи, декларирани с цел активиране на правата на плащане по схемата за основно плащане или с цел получаване на подпомагане по схемата за единно плащане за площ;
б)
група за всяка от площите, декларирани за целите на някоя друга схема за помощ или мярка за подпомагане за площ, за която се прилага различен размер на помощта или подпомагането;
в)
площи, декларирани в графа „с друго предназначение“.
2. Когато една и съща площ се декларира във връзка със заявление за помощи и/или искане за плащане по няколко схеми за помощи или мерки за подпомагане на площ, тази площ се взема предвид поотделно за всяка от тези схеми за помощи или мерки за подпомагане.
Член 18
Начин на изчисляване на плащанията на площ
1. По отношение на заявленията за помощ по схемата за основно плащане, схемата за дребни земеделски стопани, преразпределителното плащане, плащането за райони с природни ограничения и, когато е приложимо - схемата за млади земеделски стопани, и когато държавите членки прилагат схемата за основно плащане, се прилагат следните правила:
а)
ако броят на декларираните права на плащане надвишава броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът, броят на декларираните права на плащане се намалява до броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът;
б)
ако има разлика между броя на декларираните права на плащане и декларираната площ, декларираната площ се поправя, като се взема най-ниската стойност.
Настоящият параграф не се прилага през първата година на разпределяне на правата на плащане.
2. В случай на плащане за млади земеделски стопани и когато съответната държава членка избере да въведе метода за плащане, предвиден в член 50, параграфи 6, 7 и 8 от Регламент (ЕС) № 1307/2013; ако площта, декларирана по схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ, надвишава определената от държавата членка граница съгласно член 50, параграф 9 от същия регламент, декларираната площ се намалява до тази граница.
3. В случай на преразпределително плащане, ако площта, декларирана по схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ, надвишава определената от държавата членка граница съгласно член 41, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, декларираната площ се намалява до тази граница.
4. В случай на плащане за райони с природни ограничения и когато държавата членка избере метода на плащане по член 48, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, ако площта, декларирана по схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ, надвишава определената от държавата членка максимална площ в хектари, декларираната площ се намалява до тази граница.
5. В случай на заявления за помощ и/или искания за плащане по схеми за помощи или мерки за подпомагане на площ, ако бъде констатирано, че установената площ за група култури е по-голяма от декларираната в заявлението за помощ, за изчисляването на размера на помощта или подпомагането се използва декларираната площ.
6. Без да се засягат административните санкции по член 19, в случай на заявления за помощ и/или искания за плащане по схеми за помощи или мерки за подпомагане на площ, ако декларираната площ надвишава установената площ за дадена група култури по член 17, параграф 1, размерът на помощта се изчислява въз основа на установената площ за тази група култури.
Въпреки това, без да се засягат разпоредбите на член 60 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, ако разликата между общата установена площ и общата площ, декларирана за плащане по схемите за директни помощи, предвидени в дялове III, IV и V от Регламент (ЕС) № 1307/2013, е по-малка или равна на 0,1 ha, установената площ се счита за еднаква с декларираната. За това изчисление се вземат предвид само свръхдекларираните площи на равнище група култури по член 17, параграф 1.
Втората алинея не се прилага в случаите, когато тази разлика представлява над 20 % от общата площ, която е декларирана за плащания.
7. За изчислението на размера на помощта по схемата за основно плащане се взема предвид средната стойност на различните права на плащане във връзка със съответната декларирана площ.
Член 19
Административни санкции при свръхдеклариране
1. Ако във връзка с дадена група култури по член 17, параграф 1 площта, декларирана за целите на схеми за помощи или мерки за подпомагане на площ, надвишава установената по реда на член 18 площ, размерът на помощта се изчислява въз основа на установената площ, намалена с двойния размер на установената разлика, ако тази разлика превишава 3 % или два хектара, но не повече от 20 % от установената площ.
Ако разликата превишава 20 % от установената площ, за съответната група култури не се отпуска помощ или подпомагане на площ.
2. Ако разликата превишава 50 %, за съответната група култури не се отпуска помощ или подпомагане за площ. Освен това на бенефициера се налага допълнителна санкция, равна на размера на помощта или подпомагането, отговарящи на разликата между декларираната площ и площта, установена в съответствие с член 18.
3. Ако сумата, изчислена съгласно параграфи 1 и 2, не може да бъде изцяло прихваната в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 57, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващите три календарни години след календарната година на констатацията, неиздължената сума се анулира.
Член 20
Административни санкции във връзка със специалното плащане за памук
Без да се засягат административните санкции, налагани по силата на член 19 от настоящия регламент, ако се установи, че бенефициерът не изпълнява задълженията, произтичащи от член 61, параграфи 1 и 2 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014 на Комисията (21), бенефициерът губи правото на увеличение на помощта, предвидено в член 60, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013. Освен това помощта за памук на отговарящ на критериите за допустимост хектар съгласно член 57 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 се намалява с размера на увеличението, което бенефициерът инак би получил по силата на член 60, параграф 2 от същия регламент.
Член 21
Административни санкции за нарушения, различни от свръхдекларирането на площи, свързани с плащания за млади земеделски стопани съгласно дял III, глава V от Регламент (ЕС) № 1307/2013
1. Без да се засягат административните санкции, налагани по силата на член 19, когато бъде установено, че бенефициерът не изпълнява задълженията по член 50, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 и член 49 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014, помощта за млади земеделски стопани не се изплаща или се оттегля изцяло. Освен това когато се установи, че бенефициерът е предоставил неверни сведения, за да докаже, че изпълнява задълженията си, се налага санкция в размер на 20 % от сумата, която бенефициерът е получил или инак би получил като плащане за млади земеделски стопани по силата на член 50, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Ако сумата от извършените недължими плащания и административните санкции, посочени в параграф 1, не може да бъде изцяло прихваната в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 57, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващите три календарни години след календарната година на констатацията, неиздължената сума се анулира.
РАЗДЕЛ 3
Плащане за селскостопански практики, благоприятни за климата и околната среда
Член 22
Общи принципи
1. За целите на настоящия раздел според случая се различават следните групи култури:
а)
всяка група площи, декларирани като определена култура, посочена в член 44, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
б)
площи, които са декларирани като постоянно затревени площи и са екологично чувствителни, както е посочено в член 45, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013;
в)
площи, различни от посочените в буква б), декларирани като постоянно затревени площи; както и
г)
площи, декларирани като екологично насочени площи, както е посочено в член 46, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Когато една и съща площ се декларира за повече от една група култури, тази площ се взема предвид поотделно за всяка от тези групи култури.
Член 23
Начин на изчисление на плащането за селскостопански практики, благоприятни за климата и околната среда, във връзка с отговарящите на критериите за допустимост площи в хектари, декларирани по схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ
1. Когато държавата членка прилага схемата за основно плащане, са в сила следните правила:
а)
ако броят на декларираните права на плащане надвишава броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът, броят на декларираните права на плащане се намалява до броя на правата на плащане, с които разполага бенефициерът;
б)
ако има разлика между броя на декларираните права на плащане и декларираната площ, декларираната площ се поправя, като се взема най-ниската стойност.
2. Без да се засягат административните санкции, приложими по член 28, ако площта, декларирана в единно заявление за основно плащане или за единно плащане на площ, надвишава установената площ, за изчислението на плащането за селскостопански практики, благоприятни за климата и околната среда (наричано по-долу „плащане за екологизиране“), се използва установената площ.
Ако обаче бъде констатирано, че установената площ за схемата за основно плащане или схемата за единно плащане на площ е по-голяма от площта, декларирана в заявлението за помощ, за изчислението на плащането за екологизиране се използва декларираната площ.
Член 24
Намаление на плащането за екологизиране при неспазване на изискванията за диверсификация на културите
1. Когато по силата на член 44 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 се изисква площта на основната култура да не превишава 75 % от общата площ на обработваемата земя, но площта, установена за основната група култури, превишава 75 %, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с 50 % от установената обща площ на обработваемата земя, умножена по коефициента на разликата.
Коефициентът на разликата по първа алинея е делът на площта на основната група култури, която превишава 75 % от установената обща площ на обработваемата земя в общата площ, необходима за другите групи култури.
2. Когато по силата на член 44 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 се изисква площта на основната култура да не превишава 95 % от установената обща площ на обработваемата земя, но площта, установена за двете основни групи култури, превишава 95 %, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с 50 % от установената обща площ на обработваемата земя, умножена по коефициента на разликата.
Коефициентът на разликата по първа алинея е делът на площта на двете основни групи култури, която превишава 95 % от установената обща площ на обработваемата земя, в общата площ, необходима за другите групи култури.
3. Когато по силата на член 44 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 се изисква площта на основната култура да не превишава 75 % от установената обща площ на обработваемата земя, а площта на двете основни култури да не превишава 95 % от установената обща площ на обработваемата земя, но площта, установена за основната група култури превишава 75 %, а площта, установена за двете основни групи култури превишава 95 %, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с 50 % от установената обща площ на обработваемата земя, умножена по коефициента на разликата.
Коефициентът на разликата по първа алинея е равен на сбора на коефициентите на разликите, изчислени по реда на параграфи 1 и 2. Стойността на този коефициент обаче не може да превишава 1.
4. Когато бъде установено, че даден бенефициер не спазва изискванията за диверсификация на културите, описани в настоящия член, в продължение на три години, площта, с която се намалява площта, използвана за изчисляване на плащането за екологизиране съгласно параграфи 1, 2 и 3 за следващите години, възлиза на общата площ на установената обработваема земя, умножена по приложимия коефициент на разликата.
Член 25
Намаление на плащането за екологизиране при неспазване на изискванията за постоянно затревените площи
1. Ако бъде установено неспазване на член 45, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1307/2013, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с площта, установена като неотговаряща на изискванията по член 45, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Ако бъде установено неспазване на задълженията по член 44 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с площта, установена като неотговаряща на изискванията по член 44 от Делегиран регламент (ЕС) № 639/2014.
3. Неспазванията се считат за установени, ако са констатирани като последица от всякакъв вид проверка, извършена в съответствие с член 74 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, или след като са били доведени до вниманието на компетентния контролен орган по какъвто и да било друг начин.
Член 26
Намаление на плащането за екологизиране при неспазване на изискванията за екологично насочените площи
1. Изискваната по силата на член 46, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 екологично насочена площ, наричана по-долу „изискваната екологично насочена площ“, се изчислява въз основа на установената обща площ на обработваемата земя, включваща в съответните случаи по член 46, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 установените площи по член 46, параграф 2, първа алинея, букви в), г), ж) и з) от същия регламент.
2. Ако изискваната екологично насочена площ надвишава екологично насочената площ, която е установена при отчитане на тегловната стойност на екологично насочените площи по реда на член 46, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23 от настоящия регламент, се намалява с 50 % от установената обща площ на обработваемата земя, включваща в съответните случаи по член 46, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 установените площи по член 46, параграф 2, първа алинея, букви в), г), ж) и з) от посочения регламент, умножена по коефициента на разликата.
Коефициентът на разликата по първа алинея е равен на дела на разликата между изискваната екологично насочена площ и установената екологично насочена площ спрямо изискваната екологично насочена площ.
3. Когато бъде установено, че даден бенефициер не спазва изискванията за екологично насочена площ, описани в настоящия член, в продължение на три години, площта, използвана за изчисляване на плащането за екологизиране, се намалява съгласно параграф 2 за следващите години с общата установена площ на обработваемата земя, включително, ако е приложимо съгласно член 46, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, установените площи, посочени в член 46, параграф 2, първа алинея, букви в), г), ж) и з) от същия регламент, умножени по коефициента на разликата.
Член 27
Максимално намаление на плащането за екологизиране
1. Сумата на намаленията, изчислени в съответствие с членове 24 и 26, изразена в хектари, не надвишава общия брой хектари установена обработваема земя, включваща в съответните случаи по член 46, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 установените площи по член 46, параграф 2, първа алинея, букви в), г), ж) и з) от посочения регламент.
2. Без да се засяга налагането на административни санкции по член 28, общият размер на намалението, изчислен по реда на членове 24-26, не надвишава размера на плащането за екологизиране, изчислено по реда на член 23.
Член 28
Административни санкции по отношение на плащането за екологизиране
1. Ако площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23, се различава от площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране след прилагане на членове 24-27, плащането за екологизиране се изчислява въз основа на втората посочена площ, намалена с двойния размер на установената разлика, ако тази разлика превишава 3 % или два хектара, но не повече от 20 % от площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране след прилагане на членове 24-27.
Ако разликата превишава 20 %, помощ не се отпуска.
Ако разликата превишава 50 %, помощ не се отпуска. Освен това на бенефициера се налага допълнителна санкция, равна на размера на помощта, съответстващ на разликата между площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране по член 23, и площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране след прилагане на членове 24-27.
2. Ако бенефициерът не декларира площта на цялата си обработваема земя, в резултат на което той би могъл да бъде изключен от задълженията, предвидени в членове 44, 45 и 46 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и/или не декларира всичките си постоянно затревени площи, които са екологично чувствителни по смисъла на член 45, параграф 1 от същия регламент, и ако недекларираната площ надвишава 0,1 хектар, площта, която трябва да се използва за изчислението на плащането за екологизиране след прилагане на членове 24-27 от настоящия регламент, се намалява допълнително с 10 %.
3. По силата на член 77, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 административната санкция, изчислена по реда на параграфи 1 и 2 от настоящия член, не се налага за референтните 2015 и 2016 години. Административната санкция, изчислена по реда на параграфи 1 и 2, се разделя на 5 и се ограничава до 20 % от размера на плащането за екологизиране, на което съответният земеделски стопанин би имал право по силата на член 23 през референтната 2017 година; тя се разделя на 4 и се ограничава до 25 % от същия размер за референтната 2018 и следващите години.
4. Ако сумата от административните санкции, изчислени съгласно параграфи 1, 2 и 3, не може да бъде изцяло прихваната в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 57, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващите три календарни години след календарната година на констатацията, неиздължената сума се анулира.
Член 29
Приложими разпоредби за еквивалентните практики
Настоящият раздел се прилага mutatis mutandis по отношение на еквивалентните практики по член 43, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
РАЗДЕЛ 4
Доброволно обвързано с производството подпомагане въз основа на заявленията за помощ по схемите за помощи за животни или подпомагането за развитие на селските райони въз основа на исканията за плащане по мерките за подпомагане за животни
Член 30
Основа за изчисление
1. В никакъв случай не може да се отпусне помощ или подпомагане за по-голям брой животни от посочения в заявлението за помощ или искането за плащане.
2. Животните в стопанството се считат за установени, само ако са идентифицирани в заявлението за помощ или искането за плащане. Идентифицираните животни може да бъдат заменени без загуба на правото да се получи плащане на помощ или подпомагане, при условие че компетентният орган все още не е информирал бенефициера за несъответствия в заявлението или искането или все още не го е уведомил за намерението си да извърши проверка на място. Когато държава членка не се възползва от възможността за система без искания съгласно правилата, определени от Комисията въз основа на член 78, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, тя прави всичко необходимо, за да гарантира, че няма съмнения по въпроса за кои животни се отнасят заявленията или исканията на бенефициера.
3. Без да се засяга член 31, ако декларираният в заявлението за помощ или искането за плащане брой животни превишава броя, определен в резултат на административни проверки или проверки на място, размерът на помощта или подпомагането се изчислява въз основа на установените животни.
4. Когато бъдат установени несъответствия във връзка със системата за идентификация и регистрация на едър рогат добитък, се прилагат следните разпоредби:
а)
говедо в стопанството, загубило една от двете си ушни марки, се счита за установено, при условие че е ясно и индивидуално идентифицирано чрез другите елементи на системата за идентификация и регистрация на едър рогат добитък, посочена в член 3, първи параграф, букви б), в) и г) от Регламент (ЕО) № 1760/2000;
б)
когато само едно говедо в дадено стопанство е загубило двете ушни марки, животното се счита за определено, при условие че все още може да бъде идентифицирано чрез регистър, паспорт на животното, база данни или други средства, посочени в Регламент (ЕО) № 1760/2000, и при условие че животновъдът може да представи доказателства, че вече е предприел мерки за отстраняване на проблема преди обявяване на проверката на място;
в)
когато установените несъответствия се отнасят до грешни данни в регистъра или паспортите на животните, съответното животно се счита за неустановено, само ако такива грешки се открият при най-малко две проверки за период от 24 месеца. Във всички други случаи се счита, че съответните животни не са установени след първата констатация.
Информацията, записвана в системата за идентификация и регистрация на едър рогат добитък, и уведомленията, подавани към нея, могат да бъдат поправяни по всяко време в случай на явни грешки, признати от компетентния орган.
5. Овца или коза в стопанството, загубила една ушна марка, се счита за установена, при условие че животното все още може да бъде идентифицирано чрез първо средство за идентификация съгласно член 4, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 21/2004 и при условие че всички останали изисквания на системата за идентификация и регистрация на животни от рода на овцете и козите са изпълнени.
Член 31
Административни санкции във връзка с декларирани животни по схемите за помощи или мерките за подпомагане за животни
1. Когато във връзка със заявление за помощи по схема за помощи за животни или във връзка с искане за плащане по мярка за подпомагане за животни бъде констатирана разлика между броя на декларираните животни и броя, установен по реда на член 30, параграф 3, общият размер на помощта или подпомагането, на която или което бенефициерът има право съгласно тази схема или мярка за съответната референтна година(„референтна година“), се намалява с процента, който се определя съгласно параграф 3 от настоящия член, ако констатираните несъответствия се отнасят до не повече от три животни.
2. Ако констатираните несъответствия се отнасят до повече от три животни, общият размер на помощта или подпомагането, на която или което бенефициерът има право съгласно схемата за помощ или мярката за подпомагане по параграф 1 за съответната референтна година, се намалява със:
а)
процента, определен в съответствие с параграф 3, ако не е по-голям от 10 %;
б)
двойния размер на процента, определен в съответствие с параграф 3, ако е по-голям от 10 %, но не по-голям от 20 %.
Ако процентът, определен по реда на параграф 3, е по-голям от 20 %, помощта или подпомагането, на която или което бенефициерът би имал право съгласно член 30, параграф 3 по схемата за помощ или мярката за подпомагане, не се отпуска за съответната референтна година.
Ако процентът, определен по реда на параграф 3, е по-голям от 50 %, помощта или подпомагането, на която или което бенефициерът би имал право съгласно член 30, параграф 3 по схемата за помощ или мярката за подпомагане, не се отпуска за съответната референтна година. Освен това на бенефициера се налага допълнителна санкция в размер, отговарящ на разликата между декларирания брой животни и броя животни, установен в съответствие с член 30, параграф 3. Ако тази сума не може да бъде изцяло прихваната в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 57, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващите три календарни години след календарната година на констатацията, неиздължената сума се анулира.
3. За да бъдат определени процентите по параграфи 1 и 2, броят на животните, които са декларирани по схема за помощи или мярка за подпомагане за животни и във връзка с които са констатирани несъответствия, се разделя на броя на установените животни по съответната схема или мярка във връзка със заявлението за помощ или искането за плащане за съответната референтна година.
Когато държава членка се възползва от възможността за система без искания съгласно правилата, определени от Комисията въз основа на член 78, буква б) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, потенциално отговарящите на критериите за допустимост животни, за които се установи, че не са правилно идентифицирани или регистрирани в системата за идентификация и регистрация на животни, се считат за животни, във връзка с които са констатирани несъответствия.
Член 32
Изключения при налагането на административни санкции при въздействие на природни сили
Административните санкции по член 31 не се налагат в случаите, когато бенефициерът не може да изпълни критериите за допустимост, ангажиментите или други задължения в резултат на въздействието на природни сили върху животните му, при условие че е уведомил компетентния орган в писмена форма в срок от десет работни дни от момента, в който е установил намалението на броя на животните.
Без да се засягат действителните обстоятелства, които следва да се вземат предвид в отделни случаи, компетентните органи могат да признаят следните случаи на естествени обстоятелства, засягащи стадото едър или дребен рогат добитък:
а)
смърт на животно в резултат на болест; или
б)
смърт на животно в резултат на инцидент, за който бенефициерът не може да бъде държан отговорен.
Член 33
Допълнителни санкции и мерки
1. Държавите членки могат да предвидят в националното си законодателство допълнителни санкции за посредниците, участващи в процедурата по отпускане на помощи или подпомагане, за да се осигури спазването на изискванията за контрол, в това число спазването на задълженията за уведомяване.
2. По отношение на сведения, предоставяни от служби, органи или организации, различни от компетентните органи съгласно правилата, определени от Комисията въз основа на член 78, буква в) от Регламент (ЕС) № 1306/2013, ако се установи, че в резултат на небрежност или умисъл са предоставени неверни сведения, съответната държава членка налага подходящи санкции съгласно националното законодателство. Когато такива несъответствия бъдат установени повторно, въпросната служба, орган или организация се лишава за срок от най-малко една година от правото да предоставя сведения, валидни за целите на подпомагането.
Член 34
Изменения и корекции на вписванията в компютризираната база данни за едър рогат добитък
По отношение на декларирания едър рогат добитък член 15 се прилага за грешки и пропуски в информацията в компютризираната база данни за едър рогат добитък, въведена след подаването на заявлението за помощ или искането за плащане.
ДЯЛ III
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ ОТНОСНО МЕРКИТЕ ЗА ПОДПОМАГАНЕ НА РАЗВИТИЕТО НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ
Член 35
Неспазване на критерии за допустимост, различни от размера на площите или броя на животните, както и на ангажименти или други задължения
1. Исканото подпомагане се отказва или оттегля изцяло, когато не са изпълнени критериите за допустимост.
2. Исканото подпомагане се отказва или оттегля изцяло или частично, когато не са спазени следните ангажименти или други задължения:
а)
ангажименти по програмата за развитие на селските райони; или
б)
когато това е приложимо, на други задължения по операцията, установени съгласно законодателството на Съюза, националното законодателство или в програмата за развитие на селските райони, по-специално обществени поръчки, държавни помощи и други задължителни стандарти и изисквания.
3. При вземането на решение относно размера на отказ или оттегляне на подпомагането при неспазване на ангажиментите или други задължения, посочени в параграф 2, държавата членка отчита тежестта, степента, продължителността и системността на неспазването във връзка с условията за подпомагане, посочени в параграф 2.
Тежестта на неспазването зависи по-специално от значимостта на последствията от неспазването, като се отчитат целите на ангажиментите или задълженията, които не са изпълнени.
Степента на неспазването зависи по-специално от въздействието му върху операцията като цяло.
Продължителността зависи по-специално от времетраенето на въздействието или от възможността това въздействие да бъде прекратено с разумни средства.
Системността на неспазването зависи от това дали подобни случаи на неспазване са били констатирани при същия бенефициер и същата мярка или същия вид операция и по-рано през последните четири години или през целия програмен период 2014-2020 г., или при подобна мярка през програмния период 2007-2013 г.
4. В случай на многогодишни ангажименти или плащания, оттеглянията въз основа на критериите, посочени в параграф 3, се прилагат и за сумите, вече изплатени за същата операция през предходните години.
5. Ако общата оценка въз основа на критериите, посочени в параграф 3, води до установяването на сериозно неспазване, подпомагането се отказва или оттегля изцяло. Освен това бенефициерът се изключва от възможността да получава подпомагане по същата мярка или същия вид операция за календарната година на констатацията и за следващата календарна година.
6. Когато се установи, че бенефициерът е представил неверни сведения с цел да получи подпомагане или поради небрежност е пропуснал да предостави необходимата информация, подпомагането не се изплаща или се оттегля изцяло. Освен това бенефициерът се изключва от възможността да получава подпомагане по същата мярка или същия вид операция през календарната година на констатацията и през следващата календарна година.
7. Ако оттеглянията и административните санкции, посочени в параграфи 1, 2, 4, 5 и 6, не могат да бъдат изцяло прихванати в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 57, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1306/2013, през следващите три календарни години след календарната година на констатацията, неиздължената сума се анулира.
Член 36
Преустановяване на подпомагането
Разплащателната агенция може да преустанови подпомагането, свързано с някои разходи, когато бъде установено неспазване, водещо до административна санкция. Преустановяването се отменя от разплащателната агенция веднага след като бенефициерът докаже по удовлетворителен за компетентния орган начин, че ситуацията е била коригирана. Максималният срок на преустановяването не надхвърля три месеца. Държавите членки могат да определят по-кратък максимален срок в зависимост от вида на операцията и въздействието, което неспазването оказва.
Разплащателната агенция може да преустанови подпомагането, само когато неспазването не засяга постигането на общата цел на въпросната операция, и ако се очаква, че бенефициерът е в състояние да коригира ситуацията през определения максимален срок.
ДЯЛ IV
СИСТЕМИ ЗА КОНТРОЛ И АДМИНИСТРАТИВНИ САНКЦИИ ВЪВ ВРЪЗКА С КРЪСТОСАНОТО СЪОТВЕТСТВИЕ
ГЛАВА I
ПОДДЪРЖАНЕ НА ПОСТОЯННИ ПАСИЩА
Член 37
Задължения за поддържане на постоянни пасища
1. Когато се установи, че посоченото в член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1122/2009 съотношение през 2014 г. е намаляло на национално или регионално равнище, съответната държава членка може да предвиди за бенефициерите, подаващи заявления за каквато и да било помощ по схемите за директни плащания през 2015 г., задължението да не преобразуват земя за постоянно пасище без предварително разрешение.
Когато се установи, че през 2014 г. споменатото съотношение е намаляло с над 5 %, съответната държава членка предвижда такова задължение.
Ако разрешението, посочено в първа и втора алинея, зависи от условието дадена площ от земя да бъде определена за постоянно пасище, то чрез дерогация от определението, посочено в член 2, втори параграф, точка 2 от Регламент (ЕО) № 1122/2009, тази земя се счита за постоянно пасище от първия ден на преобразуването. Тази площ се използва за отглеждане на трева или на други тревни фуражни култури в продължение на пет последователни години, считано от датата на преобразуване.
2. Посоченото в параграф 1 задължение за бенефициерите не се прилага, когато бенефициерите са преобразували земя в постоянни пасища в съответствие с регламенти (ЕИО) № 2078/92 (22), (ЕО) № 1257/1999 (23) и (ЕО) № 1698/2005 на Съвета.
3. Когато се установи, че през 2014 г. спазването на задължението, посочено в член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1122/2009, не може да бъде гарантирано, съответната държава членка предвижда в допълнение към мерките, които трябва да се вземат в съответствие с параграф 1 от настоящия член, на национално или регионално равнище, задължение за бенефициерите, подаващи заявления за помощ по схеми за директни плащания през 2015 г., да възстановят земята в земя за постоянно пасище.
Първа алинея се прилага само за бенефициери, разполагащи със земя, която е преобразувана от земя за постоянно пасище в земя за друго ползване.
Първа алинея се прилага по отношение на площ от така преобразувана земя от началната дата на 24-месечния период, предхождащ последната крайна дата за подаване на единни заявления в съответната държава членка в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1122/2009.
В такъв случай земеделските стопани преобразуват обратно определен процент от тази площ в постоянно пасище или определят такава площ като земя за постоянно пасище. Този процент се изчислява въз основа на така преобразуваната от земеделския стопанин площ и площта, необходима за възстановяване на баланса.
Въпреки това, когато такава площ е била предмет на прехвърляне, след като е била преобразувана в земя за друго ползване, първа алинея се прилага само ако прехвърлянето е осъществено след 6 май 2004 г.
Площите, обратно преобразувани или определени като постоянни пасища, се считат за постоянни пасища чрез дерогация от член 2, втори параграф, точка 2) от Регламент (ЕО) № 1122/2009 от първия ден на обратното преобразуване или определянето. Такива площи се използват за отглеждане на трева или на други тревни фуражни култури в продължение на пет последователни години, считано от датата на преобразуване.
4. Параграфи 1 и 3 се прилагат само през 2015 г.
5. През 2015 и 2016 г. държавите членки извършват проверки, за да се гарантира спазването на задълженията по параграфи 1 и 3.
ГЛАВА II
ИЗЧИСЛЯВАНЕ И ПРИЛАГАНЕ НА АДМИНИСТРАТИВНИ САНКЦИИ
Член 38
Общи правила относно неспазването на задължения
1. „Системно неспазване“ означава неспазване на едно и също изискване или един и същ стандарт, установено повече от веднъж за период от три последователни календарни години, при условие че бенефициерът е бил уведомен за предишно неспазване и, според случая, е имал възможност да предприеме необходимите мерки, за да отстрани това предишно неспазване. За целите на констатирането на системно неспазване се вземат предвид неспазванията, установени съгласно Регламент (ЕО) № 1122/2009, и по-специално ДЗЕС 3, както е посочено в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013, се счита за еквивалентен на ЗИУ 2 от приложение II към Регламент (ЕО) № 73/2009 в редакцията му, която е в сила към 21 декември 2013 г.
2. Степента на неспазването се определя, като се вземе предвид по-специално дали неспазването има значително въздействие или е ограничено до самото стопанство.
3. Тежестта на неспазването зависи по-специално от значимостта на последствията от неспазването, като се вземат предвид целите на съответното изискване или съответния стандарт.
4. Дали неспазването е от траен характер, зависи по-специално от времетраенето на въздействието или от възможността това въздействие да бъде прекратено с разумни средства.
5. За целите на настоящата глава неспазванията се считат за установени, ако са констатирани вследствие на какъвто и да било вид проверка, извършена в съответствие с настоящия регламент, или след като по какъвто и да било друг начин са били доведени до вниманието на компетентния контролен орган или, когато е приложимо, разплащателната агенция.
Член 39
Изчисляване и прилагане на административни санкции при неспазване поради небрежност
1. Когато констатираното неспазване произтича от небрежност на бенефициера, се прилага намаление. По правило намалението е в размер на 3 % от общата сума на плащанията и годишните премии, посочени в член 92 от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Разплащателната агенция обаче може въз основа на оценка на значимостта на неспазването, направена от компетентния контролен орган в оценъчната част на доклада за проверката, при която са взети предвид критериите, посочени в член 38, параграфи 1-4, да вземе решение да намали този процент до 1 % или да го увеличи до 5 % от общата сума, посочена в първа алинея, или в случаите, когато разпоредбите относно съответното изискване или съответния стандарт дават известна възможност да не се санкционира констатираното неспазване или в случаите, в които подпомагането е предоставено съгласно член 17, параграф 5 и член 17, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, да не налага никакви намаления.
2. Когато държава членка реши да не прилага административна санкция съгласно член 97, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 и бенефициерът не е коригирал ситуацията в срока, определен от компетентния орган, административната санкция се прилага.
Крайният срок, определен от компетентния орган, е не по-късно от края на годината, следваща годината, през която е направена констатацията.
3. Когато държава членка се възползва от възможността, предвидена в член 99, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013 и бенефициерът не е коригирал ситуацията в срока, определен от компетентния орган, се прилага намаление от поне 1 %, както е предвидено в параграф 1 от настоящия член, с обратна сила спрямо годината на първоначалната констатация, когато е била приложена системата за ранно предупреждение, ако се установи, че неспазването не е отстранено в максимален срок от три последователни календарни години, считано от и включващо въпросната година.
Крайният срок, определен от компетентния орган, е не по-късно от края на годината, следваща годината, през която е направена констатацията.
Неспазване, което е отстранено от бенефициера в посочения срок, не се счита за неспазване за целите на констатирането на системно неспазване в съответствие с параграф 4.
4. Без да се засягат случаите на умишлено неспазване, намалението, което се прилага при първата проява на системно неспазване, както е посочено в параграф 1, се умножава с коефициент за умножение три.
В случай на по-нататъшни неспазвания коефициентът за умножение три се прилага всеки път към резултата от намалението, определено по отношение на предишното системно неспазване. Максималното намаление обаче не превишава 15 % от общата сума, посочена в параграф 1.
След като бъде достигнат максималният процент от 15 %, разплащателната агенция информира съответния бенефициер, че ако пак се установи същото неспазване, ще се приеме, че той действа умишлено по смисъла на член 40.
Член 40
Изчисляване и прилагане на административни санкции при умишлено неспазване
Когато констатираното неспазване е допуснато от бенефициера умишлено, намалението, което се прилага към посочената в член 39, параграф 1 обща сума, по правило съставлява 20 % от тази обща сума.
Разплащателната агенция обаче може въз основа на оценка на значимостта на неспазването, направена от компетентния контролен орган в оценъчната част на доклада за проверката, при която са взети предвид критериите, посочени в член 38, параграфи 1-4, да вземе решение да намали този процент до не по-малко от 15 % или да го увеличи до 100 % от общата сума.
Член 41
Кумулиране на административни санкции
Когато даден случай на неспазване по смисъла на член 2, параграф 1, втора алинея, точка 2), буква б) представлява също така неспазване по смисъла на член 2, параграф 1, втора алинея, точка 2), буква а), административните санкции се налагат в съответствие с правилата, определени от Комисията въз основа на член 77, параграф 8, буква а) от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
ДЯЛ V
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 42
Преходни правила по отношение на кръстосаното съответствие
1. По отношение на задълженията за кръстосано съответствие на бенефициерите на мерките, прилагани съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005, се прилагат правилата на системата за контрол и административните санкции, предвидени в настоящия регламент и в актовете за изпълнение, приети от Комисията въз основа на Регламент (ЕС) № 1306/2013.
2. За неспазване на задължения за кръстосано съответствие, за които не са били налагани административни санкции, тъй като те са попадали в обхвата на правилото de minimis, посочено съответно в член 23, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 73/2009 или в член 51, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, се прилага член 97, параграф 3, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1306/2013 по отношение на задължението на контролния орган да предприеме необходимите действия, за да се увери, че бенефициерът е отстранил констатираното неспазване.
Член 43
Отмяна
Регламенти (ЕО) № 1122/2009 и (ЕС) № 65/2011 се отменят, считано от 1 януари 2015 г.
Въпреки това тези регламенти продължават да се прилагат спрямо:
а)
заявленията за помощи за директни плащания, подадени по отношение на премийни периоди с начало преди 1 януари 2015 г.;
б)
исканията за плащане, подадени във връзка с 2014 г.; както и
в)
системата за контрол и административните санкции по отношение на задълженията на земеделските стопани за кръстосано съответствие съгласно членове 85у и 103щ от Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета (24).
Член 44
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага за заявления за помощи или искания за плащане относно референтни години и премийни периоди, започващи считано от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2014 година.
NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 640/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém a o podmínky pro zamítnutí nebo odnětí plateb a správní sankce uplatňované na přímé platby, podporu na rozvoj venkova a podmíněnost
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na čl. 63 odst. 4, čl. 64 odst. 6, čl. 72 odst. 5, článek 76, čl. 77 odst. 7, čl. 93 odst. 4, čl. 101 odst. 1 a článek 120 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (EU) č. 1306/2013 se mimo jiné zrušuje a nahrazuje nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 (2). Nařízením (EU) č. 1306/2013 se Komisi svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty. V zájmu zajištění hladkého fungování systému v novém právním rámci musí být prostřednictvím těchto aktů přijata některá pravidla. Tyto akty by měly nahradit zejména pravidla stanovená v nařízení Komise (ES) č. 1122/2009 (3).
(2)
Zejména by měla být stanovena pravidla, která by doplňovala některé jiné než podstatné prvky nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o fungování integrovaného administrativního a kontrolního systému (dále jen „integrovaný systém“), lhůty pro podání žádostí o podporu nebo žádostí o platbu, podmínky pro částečné či úplné zamítnutí podpory nebo pro částečné či úplné odnětí neoprávněné podpory a stanovení správních sankcí, které mají řešit případy nesouladu spojené s podmínkami pro získání podpory v rámci režimů zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (4) a s podmínkami pro získání podpory v rámci opatření pro rozvoj venkova zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (5), a pravidla pro zachování stálých pastvin a výpočet správních sankcí, pokud jde o povinnosti v oblasti podmíněnosti.
(3)
Kromě definic stanovených v nařízeních (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013 je nutno zavést doplňující definice pro zajištění harmonizovaného provádění integrovaného systému. Kromě toho je nutné vymezit některé pojmy, které se vztahují na pravidla podmíněnosti.
(4)
Ukládání správních sankcí a zamítnutí či odnětí podpory stanovené v tomto nařízení by nemělo bránit členským státům v uplatňování sankcí podle vnitrostátního trestního práva, jestliže tak vnitrostátní právní předpisy stanoví.
(5)
Ustanovení čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013 definuje některé případy vyšší moci a mimořádných okolností, které musí členské státy uznat. Měla by být stanovena doplňující pravidla, která členským státům umožní uznat případy vyšší moci a mimořádných okolností ve vztahu k přímým platbám, podpoře na rozvoj venkova a podmíněnosti. Měla by být stanovena lhůta, v níž musí příjemce tyto případy oznámit.
(6)
Je rovněž třeba stanovit doplňující pravidla k systému identifikace zemědělských pozemků, který mají spravovat členské státy v souladu s článkem 70 nařízení (EU) č. 1306/2013. Podle tohoto ustanovení se má využívat postupů počítačového zeměpisného informačního systému (GIS). Je nutné vyjasnit, jaké základní požadavky a kvalitativní cíle má systém splňovat a jaké konkrétní informace mají být v systému GIS dostupné, aby byly zajištěny účinné správní křížové kontroly. Systém evidence půdy by proto měl být pravidelně aktualizován, aby se vyloučily zjevně nezpůsobilé prvky a oblasti. Aby se však předešlo nestabilitě systému, měla by být členským státům zajištěna pružnost, pokud jde o malé změny v maximální způsobilé ploše z důvodu nejistoty při vyhodnocování fotografií, způsobené mimo jiné tvarem a stavem referenčních pozemků.
(7)
Aby mohly členské státy proaktivně zjistit možné nedostatky v systému a v případě potřeby přijmout nápravná opatření, měla by být kvalita systému identifikace zemědělských pozemků každoročně posuzována.
(8)
Pro zajištění řádného provádění režimu základní platby a souvisejících plateb uvedených v hlavě III nařízení (EU) č. 1307/2013 by členské státy měly vytvořit systém identifikace a evidence platebních nároků, který zajistí vysledovatelnost platebních nároků a který umožní mimo jiné křížovou kontrolu mezi plochami ohlášenými pro účely režimu základní platby a platebními nároky každého zemědělce a mezi různými platebními nároky jako takovými.
(9)
S cílem umožnit účinnou kontrolu a zabránit tomu, aby nebylo předloženo několik žádostí o podporu u různých platebních agentur v jednom členském státě, by členské státy měly vytvořit jednotný systém identifikace zemědělců předkládajících žádosti o podporu v rámci integrovaného systému.
(10)
Praxe ukázala, že některé krajinné prvky polí, zejména živé ploty, příkopy a kamenné zídky, by se měly považovat za součást ploch, na něž lze poskytnout přímé platby na plochu. Je nezbytné vymezit přípustnou šířku krajinných prvků na poli. S ohledem na zvláštní potřeby ochrany životního prostředí je vhodné členským státům zajistit určitou pružnost, pokud jde o limity, jež byly zohledněny při stanovení regionálních výnosů pro účely dřívějších plateb na plochu v případě plodin. Členské státy by však měly mít možnost uplatnit odlišnou metodu na trvalé travní porosty s rozptýlenými krajinnými prvky a stromy, jestliže se tato možnost nepoužije.
(11)
Vzhledem ke svému významu pro udržitelné zemědělství by krajinné prvky, na něž se vztahují požadavky a standardy uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013 a které jsou součástí celkové plochy zemědělského pozemku, měly být považovány za způsobilé.
(12)
Pokud jde o zemědělské pozemky, na nichž se nachází orná půda nebo trvalé travní porosty se stromy, měly by být stanoveny podmínky pro výskyt stromů na uvedených plochách a jejich vliv na způsobilost těchto ploch. V zájmu právní jistoty by měla být stanovena maximální hustota stromů, kterou vymezí členské státy na základě tradičních pěstitelských postupů, přírodních podmínek a důvodů souvisejících s ochranou životního prostředí.
(13)
Z důvodu zjednodušení a ve prospěch pozorovatelnosti a kontrolovatelnosti přímých plateb by mělo být členským státům umožněno uplatňovat poměrný systém s cílem stanovit způsobilou plochu trvalých travních porostů s rozptýlenými nezpůsobilými prvky, jako jsou krajinné prvky a stromy odlišné od krajinných prvků, na něž se vztahují požadavky a standardy uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013. Způsobilá plocha se určí pro každý referenční pozemek podle předem stanovených prahových hodnot uplatňovaných na úrovni typů homogenního krajinného pokryvu. Za součást způsobilé plochy je možné považovat rozptýlené prvky pokrývající určitý procentní podíl referenčního pozemku. Mělo by se proto stanovit, že není nutné provádět odpočty u plochy s rozptýlenými prvky v první kategorii představující nejnižší procentní podíl nezpůsobilé plochy.
(14)
Měla by být stanovena pravidla pro řešení situací, kdy nejzazší datum pro podání různých žádostí, dokladů nebo změn připadá na státní svátek, sobotu nebo neděli.
(15)
Dodržování lhůt pro podávání žádostí o podporu, žádostí o platbu nebo jiných prohlášení, pro změnu žádostí o podporu na plochu nebo žádostí o platbu a pro jakékoli podklady nebo smlouvy je nezbytné pro to, aby vnitrostátní orgány mohly plánovat a následně provádět účinné kontroly správnosti žádostí o podporu, žádostí o platbu nebo jiných dokladů. Proto by měla být stanovena pravidla týkající se lhůt, v jakých lze přijímat opožděná podání. S cílem přimět příjemce k dodržování těchto lhůt by mělo být v případě opožděného podání uplatněno odrazující snížení plateb, nebylo-li zpoždění způsobeno zásahem vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi.
(16)
Skutečnost, že příjemci podají žádosti o přiznání platebních nároků, popřípadě o zvýšení hodnoty platebních nároků včas, je nezbytná k tomu, aby členské státy mohly platební nároky stanovit ve vymezené lhůtě. Opožděné podání uvedených žádostí by proto mělo být povoleno pouze ve stejné dodatečné lhůtě jako u opožděného podání jakékoli žádosti o podporu. Mělo by být také uplatněno odrazující snížení plateb, nebylo-li zpoždění způsobeno zásahem vyšší moci nebo mimořádnými okolnostmi.
(17)
Příjemcům, kteří příslušné vnitrostátní orgány kdykoli upozorní na chyby v žádostech o podporu nebo žádostech o platbu, by neměly být uloženy žádné správní sankce, a to bez ohledu na důvod nesouladu, pokud daný příjemce již nebyl vyrozuměn o záměru příslušného orgánu provést kontrolu na místě nebo již nebyl příslušným orgánem upozorněn na nesoulad v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu.
(18)
Měla by být stanovena doplňková pravidla umožňující stanovit základ pro výpočet režimů podpory na plochu a opatření podpory na plochu a základ pro výpočet dobrovolné podpory vázané na produkci poskytované na základě žádostí o podporu na hospodářská zvířata v rámci režimů podpory na zvířata nebo výpočet podpory na rozvoj venkova poskytované na základě žádostí o platbu v rámci opatření podpory na zvířata.
(19)
Správní sankce by měly být stanoveny s ohledem na zásadu, že mají být odrazující a přiměřené, a na zvláštní problémy spojené s případy vyšší moci a mimořádnými okolnostmi. Správní sankce by měly být odstupňovány podle závažnosti zjištěného nesouladu a měly by zahrnovat i úplné vyloučení z jednoho nebo několika režimů podpory na plochu či opatření podpory na plochu na konkrétní období. Měly by zohledňovat zvláštnosti různých režimů podpory nebo opatření podpory, pokud jde o kritéria způsobilosti, závazky a další povinnosti, nebo možnost, že příjemce nemusí vykázat všechny své plochy s cílem uměle navodit stav, na jehož základě bude osvobozen od plnění ekologických povinností. Správní sankce stanovené tímto nařízením by měly být považovány za takové, jež dostatečně odrazují od úmyslného nesouladu.
(20)
S cílem umožnit členským státům efektivní provádění kontrol, zejména s ohledem na kontroly dodržování povinností v oblasti podmíněnosti, je třeba stanovit povinnost, aby příjemci ohlašovali v souladu s čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013 veškeré plochy, které mají k dispozici, bez ohledu na to, zda na ně žádají, nebo nežádají o podporu.
(21)
Za účelem zjištění způsobilých ploch a pro potřeby výpočtu příslušného snížení plateb je nutné vymezit plochy patřící do stejné skupiny plodin. Jestliže je plocha ohlášena pro účely získání podpory v rámci více než jednoho režimu nebo opatření podpory, měla by se vzít v úvahu několikrát. Za účelem ekologizace je však třeba mezi jednotlivými skupinami plodin rozlišovat.
(22)
Pro platbu podpory v rámci režimu základní platby je nutné, aby se počet platebních nároků rovnal počtu způsobilých hektarů. Pro účely tohoto režimu je proto vhodné stanovit, že v případě rozdílu mezi počtem ohlášených platebních nároků a ohlášenou plochou by se platba měla vypočítat na základě nižšího údaje. S cílem předejít tomu, aby výpočty vycházely z neexistujících nároků, by mělo být stanoveno, že počet platebních nároků použitých pro výpočet nesmí být vyšší než počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici.
(23)
U žádostí o podporu nebo platbu na plochu se nesoulad obvykle týká části ploch. Ohlášení větší plochy jednoho pozemku lze proto vyrovnat ohlášením menší plochy jiných pozemků se stejnou skupinou plodin. V rámci určité míry tolerance by mělo být stanoveno, že správní sankce se uplatní teprve poté, co je tato míra překročena.
(24)
Dále je třeba uvést, že u žádostí o podporu nebo žádosti o platbu na plochu jsou rozdíly mezi celkovou plochou ohlášenou v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu a celkovou zjištěnou způsobilou plochou často nevýznamné. S cílem předejít velkému počtu drobných úprav žádostí by mělo být stanoveno, že žádosti o podporu nebo žádosti o platbu nemusí být upraveny podle zjištěné plochy, dokud není překročena určitá úroveň rozdílu.
(25)
S ohledem na zvláštní prvky režimu podpory na bavlnu by měla být v souvislosti s tímto režimem zavedena zvláštní ustanovení o správních sankcích.
(26)
Správní sankce by měly být v případě úmyslného nebo nedbalostního nesouladu s požadavky na způsobilost stanoveny s ohledem na zásadu, že mají být odrazující a přiměřené, v případech, kdy příjemce, který podává žádost v rámci režimu pro mladé zemědělce, neplní své povinnosti.
(27)
Správní sankce pro režimy podpory na zvířata a opatření podpory na zvířata by měly být stanoveny s ohledem na zásadu, že mají být odrazující a přiměřené, a na zvláštní problémy související s přírodními okolnostmi. Správní sankce by měly být odstupňovány podle závažnosti zjištěného nesouladu a měly by zahrnovat i úplné vyloučení z jednoho nebo několika režimů či opatření podpory na konkrétní období. Pokud jde o kritéria způsobilosti, měla by zohledňovat zvláštnosti jednotlivých režimů podpory nebo opatření podpory. Správní sankce podle tohoto nařízení by měly být stanoveny na dostatečně odrazující úrovni, aby se zabránilo úmyslnému ohlašování větší plochy.
(28)
V případě žádostí o podporu podaných v rámci režimů podpory na zvířata nebo v případě žádostí o platbu podaných v rámci opatření podpory na zvířata vede nesoulad k tomu, že podporu na dotyčné zvíře poskytnout nelze. Mělo by být stanoveno, že se snížení uplatní již od prvního zvířete, u něhož byl zjištěn nesoulad, správní sankce by však měla být bez ohledu na míru snížení méně přísná, pokud se nesoulad týká nejvýše tří zvířat. Ve všech ostatních případech by přísnost správní sankce měla záviset na procentním podílu zvířat, u nichž byl zjištěn nesoulad.
(29)
Obecně platí, že členské státy by měly přijmout veškerá další opatření nezbytná k zajištění řádného fungování integrovaného systému. Členské státy by měly mít možnost ukládat v případě potřeby dodatečné vnitrostátní sankce.
(30)
Možnost provádět opravy, aniž by to vedlo k uplatnění správní sankce stanovené v případě žádosti o podporu a žádosti o platbu, by se měla vztahovat i na chybné údaje obsažené v počítačové databázi ohledně ohlášených kusů skotu, u nichž tento nesoulad představuje porušení kritéria způsobilosti, pokud daný příjemce již nebyl vyrozuměn o záměru příslušného orgánu provést kontrolu na místě nebo již nebyl příslušným orgánem upozorněn na nesoulad v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu.
(31)
Zamítnutí a odnětí podpory a správní sankce v souvislosti s opatřeními na podporu rozvoje venkova by měly být stanoveny s ohledem na zásadu, že mají být odrazující a přiměřené. Zamítnutí a odnětí podpory by mělo být odstupňováno podle závažnosti, rozsahu, trvání a opakování zjištěného nesouladu. Pokud jde o kritéria způsobilosti, závazky a jiné povinnosti, měly by být v zamítnutí a odnětí podpory a ve správních sankcích zohledněny zvláštnosti jednotlivých opatření podpory. V případě závažného nesouladu nebo v případě, kdy příjemce poskytl za účelem získání podpory nepravdivé důkazy, by měla být podpora zamítnuta a měla by být uložena správní sankce. Správní sankce by měly zahrnovat i úplné vyloučení z jednoho nebo několika opatření podpory nebo typů operací na konkrétní období.
(32)
U opatření na podporu rozvoje venkova by správními sankcemi neměla být dotčena možnost dočasně pozastavit podporu, jíž se týká nesoulad. Měla by být stanovena pravidla umožňující vymezit případy, kdy lze očekávat, že příjemce nesoulad odstraní v přiměřené lhůtě.
(33)
Pokud jde o roky 2015 a 2016, čl. 93 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013 stanoví, že pravidla podmíněnosti musí rovněž zahrnovat zachování stálých pastvin. V této souvislosti je nezbytné stanovit, že členské státy by měly v letech 2015 a 2016 nadále plnit své závazky podle poměru stanoveného v roce 2014.
(34)
V zájmu jasnosti a za účelem stanovení harmonizovaného základu pro posouzení nesouladu a pro výpočet a uplatňování správních sankcí v důsledku podmíněnosti je nutné upřesnit význam pojmů opakování, rozsah, závažnost a trvání nesouladu. Vedle toho je nutné vysvětlit, kdy se má za to, že k nesouladu došlo.
(35)
Pokud jde o nesoulad s povinnostmi v oblasti podmíněnosti, měly by být správní sankce stanoveny s ohledem na zásadu přiměřenosti. Měly by být uplatněny pouze v případě, že zemědělec jednal z nedbalosti nebo úmyslně, a měly by být odstupňovány podle závažnosti nesouladu.
(36)
S ohledem na povinnosti v oblasti podmíněnosti by se mělo vedle odstupňování správních sankcí podle zásady přiměřenosti stanovit, že počínaje určitým okamžikem je opakované porušení téže povinnosti v oblasti podmíněnosti po předchozím upozornění zemědělce považováno za úmyslný nesoulad.
(37)
Navíc pokud za zvláštních podmínek členský stát využije možnosti neuplatnit žádné správní sankce za nesoulad podle čl. 97 odst. 3 a čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, měly by být stanoveny požadavky týkající se odstranění příslušného nesouladu.
(38)
Pokud jde konkrétně o systém včasného varování uvedený v čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, pak v případě, že příjemce nesplní povinnost přijmout nápravná opatření, mělo by být uplatněno snížení zpětně za rok, za který byl systém včasného varování uplatněn. Při výpočtu správních sankcí by se v roce následné kontroly měla případně rovněž zohlednit skutečnost, že k předmětnému nesouladu došlo opakovaně. Aby byla příjemcům poskytnuta právní jistota, měla by být pro zpětné uplatnění správních sankcí stanovena lhůta.
(39)
Pokud jde o příjemce, kteří působí v rámci víceletých akcí zahájených na základě programů pro rozvoj venkova schválených podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (6) a na které se vztahují povinnosti v oblasti podmíněnosti, mělo by být stanoveno, že za účelem snížení administrativní zátěže vnitrostátních orgánů odpovědných za kontrolu jejich souladu a zjednodušení postupů se v jejich případě uplatní nový kontrolní systém a správní sankce.
(40)
S ohledem na případy nesouladu s povinnostmi v oblasti podmíněnosti, na něž nebyly uplatněny správní sankce, jelikož se na ně vztahovalo pravidlo de minimis podle nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (7) nebo nařízení (ES) č. 1698/2005, ale u nichž členské státy měly zajistit, aby příjemci uvedené případy nesouladu odstranili, by měla být stanovena přechodná pravidla, která zajistí soulad povinnosti provést následnou kontrolu zavedenou před vstupem nařízení (EU) č. 1306/2013 v platnost s novými pravidly, jež uvedené nařízení v tomto ohledu obsahuje.
(41)
Z důvodů jasnosti a právní jistoty by nařízení (ES) č. 1122/2009 mělo být zrušeno. Nařízení Komise (EU) č. 65/2011 by mělo být rovněž zrušeno (8).
(42)
S ohledem na čl. 119 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1306/2013 by se toto nařízení mělo vztahovat na žádosti o podporu nebo žádosti o platbu, které se týkají hospodářských roků nebo prémiových období začínajících 1. ledna 2015,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení obsahuje ustanovení, která doplňují některé jiné než podstatné prvky nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o:
a)
podmínky částečného nebo celkového zamítnutí nebo odnětí podpory;
b)
určení správní sankce a stanovení zvláštní sazby, která má být uplatněna;
c)
určení případů, kdy se správní sankce neuloží;
d)
pravidla pro termíny, data a lhůty, připadá-li konečné datum pro podání žádostí či změn na státní svátek, sobotu nebo neděli;
e)
konkrétní definice potřebné pro harmonizované provádění integrovaného systému;
f)
základní rysy a technická pravidla pro systém identifikace zemědělských pozemků a identifikace příjemců;
g)
základní rysy, technická pravidla a požadavky na kvalitu systému identifikace a evidence platebních nároků;
h)
základ pro výpočet podpory, včetně pravidel týkajících se řešení některých případů, kdy způsobilé plochy zahrnují krajinné prvky nebo stromy;
i)
dodatečná pravidla pro zprostředkovatele, jako jsou útvary, subjekty a organizace, kteří jsou zapojeni do procesu poskytování podpory;
j)
zachování stálých pastvin ve vztahu k podmíněnosti;
k)
harmonizovaný základ pro výpočet správních sankcí v souvislosti s podmíněností;
l)
podmínky pro uplatnění a výpočet správních sankcí v souvislosti s podmíněností;
m)
doplnění pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 1306/2013, která zajišťují plynulý přechod ze zrušených pravidel na pravidla nová.
Článek 2
Definice
1. Pro účely integrovaného systému uvedeného v čl. 67 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 se použijí definice v čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 a v čl. 67 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Použijí se rovněž tyto definice:
1)
„příjemcem“ se rozumí zemědělec definovaný v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 a uvedený v článku 9 uvedeného nařízení, příjemce, na kterého se vztahují povinnosti v oblasti podmíněnosti ve smyslu článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013, nebo příjemce, který získal podporu na rozvoj venkova podle čl. 2 bodu 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (9);
2)
„nesouladem“ se rozumí:
a)
v případě kritérií způsobilosti, závazků nebo jiných povinností souvisejících s podmínkami poskytování podpory podle čl. 67 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013 jakékoli nedodržení těchto kritérií způsobilosti, závazků nebo povinností, nebo
b)
v případě podmíněnosti nesoulad s povinnými požadavky na hospodaření podle právních předpisů Unie, se standardy týkajícími se dobrého zemědělského a environmentálního stavu půdy stanovenými členskými státy v souladu s článkem 94 nařízení (EU) č. 1306/2013 nebo se zachováním stálých pastvin podle čl. 93 odst. 3 uvedeného nařízení;
3)
„žádostí o podporu“ se rozumí žádost o podporu nebo o přistoupení k opatření podle nařízení (EU) č. 1305/2013;
4)
„žádostí o platbu“ se rozumí žádost příjemce o platbu od vnitrostátních orgánů podle nařízení (EU) č. 1305/2013;
5)
„jiným prohlášením“ se rozumí každé jiné prohlášení či dokument než žádost o podporu nebo žádost o platbu, který musí být předložen příjemcem nebo třetí stranou nebo musí být v jejich držení, aby byly splněny zvláštní požadavky vyplývající z některých opatření pro rozvoj venkova;
6)
„opatřeními pro rozvoj venkova v oblasti působnosti integrovaného systému“ se rozumějí opatření podpory udělená v souladu s čl. 21 odst. 1 písm. a) a b) a články 28 až 31, 33, 34 a 40 nařízení (EU) č. 1305/2013, popřípadě čl. 35 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, s výjimkou opatření uvedených v čl. 28 odst. 9 nařízení (EU) č. 1305/2013 a opatření podle čl. 21 odst. 1 písm. a) a b) uvedeného nařízení, pokud jde o náklady na zavedení;
7)
„systémem identifikace a evidence zvířat“ se rozumí systém identifikace a evidence skotu vytvořený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 (10) nebo systém identifikace a evidence ovcí a koz vytvořený nařízením Rady (ES) č. 21/2004 (11);
8)
„ušní značkou“ se rozumí ušní značka k individuální identifikaci skotu podle čl. 3 písm. a) a článku 4 nařízení (ES) č. 1760/2000 nebo ušní známka k individuální identifikaci ovcí a koz podle bodu A.3 přílohy nařízení (ES) č. 21/2004;
9)
„počítačovou databází zvířat“ se rozumí počítačová databáze uvedená v čl. 3 písm. b) a článku 5 nařízení (ES) č. 1760/2000 nebo ústřední evidence či počítačová databáze uvedená v čl. 3 odst. 1 písm. d) a článcích 7 a 8 nařízení (ES) č. 21/2004;
10)
„zvířecím pasem“ se rozumí zvířecí pas uvedený v čl. 3 písm. c) a článku 6 nařízení (ES) č. 1760/2000;
11)
„evidencí“ v souvislosti se zvířaty se rozumí evidence vedená chovatelem zvířat, který je uveden v čl. 3 písm. d) a článku 7 nařízení (ES) č. 1760/2000, nebo evidence uvedená v čl. 3 odst. 1 písm. b) a článku 5 nařízení (ES) č. 21/2004;
12)
„identifikačním kódem“ se rozumí identifikační kód uvedený v čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1760/2000 nebo kódy uvedené v bodě A.2 přílohy nařízení (ES) č. 21/2004;
13)
„režimem podpory na zvířata“ se rozumí opatření dobrovolné podpory vázané na produkci podle ustanovení kapitoly 1 hlavy IV nařízení (EU) č. 1307/2013, je-li roční platba, jež má být poskytnuta v rámci stanovených množstevních limitů, založena na stanoveném počtu zvířat;
14)
„opatřeními podpory na zvířata“ se rozumějí opatření nebo typy operací pro rozvoj venkova, u nichž je podpora založena na počtu zvířat nebo počtu ohlášených velkých dobytčích jednotek;
15)
„žádostí o podporu na hospodářská zvířata“ se rozumí žádost o vyplacení podpory, je-li roční platba, jež má být poskytnuta v rámci stanovených množstevních limitů, založena na stanoveném počtu zvířat v rámci dobrovolné podpory vázané na produkci podle ustanovení kapitoly 1 hlavy IV nařízení (EU) č. 1307/2013;
16)
„ohlášenými zvířaty“ se rozumějí zvířata, na něž se vztahuje žádost o podporu na hospodářská zvířata v rámci režimu podpory na zvířata nebo na něž se vztahuje žádost o platbu v souvislosti s opatřením podpory na zvířata;
17)
„zvířetem potenciálně způsobilým k získání podpory“ se rozumí zvíře, které by a priori mohlo potenciálně splnit kritéria způsobilosti pro získání podpory v rámci režimu podpory na zvířata nebo podpory v rámci opatření podpory na zvířata v daném roce podání žádosti;
18)
„zjištěným zvířetem“ se rozumí:
a)
v případě režimu podpory na zvířata zvíře, u něhož byly splněny všechny podmínky stanovené v předpisech o poskytování podpory, nebo
b)
v případě opatření podpory na zvířata zvíře identifikované prostřednictvím správních kontrol nebo kontrol na místě;
19)
„chovatelem zvířat“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba odpovědná za zvířata trvale nebo dočasně, a to i během přepravy nebo na trhu;
20)
„režimy podpory na plochu“ se rozumějí přímé platby na plochu ve smyslu čl. 67 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 s výjimkou zvláštních opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie podle kapitoly IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 (12) a zvláštních opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři podle kapitoly IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 (13);
21)
„opatřeními podpory na plochu“ se rozumějí opatření nebo typy operací pro rozvoj venkova, u nichž je podpora založena na velikosti ohlášené plochy;
22)
„využitím“ v souvislosti s plochou se rozumí využití plochy z hlediska druhů plodin uvedených v čl. 44 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013 a druhů trvalých travních porostů definovaných v čl. 4 odst. 1 písm. h) uvedeného nařízení, jako stálé pastviny uvedené v čl. 45 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení, jako jiné plochy travních porostů, než je trvalý travní porost či stálá pastvina, jako pokrytí půdy nebo jako plochy bez plodin;
23)
„zjištěnou plochou“ se rozumí:
a)
v případě režimů podpory na plochu plocha, u níž byla splněna všechna kritéria způsobilosti nebo jiné povinnosti vztahující se k podmínkám poskytování podpory, bez ohledu na počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici, nebo
b)
v případě opatření podpory na plochu plocha parcel nebo pozemků identifikovaná prostřednictvím správních kontrol nebo kontrol na místě;
24)
„zeměpisným informačním systémem“ (dále jen „GIS“) se rozumí technika počítačového zeměpisného informačního systému uvedeného v článku 70 nařízení (EU) č. 1306/2013;
25)
„referenčním pozemkem“ se rozumí zeměpisně vymezený prostor, který má jedinečnou identifikaci zaznamenanou v systému identifikace zemědělských pozemků uvedeném v článku 70 nařízení (EU) č. 1306/2013;
26)
„zeměpisným materiálem“ se rozumějí mapy nebo jiné dokumenty používané ke sdělování obsahových prvků systému GIS mezi žadateli o podporu a členskými státy.
2. Pro účely hlavy IV tohoto nařízení se použijí definice v hlavě VI nařízení (EU) č. 1306/2013.
Kromě toho se „standardy“ rozumí některý ze standardů stanovených členskými státy v souladu s článkem 94 nařízení (EU) č. 1306/2013, jakož i povinnosti týkající se stálých pastvin stanovené v čl. 93 odst. 3 uvedeného nařízení.
Článek 3
Uplatnění sankcí podle trestního práva
Ukládáním správních sankcí a zamítnutím či odnětím podpory stanoveným v tomto nařízení není dotčeno uplatňování sankcí podle trestního práva, jestliže tak vnitrostátní právní předpisy stanoví.
Článek 4
Vyšší moc a mimořádné okolnosti
1. Pokud jde o přímé platby, pak v případě, že příjemce nemohl jednat v souladu s kritérii způsobilosti nebo jinými povinnostmi v důsledku zásahu vyšší moci nebo mimořádných okolností, neztrácí nárok na podporu na plochu nebo zvířata, na něž bylo možné poskytnout podporu v době, kdy k zásahu vyšší moci nebo k mimořádným okolnostem došlo.
Pokud jde o opatření na podporu rozvoje venkova podle článků 28, 29, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013, pak v případě, že příjemce nemohl splnit závazek v důsledku zásahu vyšší moci nebo mimořádných okolností, je příslušná platba odňata úměrně za roky, ve kterých k zásahu vyšší moci nebo k mimořádným okolnostem došlo. Odnětí se vztahuje pouze na ty části závazku, u nichž nedošlo k vícenákladům nebo ztrátě příjmu před zásahem vyšší moci nebo mimořádnými okolnostmi. Na kritéria způsobilosti ani jiné povinnosti se odnětí nevztahuje a neuplatní se žádná správní sankce.
Pokud jde o jiná opatření na podporu rozvoje venkova, členské státy v případě zásahu vyšší moci nebo mimořádných okolností nepožadují částečnou ani úplnou náhradu podpory. V případě víceletých závazků nebo plateb se náhrada podpory získané v předchozích letech nepožaduje, přičemž závazky jsou nadále plněny a platby prováděny v následujících letech v souladu s původní délkou jejich platnosti.
Je-li nesouladem způsobeným zásahem vyšší moci nebo mimořádnými okolnostmi dotčena podmíněnost, neuplatní se odpovídající správní sankce podle čl. 91 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. Případy vyšší moci a mimořádných okolností se písemně oznamují příslušnému orgánu spolu s příslušnými důkazy, jež tento orgán uzná za vhodné, do patnácti pracovních dnů ode dne, kdy je tak příjemce nebo osoba jím pověřená s to učinit.
HLAVA II
INTEGROVANÝ ADMINISTRATIVNÍ A KONTROLNÍ SYSTÉM
KAPITOLA I
SYSTÉMOVÉ POŽADAVKY
Článek 5
Identifikace zemědělských pozemků
1. Systém identifikace zemědělských pozemků uvedený v článku 70 nařízení (EU) č. 1306/2013 funguje na úrovni referenčních pozemků. Referenční pozemek obsahuje jednotku půdy, která představuje zemědělskou plochu definovanou v čl. 4 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) č. 1307/2013. V případě potřeby může referenční pozemek zahrnovat také plochy podle čl. 32 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013 a zemědělskou půdu podle čl. 28 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Členské státy vymezí referenční pozemky takovým způsobem, aby byly měřitelné, umožňovaly jedinečnou a jednoznačnou lokalizaci zemědělských pozemků, které jsou každoročně ohlášeny, a v zásadě byly stabilní v průběhu času.
2. Členské státy rovněž zajistí, aby ohlášené zemědělské pozemky byly spolehlivě identifikovány. Zejména vyžadují, aby žádosti o podporu a žádosti o platby obsahovaly podrobné údaje nebo aby k nim byly přiloženy doklady, které určí příslušný orgán, za účelem lokalizace a změření každého zemědělského pozemku. U každého referenčního pozemku členské státy:
a)
určí maximální způsobilou plochu pro účely režimů podpory uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013;
b)
určí maximální způsobilou plochu pro účely opatření souvisejících s plochou podle článků 28 až 31 nařízení (EU) č. 1305/2013;
c)
lokalizují a určí rozlohu těch ploch využívaných v ekologickém zájmu uvedených v čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, u nichž daný členský stát rozhodl, že mají být považovány za plochy využívané v ekologickém zájmu. Pro tento účel členské státy případně použijí přepočítací nebo váhové koeficienty stanovené v příloze X nařízení (EU) č. 1307/2013;
d)
určí, zda se na ně vztahují ustanovení pro horské oblasti, oblasti, které čelí značným přírodním omezením a ostatní oblasti postižené zvláštními omezeními podle článku 32 nařízení (EU) č. 1305/2013, oblasti sítě Natura 2000, oblasti, na které se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (14), zemědělskou půdu schválenou pro pěstování bavlny podle článku 57 nařízení (EU) č. 1307/2013, plochy přirozeně ponechávané ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin podle čl. 4 odst. 1 písm. c) bodu iii) nařízení (EU) č. 1307/2013, plochy určené členskými státy k regionálnímu nebo kolektivnímu provádění ploch využívaných v ekologickém zájmu v souladu s čl. 46 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, plochy, které byly oznámeny Komisi v souladu s článkem 20 nařízení (EU) č. 1307/2013, oblasti pokryté trvalými travními porosty, které jsou environmentálně citlivé v oblastech, na které se vztahují směrnice Rady 92/43/EHS (15) nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (16), a další citlivé oblasti podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo oblasti určené členskými státy v souladu s článkem 48 uvedeného nařízení.
3. Členské státy zajistí, aby maximální způsobilá plocha připadající na referenční pozemek podle odstavce 2 písm. a) byla správně vyčíslena s maximálním tolerančním rozpětím 2 % s přihlédnutím k tvaru a stavu referenčních pozemků.
4. V případě opatření podle čl. 21 odst. 1 písm. a) a článků 30 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 mohou členské státy zavést vhodné alternativní systémy za účelem jednoznačného určení pozemků, na které se poskytuje podpora, pokud je plocha pokrytá lesy.
5. GIS funguje na základě vnitrostátního souřadnicového referenčního systému definovaného ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (17), který umožňuje standardizované měření a jedinečnou identifikaci zemědělských pozemků na celém území dotčeného členského státu. Pokud se používají různé souřadnicové systémy, vzájemně se vylučují a každý z nich zajišťuje spojitost mezi jednotlivými informacemi, které odkazují na totožnou polohu.
Článek 6
Posouzení kvality systému identifikace zemědělských pozemků
1. Členské státy každoročně posoudí kvalitu systému identifikace zemědělských pozemků pro účely režimu základní platby a režimu jednotné platby na plochu podle kapitoly 1 hlavy III nařízení (EU) č. 1307/2013. Posouzení shody probíhá ve dvou úrovních.
V první úrovni posuzování kvality systému identifikace zemědělských pozemků se posuzují tyto prvky:
a)
správné vyčíslení maximální způsobilé plochy;
b)
poměr a rozdělení referenčních pozemků v případě, kdy se u maximální způsobilé plochy zohledňují nezpůsobilé plochy, nebo v případě, že se zemědělská plocha nezohledňuje;
c)
výskyt referenčních pozemků s kritickými vadami.
Ve druhé úrovni se posuzují tyto prvky kvality s cílem zjistit v systému identifikace zemědělských pozemků možné nedostatky:
a)
kategorizace referenčních pozemků v případě, kdy se u maximální způsobilé plochy zohledňují nezpůsobilé plochy, nebo v případě, kdy se zemědělská plocha nezohledňuje nebo vykazuje kritickou vadu;
b)
poměr ohlášené plochy k maximální způsobilé ploše uvnitř referenčních pozemků;
c)
procentní podíl referenčních pozemků, které se během let změnily.
Pokud výsledky posouzení kvality odhalí nedostatky v systému, členský stát přijme vhodná nápravná opatření.
2. Členské státy provádějí posouzení podle odstavce 1 na základě vzorku referenčních pozemků, který jim vybere a poskytne Komise. Použijí údaje umožňující posoudit stávající situaci na místě.
3. Do 31. ledna následujícího po příslušném kalendářním roce se Komisi zasílá hodnotící zpráva, případně doplněná o nápravná opatření a časový harmonogram jejich provedení.
Článek 7
Identifikace a evidence platebních nároků
1. Systém identifikace a evidence platebních nároků stanovený v článku 71 nařízení (EU) č. 1306/2013 je elektronický rejstřík na úrovni členského státu, který zejména u křížových kontrol podle odstavce 1 uvedeného článku zaručuje efektivní sledovatelnost platebních nároků, pokud jde o tyto prvky:
a)
držitele;
b)
roční hodnoty;
c)
datum stanovení nároku;
d)
datum poslední aktivace;
e)
původ, zejména z hlediska přidělení, původní, vnitrostátní nebo regionální rezervy, jakož i koupě, nájem a dědictví;
f)
v případech použití čl. 21 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 nároky zachované na základě uvedeného ustanovení;
g)
popřípadě regionální omezení.
2. Členské státy s více než jednou platební agenturou se mohou rozhodnout elektronický rejstřík provozovat na úrovni platební agentury. V takovém případě dotčený členský stát zajistí, aby byly jednotlivé rejstříky navzájem slučitelné.
Článek 8
Identifikace příjemců
Aniž je dotčen čl. 72 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013, zaručí jednotný systém pro zaznamenání totožnosti každého příjemce stanovený v článku 73 uvedeného nařízení jedinečnou identifikaci všech žádostí o podporu a žádostí o platbu nebo jiných ohlášení podaných stejným příjemcem.
KAPITOLA II
ZEMĚDĚLSKÉ POZEMKY S KRAJINNÝMI PRVKY A STROMY
Článek 9
Určení ploch v případě, kdy zemědělské pozemky zahrnují krajinné prvky a stromy
1. V případě regionů, v nichž jsou některé krajinné prvky, zejména živé ploty, příkopy a zídky, tradiční součástí správných zemědělských postupů pěstování plodin nebo využití půdy na zemědělské ploše, mohou členské státy rozhodnout, že odpovídající plocha se má považovat za součást způsobilé plochy zemědělského pozemku ve smyslu čl. 67 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud nepřesáhne celkovou šířku, kterou dotčený členský stát určí. Tato šířka musí odpovídat tradiční šířce v dotčeném regionu a nesmí přesáhnout dva metry.
Pokud však členské státy před 9. prosincem 2009 Komisi oznámily šířku větší než dva metry v souladu s čl. 30 odst. 2 třetím pododstavcem nařízení Komise (ES) č. 796/2004 (18), lze stále použít tuto šířku.
První a druhý pododstavec se nevztahují na trvalé travní porosty s rozptýlenými krajinnými prvky a stromy, pokud se dotčený členský stát rozhodl používat poměrný systém podle článku 10.
2. Veškeré krajinné prvky podléhající požadavkům a standardům uvedeným v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013, jež tvoří součást celkové plochy zemědělského pozemku, se považují za součást způsobilé plochy tohoto zemědělského pozemku.
3. Zemědělský pozemek, který zahrnuje rozptýlené stromy, je považován za způsobilou plochu za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
zemědělské činnosti se na těchto pozemcích mohou provádět podobným způsobem jako na pozemcích bez stromů na stejné ploše a
b)
počet stromů na hektar nepřesáhne maximální hustotu.
Maximální hustotu podle prvního pododstavce písm. b) vymezí členské státy na základě tradičních pěstitelských postupů, přírodních podmínek a důvodů souvisejících s ochranou životního prostředí a oznámí ji. Nepřesáhne 100 stromů na hektar. Toto omezení však neplatí ve vztahu k opatřením stanoveným v článcích 28 a 30 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Tento odstavec se nevztahuje na rozptýlené ovocné stromy, které nesou opakovaně úrodu, na rozptýlené stromy, které mohou být spásány na trvalých travních porostech, a na trvalé travní porosty s rozptýlenými krajinnými prvky a stromy, pokud se dotčený členský stát rozhodl používat poměrný systém podle článku 10.
Článek 10
Poměrný systém pro trvalé travní porosty s krajinnými prvky a stromy
1. Pokud jde o trvalé travní porosty s rozptýlenými nezpůsobilými prvky, jako jsou krajinné prvky a stromy, mohou se členské státy rozhodnout používat pro určování způsobilé plochy v rámci referenčního pozemku poměrný systém.
Poměrný systém uvedený v prvním pododstavci tvoří různé kategorie typů homogenního krajinného pokryvu, pro které se použije stanovený koeficient snížení vycházející z procentního podílu nezpůsobilé plochy. Kategorie představující nejnižší procentní podíl nezpůsobilé plochy nepřesáhne 10 % nezpůsobilé plochy a nepoužije se na ni žádný koeficient snížení.
2. Veškeré krajinné prvky podléhající požadavkům a standardům uvedeným v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013, jež tvoří součást celkové plochy zemědělského pozemku, se považují za součást způsobilé plochy.
3. Tento článek se nepoužije na trvalé travní porosty s ovocnými stromy, které nesou opakovaně úrodu.
KAPITOLA III
ŽÁDOSTI O PODPORU A ŽÁDOSTI O PLATBU
Článek 11
Jednotná žádost
Jednotná žádost se vztahuje alespoň na žádost o přímé platby podle čl. 72 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o režim základní platby nebo režim jednotné platby na plochu a jiné režimy podpory na plochu.
Článek 12
Odchylka od konečného data pro podání
Odchylně od čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (19) platí, že pokud konečné datum pro podání žádosti o podporu, žádosti o platbu či jiných prohlášení nebo pro předložení jakýchkoli podkladů či smluv nebo konečné datum pro provedení změn jednotné žádosti nebo žádosti o platbu připadá na státní svátek, sobotu nebo neděli, považuje se za konečné datum bezprostředně následující pracovní den.
První pododstavec se rovněž použije na nejzazší možné datum pro opožděné podání podle čl. 13 odst. 1 třetího pododstavce a na nejzazší možné datum pro opožděné podání podle čl. 14 druhého pododstavce v případě žádostí příjemců o přiznání nebo zvýšení platebních nároků.
Článek 13
Opožděné podání
1. S výjimkou případů vyšší moci a mimořádných okolností podle článku 4 má podání žádosti o podporu nebo žádosti o platbu podle tohoto nařízení po uplynutí konečného data pro toto podání stanoveného Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 za následek snížení částek, na které by měl příjemce nárok, kdyby žádost podal ve stanovené lhůtě, o 1 % za každý pracovní den.
Aniž jsou dotčena jakákoli konkrétní opatření, která musí členské státy přijmout s cílem zajistit včasné předkládání veškerých podkladů tak, aby bylo možné naplánovat a provést účinné kontroly, první pododstavec se použije rovněž na žádosti o podporu, doklady, smlouvy nebo jiná prohlášení, které mají být předloženy příslušnému orgánu, pokud tyto žádosti o podporu, doklady, smlouvy nebo prohlášení zakládají způsobilost pro získání dotčené podpory. V takovém případě se snížení vztahuje na částku, která je za dotčenou podporu splatná.
Přesáhne-li toto prodlení 25 kalendářních dnů, považuje se žádost za nepřípustnou a příjemci není poskytnuta žádná podpora.
2. S výjimkou případů vyšší moci a mimořádných okolností podle článku 4 platí, že pokud příjemce režimů stanovených v článcích 46 a 47 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (20), na kterého se rovněž vztahují povinnosti v oblasti podmíněnosti v souladu s článkem 92 nařízení (EU) č. 1306/2013, nepodá formulář jednotné žádosti do uplynutí konečného data uvedeného v odst. 1 prvním pododstavci tohoto článku, uplatní se snížení částek o 1 % za každý pracovní den. Maximální snížení nepřekročí 25 %. Procentní podíl snížení se uplatní na celkovou částku plateb souvisejících s opatřeními podle článků 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013 vydělenou třemi pro účely restrukturalizace a konverze.
3. S výjimkou případů vyšší moci a mimořádných okolností podle článku 4 má podání změny jednotné žádosti nebo žádosti o platbu po uplynutí konečného data pro toto podání stanoveného Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 za následek snížení částek vztahujících se ke skutečnému využití dotčených zemědělských pozemků o 1 % za každý pracovní den.
Změny jednotné žádosti nebo žádosti o platbu jsou přípustné pouze do nejzazšího možného dne pro opožděné podání jednotné žádosti nebo žádosti o platbu uvedeného v odst. 1 třetím pododstavci. Pokud však tento den nastane dříve než konečné datum pro podání změny jednotné žádosti nebo žádosti o platbu podle prvního pododstavce tohoto odstavce nebo připadne-li na toto konečné datum, pokládají se změny jednotné žádosti nebo žádosti o platbu provedené po tomto datu za nepřípustné.
Článek 14
Opožděné podání žádosti týkající se platebních nároků
S výjimkou případů vyšší moci a mimořádných okolností podle článku 4 má podání žádosti o přiznání platebních nároků, popřípadě o zvýšení hodnoty platebních nároků po uplynutí konečného data stanoveného pro tento účel Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 za následek snížení částek, jež mají být v daném roce na platební nároky přiznané příjemci, popřípadě na zvýšení hodnoty platebních nároků přiznané příjemci vyplaceny, o 3 % za každý pracovní den.
Přesáhne-li tohoto prodlení 25 kalendářních dnů, považuje se žádost za nepřípustnou a příjemci nejsou přiznány žádné platební nároky, popřípadě mu není přiznáno žádné zvýšení hodnoty platebních nároků.
KAPITOLA IV
VÝPOČET PODPORY A SPRÁVNÍCH SANKCÍ TÝKAJÍCÍCH SE REŽIMŮ PŘÍMÝCH PLATEB A OPATŘENÍ PRO ROZVOJ VENKOVA V OBLASTI PŮSOBNOSTI INTEGROVANÉHO SYSTÉMU
ODDÍL 1
Obecná pravidla
Článek 15
Výjimky z uplatnění správních sankcí
1. Správní sankce stanovené v této kapitole se nepoužijí na tu část žádosti o podporu nebo žádosti o platbu, v jejímž případě příjemce písemně informoval příslušný orgán o tom, že daná žádost o podporu nebo žádost o platbu byla chybná nebo se stala chybnou po svém podání, za předpokladu, že příjemce již nebyl vyrozuměn o záměru příslušného orgánu provést kontrolu na místě a že ho příslušný orgán již neinformoval o nesouladu v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu.
2. Informace poskytnuté příjemcem, na něž se odkazuje v odstavci 1, vedou k úpravě žádosti o podporu nebo žádosti o platbu podle aktuálního stavu.
Článek 16
Neohlášení všech ploch
1. Jestliže příjemce v daném roce neohlásí všechny zemědělské pozemky související s plochami uvedenými v čl. 72 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 a rozdíl mezi celkovou plochou ohlášenou v jednotné žádosti nebo žádosti o platbu na jedné straně a ohlášenou plochou plus celkovou plochou neohlášených pozemků na druhé straně je větší než 3 % ohlášené plochy, celková částka přímých plateb na plochu nebo podpory v rámci opatření podpory na plochu splatných tomuto příjemci v daném roce se sníží až o 3 % v závislosti na závažnosti opomenutí.
Sankce vypočítaná v souladu s prvním pododstavcem se sníží o částku jakýchkoli správních sankcí uplatněných v souladu s čl. 28 odst. 2.
2. Odstavec 1 se použije rovněž na platby související s režimy stanovenými v článcích 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud se na příjemce vztahují povinnosti v oblasti podmíněnosti podle článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013. Procentní podíl snížení se uplatní na celkovou částku plateb souvisejících s opatřeními podle článků 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013 vydělenou třemi pro účely restrukturalizace a konverze.
3. Odstavec 1 se nepoužije na platby v rámci režimu pro malé zemědělce podle hlavy V nařízení (EU) č. 1307/2013.
ODDÍL 2
Režimy podpory na plochu, s výjimkou plateb na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí, nebo opatření podpory na plochu
Článek 17
Obecné zásady
1. Pro účely tohoto oddílu se rozlišují tyto skupiny plodin:
a)
plochy ohlášené pro účely aktivace platebních nároků v rámci režimu základní platby nebo pro účely získání jednotné platby na plochu;
b)
skupina pro každou z ploch ohlášených pro účely jakéhokoli jiného režimu nebo opatření podpory na plochu, na nějž se vztahuje jiná sazba podpory nebo opatření;
c)
plochy ohlášené pod hlavičkou „jiné využití“.
2. Pokud jedna a tatáž plocha slouží jako základ pro žádost o podporu nebo žádost o platbu v rámci více než jednoho režimu nebo opatření podpory, bere se tato plocha v úvahu pro každý z těchto režimů nebo opatření podpory samostatně.
Článek 18
Základ pro výpočet plateb na plochu
1. S ohledem na žádosti o podporu v rámci režimu základní platby, režimu pro malé zemědělce, redistributivní platby, platby na oblasti s přírodními omezeními, popřípadě režimu pro mladé zemědělce, a pokud členské státy uplatňují režim základní platby, platí, že:
a)
je-li počet ohlášených platebních nároků vyšší než počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici, sníží se počet ohlášených platebních nároků na počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici;
b)
v případě rozdílu mezi počtem ohlášených platebních nároků a ohlášenou plochou se ohlášená plocha upraví na nižší údaj.
Tento odstavec se nepoužije v prvním roce přiznávání platebních nároků.
2. Pokud jde o platby pro mladé zemědělce a pokud si členský stát zvolí způsob platby stanovený v čl. 50 odst. 6, 7 a 8 nařízení (EU) č. 1307/2013, pak je-li plocha ohlášená v rámci režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu větší než limit stanovený členským státem v souladu s čl. 50 odst. 9 uvedeného nařízení, sníží se ohlášená plocha na daný limit.
3. Pokud jde o redistributivní platbu, pak je-li je plocha ohlášená v rámci režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu větší než limity stanovené členským státem v souladu s čl. 41 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, sníží se ohlášená plocha na daný limit.
4. Pokud jde o platbu na oblasti s přírodními omezeními a pokud si členský stát zvolí způsob platby stanovený v čl. 48 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, pak je-li plocha ohlášená v rámci režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu větší než maximální počet hektarů stanovený členským státem, sníží se ohlášená plocha na daný limit.
5. Pokud jde o žádosti o podporu nebo žádosti o platbu v rámci režimů nebo opatření podpory na plochu, pak je-li zjištěná plocha skupiny plodin větší než plocha, která byla ohlášena v žádosti o podporu, použije se pro výpočet podpory ohlášená plocha.
6. Aniž jsou dotčeny správní sankce v souladu s článkem 19, platí, že u žádostí o podporu nebo žádostí o platbu v rámci režimů nebo opatření podpory na plochu se v případě, že je ohlášená plocha větší než plocha, která byla zjištěna pro skupinu plodin podle čl. 17 odst. 1, podpora vypočítá na základě plochy zjištěné pro danou skupinu plodin.
Nicméně aniž je dotčen článek 60 nařízení (EU) č. 1306/2013, v případě, že rozdíl mezi celkovou zjištěnou plochou a celkovou plochou ohlášenou pro účely platby v rámci režimů přímé podpory stanovených v hlavách III, IV a V nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo velikost celkové plochy ohlášená pro účely platby v rámci opatření podpory na plochu činí 0,1 ha nebo méně, se zjištěná plocha stanoví jako plocha rovnající se ohlášené ploše. Při tomto výpočtu se berou v úvahu pouze ohlášení větší plochy na úrovni skupiny plodin podle čl. 17 odst. 1.
Druhý pododstavec se nepoužije, činí-li rozdíl více než 20 % celkové plochy ohlášené pro platby.
7. Pro účely výpočtu podpory v rámci režimu základní platby se bere v úvahu průměr hodnot jednotlivých platebních nároků souvisejících s odpovídající ohlášenou plochou.
Článek 19
Správní sankce v případě ohlášení větší plochy
1. Pokud je v případě skupiny plodin podle čl. 17 odst. 1 plocha ohlášená pro účely jakéhokoli režimu nebo opatření podpory na plochu vyšší než plocha zjištěná podle článku 18, vypočítá se podpora na základě zjištěné plochy snížené o dvojnásobek zjištěného rozdílu, je-li tento rozdíl vyšší než 3 % nebo dva hektary, ale není vyšší než 20 % zjištěné plochy.
Pokud rozdíl přesahuje 20 % zjištěné plochy, nelze na danou skupinu plodin podporu na plochu poskytnout.
2. Pokud rozdíl přesahuje 50 %, nelze na danou skupinu plodin podporu na plochu poskytnout. Příjemce musí navíc uhradit další sankci rovnající se výši podpory, která odpovídá rozdílu mezi ohlášenou plochou a plochou zjištěnou podle článku 18.
3. Pokud v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém bylo zjištěno, že částku vypočítanou podle odstavců 1 a 2 nebude možné plně vyrovnat v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, nevyrovnaný zůstatek se zruší.
Článek 20
Správní sankce související se zvláštní podporou na bavlnu
Aniž jsou dotčeny správní sankce, které se uplatňují podle článku 19 tohoto nařízení, platí, že v případě zjištění, že příjemce nedodržuje povinnosti plynoucí z čl. 61 odst. 1 a 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014 (21), ztratí příjemce právo na zvýšení podpory stanovené v čl. 60 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013. Kromě toho se podpora na bavlnu poskytovaná na způsobilý hektar podle článku 57 nařízení (EU) č. 1307/2013 sníží o částku rovnající se zvýšení, na něž by měl příjemce jinak nárok podle čl. 60 odst. 2 uvedeného nařízení.
Článek 21
Jiné správní sankce než za ohlášení větší plochy související s platbami pro mladé zemědělce podle kapitoly V hlavy III nařízení (EU) č. 1307/2013
1. Aniž jsou dotčeny správní sankce uplatňované v souladu s článkem 19, platí, že v případě zjištění, že příjemce neplní povinnosti stanovené v čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 a článku 49 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014, se podpora pro mladé zemědělce nevyplatí nebo v plné výši odejme. Pokud se navíc zjistí, že příjemce poskytl pro účely prokázání plnění povinností nepravdivé důkazy, použije se sankce ve výši 20 % částky, na kterou příjemce má nebo by jinak měl nárok jako na platbu pro mladé zemědělce podle čl. 50 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Pokud v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém bylo zjištěno, že částku neoprávněných plateb a správních sankcí uvedených v odstavci 1 nebude možné plně vyrovnat v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, nevyrovnaný zůstatek se zruší.
ODDÍL 3
Platby na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí
Článek 22
Obecné zásady
1. Pro účely tohoto oddílu se rozlišují tyto skupiny plodin:
a)
každá skupina ploch ohlášených jako plochy s některou plodinou podle čl. 44 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013;
b)
plochy, které jsou ohlášeny jako trvalé travní porosty a jsou environmentálně citlivé podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013;
c)
jiné plochy ohlášené jako trvalé travní porosty, než jaké jsou uvedeny v písmeni b), a
d)
plochy ohlášené jako plochy využívané v ekologickém zájmu podle čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Je-li tatáž plocha ohlášena pro více než jednu skupinu plodin, bere se tato plocha v úvahu pro každou z těchto skupin zvlášť.
Článek 23
Základ pro výpočet platby na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí s ohledem na způsobilé hektary ohlášené v rámci režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu
1. Pokud členský stát používá režim základní platby, platí, že:
a)
je-li počet ohlášených platebních nároků vyšší než počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici, sníží se počet ohlášených platebních nároků na počet platebních nároků, které má příjemce k dispozici;
b)
v případě rozdílu mezi počtem ohlášených platebních nároků a ohlášenou plochou se ohlášená plocha upraví na nižší údaj.
2. Aniž jsou dotčeny správní sankce uplatňované v souladu s článkem 28, platí, že je-li plocha ohlášená v jednotné žádosti o základní platbu nebo jednotnou platbu na plochu větší než zjištěná plocha, použije se pro výpočet ekologické platby na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí (dále jen „ekologická platba“) zjištěná plocha.
Je-li však plocha zjištěná pro účely režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu větší než plocha ohlášená v žádosti o podporu, použije se k výpočtu ekologické platby ohlášená plocha.
Článek 24
Snížení ekologické platby v případě nesouladu s požadavky na diverzifikaci plodin
1. Jestliže je v článku 44 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoveno, že se hlavní plodina nesmí pěstovat na více než 75 % celkové plochy orné půdy, avšak plocha, která byla zjištěna pro hlavní skupinu plodin, pokrývá více než 75 %, sníží se plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, o 50 % celkové zjištěné plochy orné půdy vynásobené poměrem rozdílu.
Poměrem rozdílu uvedeným v prvním pododstavci se rozumí podíl plochy s hlavní skupinou plodin převyšující 75 % celkové zjištěné plochy orné půdy na celkové ploše vyžadované pro ostatní skupiny plodin.
2. Jestliže je v článku 44 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoveno, že dvě hlavní plodiny se nesmějí pěstovat na více než 95 % celkové zjištěné plochy orné půdy, avšak plocha, která byla zjištěna pro dvě hlavní skupiny plodin, pokrývá více než 95 %, sníží se plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, o 50 % celkové zjištěné plochy orné půdy vynásobené poměrem rozdílu.
Poměrem rozdílu uvedeným v prvním pododstavci se rozumí podíl plochy s dvěma hlavními skupinami plodin převyšující 95 % celkové zjištěné plochy orné půdy na celkové ploše vyžadované pro ostatní skupiny plodin.
3. Jestliže je v článku 44 nařízení (EU) č. 1307/2013 stanoveno, že hlavní plodina se nesmí pěstovat na více než 75 % celkové zjištěné plochy orné půdy a dvě hlavní plodiny nesmějí pokrývat více než 95 %, avšak plocha, která byla zjištěna pro hlavní skupiny plodin, pokrývá více než 75 % a plocha, která byla zjištěna pro dvě hlavní skupiny plodin, pokrývá více než 95 %, sníží se plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, o 50 % celkové zjištěné plochy orné půdy vynásobené poměrem rozdílu.
Poměrem rozdílu uvedeným v prvním pododstavci se rozumí součet poměrů rozdílu vypočítaných podle odstavce 1 a 2. Hodnota tohoto poměru však nesmí být vyšší než 1.
4. Zjistí-li se, že příjemce po dobu tří let jedná v nesouladu s požadavky na diverzifikaci plodin popsanými v tomto článku, představuje plocha, o niž má být snížena plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby, v souladu s odstavci 1, 2 a 3 na následující roky, celkovou zjištěnou plochu orné půdy vynásobenou poměrem rozdílu.
Článek 25
Snížení ekologické platby v případě nesouladu s požadavky na trvalé travní porosty
1. Je-li zjištěn nesoulad s čl. 45 odst. 1 třetím pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013, plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, se sníží o plochu, u níž byl zjištěn nesoulad s požadavky čl. 45 odst. 1 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Je-li zjištěn nesoulad s povinnostmi uvedenými v článku 44 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014, plocha, která má být použita pro výpočet ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, se sníží o plochu, u níž byl zjištěn nesoulad s povinnostmi uvedenými v článku 44 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014.
3. Má se za to, že nesoulad je „zjištěn“, je-li prokázán v důsledku některého druhu kontrol provedených podle článku 74 nařízení (EU) č. 1306/2013 nebo je-li na něj jakýmkoli jiným způsobem upozorněn příslušný kontrolní orgán nebo platební agentura.
Článek 26
Snížení ekologické platby v případě nesouladu s požadavky na plochu využívanou v ekologickém zájmu
1. Plocha využívaná v ekologickém zájmu požadovaná podle čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 (dále jen „požadovaná plocha využívaná v ekologickém zájmu“) se vypočítá na základě celkové zjištěné plochy orné půdy, která případně podle čl. 46 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 zahrnuje zjištěné plochy uvedené v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci písm. c), d), g) a h) uvedeného nařízení.
2. Jestliže je požadovaná plocha využívaná v ekologickém zájmu větší než plocha využívaná v ekologickém zájmu zjištěná s přihlédnutím k váhovým koeficientům ploch využívaných v ekologickém zájmu podle čl. 46 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, pak se plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby podle článku 23 tohoto nařízení, sníží o 50 % celkové zjištěné plochy orné půdy, která případně podle čl. 46 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 zahrnuje zjištěné plochy uvedené v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci písm. c), d), g) a h) uvedeného nařízení, vynásobené poměrem rozdílu.
Poměrem rozdílu uvedeným v prvním pododstavci se rozumí podíl rozdílu mezi požadovanou plochou využívanou v ekologickém zájmu a zjištěnou plochou využívanou v ekologickém zájmu na požadované ploše využívané v ekologickém zájmu.
3. Zjistí-li se, že příjemce po dobu tří let jedná v nesouladu s požadavky na plochu využívanou v ekologickém zájmu popsanými v tomto článku, představuje plocha, o niž má být snížena plocha, která má být použita k výpočtu ekologické platby, v souladu s odstavcem 2 na následující roky, celkovou zjištěnou plochu orné půdy, která případně podle čl. 46 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 zahrnuje zjištěné plochy uvedené v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci písm. c), d), g) a h) uvedeného nařízení, vynásobenou poměrem rozdílu.
Článek 27
Maximální snížení ekologické platby
1. Součet snížení vypočítaných podle článků 24 a 26 vyjádřený v hektarech nesmí být vyšší než celkový zjištěný počet hektarů orné půdy, která případně podle čl. 46 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 zahrnuje zjištěné plochy uvedené v čl. 46 odst. 2 prvním pododstavci písm. c), d), g) a h) uvedeného nařízení.
2. Aniž jsou dotčeny správní sankce uplatňované v souladu s článkem 28, nesmí být celkové snížení vypočítané podle článků 24 až 26 vyšší než ekologická platba vypočítaná podle článku 23.
Článek 28
Správní sankce související s ekologickou platbou
1. Jestliže se plocha, která má být použita pro výpočet ekologické platby podle článku 23, liší od plochy, která má být použita pro výpočet ekologické platby po uplatnění článků 24 až 27, vypočítá se ekologická platba z této druhé plochy snížené o dvojnásobek zjištěného rozdílu, pokud tento rozdíl představuje více než 3 % nebo dva hektary, ale ne více než 20 % plochy, která má být pro výpočet ekologické platby po uplatnění článků 24 až 27 použita.
Pokud je rozdíl větší než 20 %, neposkytne se žádná podpora.
Pokud je rozdíl větší než 50 %, neposkytne se žádná podpora. Příjemce musí navíc uhradit další sankci rovnající se výši podpory, která odpovídá rozdílu mezi plochou, jež má být použita pro výpočet ekologické platby podle článku 23, a plochou, jež má být pro výpočet ekologické platby použita po uplatnění článků 24 až 27.
2. Jestliže zemědělec neohlásí všechny své plochy orné půdy, v důsledku čehož by byl vyňat z povinností stanovených v článcích 44, 45 a 46 nařízení (EU) č. 1307/2013, nebo neohlásí všechny své trvalé travní porosty, které jsou environmentálně citlivé podle čl. 45 odst. 1 uvedeného nařízení, a jestliže je tato neohlášená plocha větší než 0,1 ha, pak plocha, která má být použita pro výpočet ekologické platby po uplatnění článků 24 až 27 tohoto nařízení, se sníží o dalších 10 %.
3. V souladu s čl. 77 odst. 6 nařízení (EU) č. 1306/2013 se správní sankce vypočítaná podle odstavců 1 a 2 tohoto článku nepoužije v roce podání žádosti 2015 a 2016. Správní sankce vypočítaná podle odstavce 1 a 2 se vydělí pěti a je omezena na nejvýše 20 % částky ekologické platby, na niž by měl daný zemědělec nárok podle článku 23 v roce podání žádosti 2017, a vydělí čtyřmi a omezí na nejvýše 25 % téže částky počínaje rokem podání žádosti 2018.
4. Pokud v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém bylo zjištěno, že výši správních sankcí vypočítaných podle odstavců 1, 2 a 3 nebude možné plně vyrovnat v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, nevyrovnaný zůstatek se zruší.
Článek 29
Pravidla platná pro rovnocenné postupy
Tento oddíl se použije obdobně na rovnocenné postupy uvedené v čl. 43 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013.
ODDÍL 4
Dobrovolná podpora vázaná na produkci poskytovaná na základě žádostí o podporu na hospodářská zvířata v rámci režimů podpory na zvířata nebo podpora na rozvoj venkova poskytovaná na základě žádostí o platbu v rámci opatření podpory na zvířata
Článek 30
Základ pro výpočet
1. Podporu nelze v žádném případě poskytnout na vyšší počet zvířat, než jaký je uveden v žádosti o podporu nebo v žádosti o platbu.
2. Zvířata, která se nacházejí v zemědělském podniku, lze považovat za zjištěná pouze tehdy, pokud jsou identifikována v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu. Identifikovaná zvířata lze bez ztráty práva na výplatu podpory nahradit za předpokladu, že daný příjemce již nebyl příslušným orgánem upozorněn na nesoulad v žádosti nebo nebyl vyrozuměn o záměru tohoto orgánu provést kontrolu na místě. Pokud členský stát nevyužije možnosti zavést systém bez žádostí v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013, zajistí všemi prostředky, že neexistují žádné pochybnosti o tom, kterých zvířat se žádosti příjemců týkají.
3. Aniž je dotčen článek 31, platí, že je-li počet zvířat ohlášených v žádosti o podporu nebo žádosti o platbu vyšší než počet zvířat zjištěných při správních kontrolách nebo kontrolách na místě, podpora se vypočítá podle počtu zjištěných zvířat.
4. Při zjištění případů nesouladu se systémem identifikace a evidence skotu platí, že:
a)
kus skotu, který se nachází v zemědělském podniku a který ztratil jednu ze dvou ušních značek, se považuje za zjištěný za předpokladu, že ho lze jednoznačně a jednotlivě identifikovat podle ostatních prvků systému identifikace a evidence skotu uvedených v čl. 3 prvním pododstavci písm. b), c) a d) nařízení (ES) č. 1760/2000;
b)
pokud jeden jediný kus skotu nacházející se v zemědělském podniku ztratil obě ušní značky, považuje se za zjištěný za předpokladu, že ho lze nadále identifikovat podle evidence, zvířecího pasu, databáze nebo jiného prostředku stanoveného v nařízení (ES) č. 1760/2000 a že chovatel zvířat může doložit, že již před oznámením kontroly na místě podnikl kroky k nápravě situace;
c)
pokud se zjištěný nesoulad týká chybných záznamů v evidenci nebo ve zvířecích pasech, považuje se dotyčné zvíře za nezjištěné pouze v případě, že jsou tyto chyby zjištěny alespoň při dvou kontrolách v průběhu 24 měsíců. Ve všech ostatních případech se dotyčná zvířata považují za nezjištěná již po prvním zjištění nesrovnalosti.
Zápisy a hlášení do systému identifikace a evidence skotu lze kdykoli pozměnit, pokud došlo ke zjevným chybám uznaným příslušným orgánem.
5. Ovce nebo koza, která se nachází v zemědělském podniku a která ztratila jednu ušní značku, se považuje za zjištěnou za předpokladu, že ji lze nadále identifikovat první identifikační značkou v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 21/2004 a že jsou splněny všechny ostatní požadavky systému identifikace a evidence ovcí a koz.
Článek 31
Správní sankce související se zvířaty ohlášenými v rámci režimů nebo opatření podpory na zvířata
1. Pokud je v souvislosti se žádostí o podporu v rámci režimu podpory na zvířata nebo v souvislosti se žádostí o platbu v rámci opatření podpory na zvířata zjištěn rozdíl mezi počtem ohlášených zvířat a počtem zvířat zjištěných v souladu s čl. 30 odst. 3, sníží se celková výše podpory, na niž má příjemce v rámci daného režimu nebo opatření podpory v daném roce podání žádosti nárok, o procentní podíl, který se stanoví podle odstavce 3 tohoto článku, pokud byl nesoulad zjištěn nejvýše u tří zvířat.
2. Pokud byl nesoulad zjištěn u více než tří zvířat, sníží se celková částka podpory, na niž má příjemce v daném roce podání žádosti nárok v rámci režimu nebo opatření podpory uvedených v odstavci 1:
a)
o procentní podíl, který se stanoví v souladu s odstavcem 3, pokud uvedený procentní podíl není vyšší než 10 %;
b)
o dvojnásobek procentního podílu stanoveného v souladu s odstavcem 3, pokud je procentní podíl vyšší než 10 %, ale nepřesahuje 20 %.
Pokud je procentní podíl stanovený v souladu s odstavcem 3 vyšší než 20 %, nebude příjemci v daném roce podání žádosti vyplacena žádná podpora, na niž by měl podle čl. 30 odst. 3 v rámci režimu nebo opatření podpory nárok.
Pokud je procentní podíl stanovený v souladu s odstavcem 3 vyšší než 50 %, nebude příjemci v daném roce podání žádosti vyplacena žádná podpora, na niž by měl podle čl. 30 odst. 3 v rámci režimu nebo opatření podpory nárok. Příjemce musí navíc uhradit další sankci ve výši rovnající se částce, která odpovídá rozdílu mezi počtem ohlášených zvířat a počtem zvířat zjištěných podle článku 30 odst. 3. Pokud v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém bylo zjištěno, že uvedenou částku nebude možné plně vyrovnat v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, nevyrovnaný zůstatek se zruší.
3. Pro stanovení procentních podílů uvedených v odstavcích 1 a 2 se počet zvířat, která byla ohlášena v rámci režimu nebo opatření podpory na zvířata a v jejichž případě byl zjištěn nesoulad, vydělí počtem zvířat zjištěných pro daný režim nebo opatření podpory na zvířata v souvislosti s příslušnou žádostí o podporu nebo žádostí o platbu na daný rok.
Pokud členský stát využije možnosti zavést systém bez žádostí v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 78 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013, považují se zvířata, která jsou potenciálně způsobilá k poskytnutí podpory a která nejsou řádně identifikována nebo evidována v systému identifikace a evidence zvířat, za zvířata, u nichž byl zjištěn nesoulad.
Článek 32
Výjimky z uplatnění správních sankcí v případě přírodních okolností
Správní sankce stanovené v článku 31 se nepoužijí v případech, kdy příjemce není schopen plnit kritéria způsobilosti, závazky nebo jiné povinnosti v důsledku přírodních okolností s dopadem na živý inventář nebo stádo, za předpokladu, že písemně uvědomil příslušný orgán do deseti pracovních dnů ode dne, kdy zjistil jakékoli snížení počtu zvířat.
Aniž jsou dotčeny konkrétní okolnosti, které je třeba vzít v úvahu v jednotlivých případech, mohou příslušné orgány uznat přírodní okolnosti s dopadem na živý inventář nebo stádo spočívající ve:
a)
smrti zvířete v důsledku nákazy nebo
b)
smrti zvířete v důsledku nehody, za kterou příjemce nemůže být činěn odpovědným.
Článek 33
Dodatečné sankce a opatření
1. Členské státy mohou stanovit dodatečné vnitrostátní sankce uplatňované na zprostředkovatele, kteří jsou zapojeni do procesu získávání podpory, s cílem zajistit soulad s požadavky v oblasti kontroly, včetně dodržování oznamovací povinnosti.
2. Pokud se u důkazů poskytovaných jinými útvary, subjekty nebo organizacemi, než jsou příslušné orgány, v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 78 písm. c) nařízení (EU) č. 1306/2013 zjistí, že byly nedbalostí nebo úmyslně předloženy jako nesprávné, uplatní dotčený členský stát příslušné vnitrostátní sankce v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Je-li takový nesoulad zjištěn podruhé, odebere se příslušnému útvaru, subjektu nebo organizaci nejméně na rok právo poskytovat důkazy, které by sloužily k získání podpory.
Článek 34
Změny a úpravy záznamů v počítačové databázi skotu
Pokud jde o ohlášené kusy skotu, použije se článek 15 na chyby a opomenutí související se záznamy v počítačové databázi skotu, které byly provedeny od okamžiku podání žádosti o podporu nebo žádosti o platbu.
HLAVA III
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO OPATŘENÍ NA PODPORU ROZVOJE VENKOVA
Článek 35
Nesoulad s jinými kritérii způsobilosti, než je velikost plochy nebo počet zvířat, se závazky nebo s dalšími povinnostmi
1. Požadovaná podpora je zamítnuta nebo v plné výši odňata, nejsou-li dodržena kritéria způsobilosti.
2. Požadovaná podpora je zamítnuta nebo v plné výši či zčásti odňata, nejsou-li dodrženy tyto závazky nebo jiné povinnosti:
a)
závazky stanovené v programu rozvoje venkova nebo
b)
případně další povinnosti související s danou operací stanovené v právních předpisech Unie nebo vnitrostátních právních předpisech nebo v programu rozvoje venkova, zejména v normách a požadavcích týkajících se veřejných zakázek, státních podpor a jiných závazných normách a požadavcích.
3. Při rozhodování o výši zamítnuté nebo odňaté podpory v důsledku nesouladu se závazky nebo jinými povinnostmi uvedenými v odstavci 2 přihlédne členský stát k závažnosti, rozsahu, trvání a opakování nesouladu týkajícího se podmínek poskytování podpory podle odstavce 2.
Závažnost nesouladu závisí zejména na závažnosti z něj vyplývajících důsledků, přičemž se zohledňují cíle nedodržených závazků nebo povinností.
Rozsah nesouladu závisí zejména na účinku, který vyvolá na celkovou operaci.
Trvání závisí zejména na době, po kterou účinek trvá, nebo na možnosti tento účinek přiměřenými prostředky ukončit.
Opakování závisí na tom, zda byl obdobný nesoulad zjištěn již dříve během posledních čtyř let nebo v průběhu celého programového období 2014-2020, pokud jde o stejného příjemce a stejné opatření nebo typ operace nebo o obdobné opatření v případě programového období 2007-2013.
4. V případě víceletých závazků nebo plateb platí, že odnětí na základě kritérií uvedených v odstavci 3 se rovněž vztahuje na částky, které byly pro účely téže operace vyplaceny již v předchozích letech.
5. V případě, že celkové posouzení na základě kritérií uvedených v odstavci 3 vede ke zjištění závažného nesouladu, podpora je zamítnuta nebo v plné výši odňata. Příjemce je navíc během kalendářního roku zjištění nesouladu a během následujícího kalendářního roku vyloučen ze stejného opatření nebo typu operace v rámci téhož opatření.
6. Pokud se prokáže, že příjemce poskytl za účelem získání podpory nepravdivé důkazy nebo že vlastní nedbalostí neposkytl potřebné informace, podpora je zamítnuta nebo v plné výši odňata. Příjemce je navíc během kalendářního roku zjištění nesouladu a během následujícího kalendářního roku vyloučen ze stejného opatření nebo typu operace v rámci téhož opatření.
7. Pokud v průběhu tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém bylo zjištěno, že odnětí podpory a správní sankce uvedené v odstavcích 1, 2, 4, 5 a 6 nebude možné plně vyrovnat v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 57 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, nevyrovnaný zůstatek se zruší.
Článek 36
Pozastavení podpory
Platební agentura může v souvislosti s některými náklady podporu pozastavit, je-li zjištěn nesoulad, který vedl k uložení správní sankce. Platební agentura toto pozastavení zruší, jakmile příjemce příslušnému orgánu uspokojivě prokáže, že situaci napravil. Pozastavení podpory netrvá déle než tři měsíce. Členské státy rovněž mohou v závislosti na typu operací a účincích příslušného nesouladu stanovit i kratší maximální lhůtu.
Platební agentura může podporu pozastavit pouze v případě, kdy nesouladem není dotčeno dosažení obecného účelu dotčené operace a kdy lze předpokládat, že příjemce bude schopen situaci v rámci vymezené maximální lhůty napravit.
HLAVA IV
KONTROLNÍ SYSTÉM A SPRÁVNÍ SANKCE VE VZTAHU K PODMÍNĚNOSTI
KAPITOLA I
ZACHOVÁNÍ STÁLÝCH PASTVIN
Článek 37
Povinnosti týkající se stálých pastvin
1. Je-li zjištěno, že poměr uvedený v čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 1122/2009 se v roce 2014 na vnitrostátní nebo regionální úrovni snížil, může dotyčný členský stát stanovit příjemcům žádajícím o některou podporu v rámci režimů přímých plateb v roce 2015 povinnost, aby bez předchozího povolení nepřeměňovali půdu pokrytou stálými pastvinami.
Pokud se zjistí, že se tento poměr v roce 2014 snížil o více než 5 %, dotyčný členský stát tuto povinnost stanoví.
Jestliže je povolení uvedené v prvním a druhém pododstavci podmíněno vyčleněním určité plochy půdy jako stálé pastviny, tato půda se odchylně od definice stanovené v čl. 2 druhém pododstavci bodě 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 považuje za stálou pastvinu od prvního dne přeměny. Tato plocha musí být využívána k pěstování trav nebo jiných zelených pícnin po dobu pěti po sobě jdoucích let ode dne přeměny.
2. Povinnost příjemců stanovená v odstavci 1 se nepoužije, pokud příjemci vytvořili půdu pokrytou stálými pastvinami v souladu s nařízeními Rady (EHS) č. 2078/92 (22), (ES) č. 1257/1999 (23) a (ES) č. 1698/2005.
3. Je-li zjištěno, že splnění povinnosti uvedené v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 nelze v roce 2014 zajistit, stanoví dotyčný členský stát kromě opatření, která mají být přijata podle odstavce 1 tohoto článku, na vnitrostátní nebo regionální úrovni příjemcům žádajícím o podporu v rámci některého z režimů přímých plateb v roce 2015 povinnost, aby půdu opětovně přeměnili na půdu pokrytou stálými pastvinami.
První pododstavec se vztahuje pouze na příjemce, kteří mají k dispozici půdu, která byla přeměněna z půdy pokryté stálými pastvinami na půdu určenou k jiným účelům.
První pododstavec se vztahuje na plochu půdy takto přeměněnou od prvního dne 24měsíčního období předcházejícího poslednímu dni pro podání jednotných žádostí v dotčeném členském státě v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1122/2009.
V takovém případě zemědělci opětovně přemění určitý procentní podíl této plochy na stálou pastvinu nebo vyčlení plochu o této rozloze jako stálou pastvinu. Tento procentní podíl se vypočítá na základě rozlohy plochy takto přeměněné zemědělcem a rozlohy plochy nezbytné k opětovnému nastolení rovnováhy.
Pokud však byla tato plocha po své přeměně na půdu určenou k jiným účelům převedena, první pododstavec se použije jedině tehdy, pokud k převodu došlo po 6. květnu 2004.
Plochy opětovně přeměněné na stálou pastvinu nebo vyčleněné jako stálá pastvina se odchylně od čl. 2 druhého pododstavce bodu 2 nařízení (ES) č. 1122/2009 považují za „stálé pastviny“ od prvního dne opětovné přeměny nebo vyčlenění. Takové plochy musí být užívány k pěstování trav nebo jiných zelených pícnin po dobu pěti po sobě jdoucích let ode dne přeměny.
4. Odstavce 1 a 3 se použijí pouze během roku 2015.
5. Členské státy provedou v letech 2015 a 2016 kontroly s cílem zajistit soulad s odstavci 1 a 3.
KAPITOLA II
VÝPOČET A UPLATŇOVÁNÍ SPRÁVNÍCH SANKCÍ
Článek 38
Obecná pravidla týkající nesouladu
1. Pro účely této kapitoly se „opakováním“ nesouladu rozumí nesoulad s tímtéž požadavkem nebo s toutéž normou zjištěný více než jednou v průběhu tří po sobě jdoucích kalendářních let, pokud byl příjemce o předchozím nesouladu již informován a měl případně možnost přijmout nezbytná opatření k jeho nápravě. Pro účely stanovení toho, že došlo k opakování nesouladu, se zohlední případy nesouladu zjištěné podle nařízení (ES) č. 1122/2009, přičemž se zejména standardy pro dobrý zemědělský a environmentální stav půdy (DZES) 3 uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013 považují za rovnocenné povinným požadavkům na hospodaření (PPH) 2 uvedeným v příloze II nařízení (ES) č. 73/2009 ve znění platném k 21. prosinci 2013.
2. „Rozsah“ nesouladu se určí s přihlédnutím zejména k tomu, zda má dalekosáhlý dopad nebo zda se omezuje na samotný zemědělský podnik.
3. „Závažnost“ nesouladu závisí zejména na tom, jak významné jsou jeho důsledky s ohledem na cíle dotčeného požadavku nebo normy.
4. Zda je nesoulad „trvalý“, závisí zejména na době, po kterou účinek trvá, nebo na možnosti tento účinek přiměřenými prostředky ukončit.
5. Pro účely této kapitoly se za „zjištěné“ považují případy nesouladu, které vyplynou z jakékoli kontroly provedené v souladu s tímto nařízením nebo na které byl jakýmkoli jiným způsobem upozorněn příslušný kontrolní orgán nebo případně platební agentura.
Článek 39
Výpočet a uplatnění správních sankcí v případě nedbalosti
1. Pokud ke zjištěnému nesouladu došlo z nedbalosti příjemce, uplatní se snížení. Toto snížení zpravidla činí 3 % celkové částky vyplývající z plateb a ročních prémií uvedených v článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Platební agentura však může na základě posouzení významu nesouladu uvedeného příslušným kontrolním orgánem v hodnotící části kontrolní zprávy s přihlédnutím ke kritériím uvedeným v čl. 38 odst. 1 až 4 rozhodnout buď o snížení uvedeného procentního podílu na 1 %, nebo o jeho zvýšení na 5 % celkové částky uvedené v prvním pododstavci, anebo v případech, kdy ustanovení vztahující se k dotčenému požadavku nebo standardu připouštějí možnost dále se zjištěným nesouladem nezabývat, nebo v případech, ve kterých je poskytována podpora podle čl. 17 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1305/2013, neuložit snížení vůbec.
2. Pokud se členský stát rozhodne neuplatnit správní sankci podle čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013 a příjemce situaci nenapraví ve lhůtě stanovené příslušným orgánem, správní sankce se uplatní.
Příslušný orgán lhůtu stanoví nejpozději na konec roku následujícího po roce, v němž došlo ke zjištění.
3. Pokud členský stát využije možnosti stanovené v čl. 99 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1306/2013 a příjemce situaci nenapraví ve lhůtě stanovené příslušným orgánem, uplatní se zpětně za rok prvního zjištění nesouladu, kdy byl použit systém včasného varování, snížení nejméně o 1 % stanovené v odstavci 1 tohoto článku, jestliže se zjistí, že nesoulad nebyl odstraněn během období nejvýše tří po sobě jdoucích kalendářních let počítaných od začátku uvedeného roku.
Příslušný orgán lhůtu stanoví nejpozději na konec roku následujícího po roce, v němž došlo ke zjištění.
Nesoulad, který příjemce odstranil ve stanovené lhůtě, se nepovažuje za nesoulad pro účely stanovení toho, zda došlo k jeho opakování v souladu s odstavcem 4.
4. Aniž jsou dotčeny případy úmyslného nesouladu, snížení, které se má uplatnit při prvním opakování téhož nesouladu podle odstavce 1, se vynásobí koeficientem tři.
V případě dalších opakování se koeficientem tři vynásobí vždy výsledek snížení stanovený za předchozí opakování. Maximální snížení však nepřekročí 15 % celkové částky uvedené v odstavci 1.
Po dosažení maximálního procentního podílu ve výši 15 % sdělí platební agentura dotčenému příjemci, že bude-li tentýž nesoulad zjištěn znovu, bude se mít za to, že příjemce jednal úmyslně ve smyslu článku 40.
Článek 40
Výpočet a uplatnění správních sankcí v případě úmyslného nesouladu
Pokud se zjištěného nesouladu dopustil příjemce úmyslně, uplatní se na celkovou částku uvedenou v čl. 39 odst. 1 snížení, které činí zpravidla 20 % této celkové částky.
Platební agentura však může na základě posouzení významu nesouladu uvedeného příslušným kontrolním orgánem v hodnotící části kontrolní zprávy s ohledem na kritéria uvedená v čl. 38 odst. 1 až 4 rozhodnout o snížení tohoto procentního podílu na nejméně 15 %, nebo o jeho zvýšení až na 100 % celkové částky.
Článek 41
Kumulace správních sankcí
Pokud případ nesouladu ve smyslu čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 2 písm. b) zároveň představuje nesoulad ve smyslu čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 2 písm. a), správní sankce se uplatní v souladu s pravidly stanovenými Komisí na základě čl. 77 odst. 8 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.
HLAVA V
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
Přechodná pravidla týkající se podmíněnosti
1. Pokud jde o povinnosti v oblasti podmíněnosti, které se vztahují na příjemce opatření zavedených podle nařízení (ES) č. 1698/2005, použijí se pravidla o kontrolním systému a správních sankcích stanovená v tomto nařízení a v prováděcích aktech přijatých Komisí na základě nařízení (EU) č. 1306/2013.
2. V případech nesouladu s povinnostmi v oblasti podmíněnosti, na něž nebyly uplatněny správní sankce, protože se na ně vztahovalo pravidlo de minimis podle čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 nebo podle čl. 51 odst. 2 nařízení (EU) č. 1698/2005, se použije ustanovení čl. 97 odst. 3 druhého pododstavce nařízení č. 1306/2013 s ohledem na povinnost kontrolního orgánu přijmout opatření nezbytná k ověření toho, že příjemce zjištěný nesoulad odstranil.
Článek 43
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1122/2009 a (EU) č. 65/2011 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2015.
Uvedená nařízení se však nadále použijí na:
a)
žádosti o podporu v souvislosti s přímými platbami podané za prémiová období počínající přede dnem 1. ledna 2015;
b)
žádosti o platbu podané za rok 2014 a
c)
kontrolní systém a správní sankce, pokud jde o povinnosti zemědělců v oblasti podmíněnosti podle článků 85 t a 103z nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (24).
Článek 44
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se na žádosti o podporu nebo žádosti o platbu, které se týkají roku podání žádosti nebo prémiových období počínajících dnem 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.