РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 813/2013 НА КОМИСИЯТА
от 2 август 2013 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на отоплителни топлоизточници и комбинирани топлоизточници
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултация с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО Комисията следва да определя изисквания за екопроектиране на свързани с енергопотреблението продукти със значителен обем на продажби и търговия, имащи значително въздействие върху околната среда и при които има голям потенциал за подобрение чрез проектиране, свързан с въздействието им върху околната среда, без това да води до прекомерни разходи.
(2)
С Директива 92/42/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. относно изискванията за ефективност на нови бойлери за гореща вода с течно или газово гориво (2) бяха установени разпоредби относно ефективността на котлите.
(3)
Съгласно член 16, параграф 2, буква а) от Директива 2009/125/ЕО в съответствие с процедурата, посочена в член 19, параграф 3, и критериите, определени в член 15, параграф 2, както и след консултации с Консултативния форум по екопроектиране, Комисията, когато е целесъобразно, въвежда мерки за прилагане за продукти с голям потенциал за икономически ефективно намаляване на емисиите на парникови газове, като например оборудване за отопление и подгряване на вода.
(4)
Комисията проведе предварително проучване на техническите, екологичните и икономическите аспекти на отоплителните и комбинираните топлоизточници (за отопление и за битова гореща вода (БГВ), които обикновено се използват в Съюза. Проучването беше проведено съвместно със заинтересовани страни от Съюза и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(5)
Екологичните аспекти на отоплителните и комбинираните топлоизточници, които са определени като значими за целите на настоящия регламент, са консумацията на енергия на етапа на употребата и (за термопомпени агрегати) нивата на шума. Освен това за топлоизточниците, използващи изкопаеми горива, емисиите на азотни окиси, СО, фини прахови частици и въглеводороди се определят като значими екологични аспекти.
(6)
Не е целесъобразно да се определят изисквания за екопроектиране във връзка с емисиите на въглероден окис, фини прахови частици и въглеводороди, тъй като все още няма подходящи европейски методи за измерване. С оглед на разработването на такива методи за измерване, Комисията възложи на европейските организации по стандартизация да разгледат изискванията за екопроектиране във връзка с посочените емисии по време на прегледа на настоящия регламент. Националните разпоредби за изискванията за екопроектиране във връзка с емисиите на въглероден окис, фини прахови частици и въглеводороди от отоплителни и комбинирани топлоизточници могат да бъдат запазвани или въвеждани до влизане в сила на съответните изисквания на Съюза за екопроектиране. Не се засягат разпоредбите на Директива 2009/142/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно газовите уреди (3), които налагат ограничения за продуктите на горенето от газовите уреди във връзка със здравето и безопасността.
(7)
Предварителното проучване показва, че в случая на отоплителните и комбинираните топлоизточници не са необходими изисквания, касаещи другите параметри на екопроектирането, посочени в приложение I, част 1 от Директива 2009/125/ЕО. По-специално емисиите на парникови газове, свързани с хладилните агенти, използвани в термопомпени агрегати за отопление на днешния европейски сграден фонд, не са определени като значими. Целесъобразността на определянето на изисквания за екопроектиране във връзка с тези емисии на парникови газове ще бъде оценена отново, когато се преразглежда настоящият регламент.
(8)
Приложното поле на настоящия регламент следва да включва отоплителни котли, отоплителни когенерационни агрегати и отоплителни термопомпени агрегати, осигуряващи топлинна енергия за водни централни отоплителни инсталации за отоплителни цели, комбинирани котли за отопление и БГВ и комбинирани термопомпени агрегати, осигуряващи топлинна енергия за водни централни отоплителни инсталации за отоплителни цели и топлинна енергия за снабдяване с гореща вода за пиене и за санитарни нужди. Тези топлоизточници са проектирани да използват газообразно или течно гориво, включително горива, произведени от биомаса (освен ако те се използват като основно гориво), електрическа енергия и топлинна енергия от заобикалящата среда или от отпадна топлина.
(9)
Топлоизточниците, които са проектирани за използване предимно на газообразни или течни горива (над 50 %), произведени от биомаса, са със специфични технически характеристики, които изискват допълнителни технически, икономически и екологични анализи. В зависимост от резултата от анализите, изискванията за екопроектиране на тези топлоизточници следва да бъдат определени на по-късен етап, ако това е целесъобразно.
(10)
За 2005 г. годишното потребление на енергия в Съюза, свързано с отоплителните и комбинираните топлоизточници, беше оценено на 12 089 PJ (около 289 млн. т.н.е.), което съответства на 698 милиона тона емисии на CO2. Освен ако не се вземат специални мерки, през 2020 г. годишното потребление на енергия се очаква да бъде 10 688 PJ. За 2005 г. годишните емисии на азотни окиси в Съюза, свързани с отоплителните и комбинираните топлоизточници, бяха оценени на 821 хил. тона SOx-еквивалент. Ако не бъдат взети специални мерки, през 2020 г. годишните емисии се очаква да бъдат 783 хил. тона SOx-еквивалент. Предварителното проучване показва, че консумацията на енергия на етапа на употребата и емисиите на азотни окиси от отоплителните и комбинираните топлоизточници могат да бъдат значително намалени.
(11)
Консумацията на енергия на отоплителните и комбинираните топлоизточници може да бъде намалена чрез прилагане на съществуващи рентабилни технологии, които не са обект на индустриална собственост, водещи до намаляване на комбинираните разходи за закупуване и експлоатация на тези продукти.
(12)
В Съюза има почти пет милиона жилища с общи системи с естествена тяга за димните газове. По технически причини в жилищата с общи системи с естествена тяга за димните газове не е възможно съществуващите отоплителни котли и комбинирани котли да бъдат заменени с ефективни кондензационни котли. Изискванията, съдържащи се в настоящия регламент, позволяват некондензационните котли, специално проектирани за такава конфигурация, да останат на пазара; целта е да се предотвратят неоправдани разходи за потребителите, да се даде време на производителите да разработят котли, предназначени за по-ефективни отоплителни технологии, и да се осигури на държавите членки време за обмисляне на националните строителни правилници.
(13)
Очаква се до 2020 г. комбинираният ефект от изискванията за екопроектиране, формулирани в настоящия регламент и в Делегиран регламент (ЕС) № 811/2013 на Комисията от 18 февруари 2013 г. за допълване на Директива 2010/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на енергийното етикетиране на отоплителни топлоизточници, комбинирани топлоизточници, комплекти от отоплителен топлоизточник, регулатор на температурата и слънчево съоръжение и комплекти от комбиниран топлоизточник, регулатор на температурата и слънчево съоръжение (4), да доведе до прогнозирани годишни икономии на енергия от около 1 900 PJ (около 45 млн. т.н.е.), съответстващи на около 110 млн. тона емисии на CO2, и намаление на годишните емисиите на азотни окиси с около 270 хил. тона SOx-еквивалент в сравнение с това, което би било ако не се предприемат мерки.
(14)
Изискванията за екопроектиране следва да хармонизират консумацията на енергия, нивото на шума и изискванията за емисиите на азотни окиси за отоплителните и комбинираните топлоизточници в целия Съюз, като по този начин спомагат за по-доброто функциониране на вътрешния пазар и за подобряването на екологичните показатели на тези продукти.
(15)
Изискванията за екопроектиране не трябва да влияят на функционалните възможности и ценовата достъпност на отоплителните и комбинираните топлоизточници от гледна точка на крайния потребител и не трябва да влияят отрицателно върху здравето, безопасността и околната среда.
(16)
Изискванията за екопроектиране следва да бъдат въвеждани постепенно, за да се предостави достатъчно време на производителите да препроектират своите продукти, предмет на настоящия регламент. Графикът трябва да е такъв, че да бъдат взети предвид последствията за разходите на производителите, по-специално за малките и средните предприятия, като същевременно се осигури своевременно постигане на целите на настоящия регламент.
(17)
Параметрите на продуктите следва да бъдат измервани и изчислявани по надеждни, точни и възпроизводими методи, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище на измервателните и изчислителните методи, включително и с хармонизираните стандарти (когато има такива), приети от европейските организации по стандартизация по искане на Комисията в съответствие с процедурите, определени в Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно европейската стандартизация (5).
(18)
В съответствие с член 8, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО настоящият регламент определя кои процедури за оценка на съответствието се прилагат.
(19)
С цел да се улеснят проверките на съответствието производителите следва да предоставят информация в техническата документация, посочена в приложения IV и V към Директива 2009/125/ЕО, доколкото тази информация се отнася до изискванията, формулирани в настоящия регламент.
(20)
За да ограничи допълнително въздействието върху околната среда на отоплителните и комбинираните топлоизточници, производителите следва да предоставят информация относно демонтажа, рециклирането и/или обезвреждането.
(21)
В допълнение към правно обвързващите изисквания, формулирани в настоящия регламент, следва да бъдат набелязани базови стойности за сравнение на най-добрите налични технологии, за да се гарантира, че информацията относно екологичните показатели за жизнения цикъл на отоплителните и комбинираните топлоизточници е широко разпространена и е лесно достъпна.
(22)
Директива 92/42/ЕИО следва да бъде отменена, с изключение на член 7, параграф 2 и член 8 от същата и приложения III-V към нея, и в настоящия регламент да бъдат формулирани нови разпоредби, за да се гарантира разширяване на обхвата с топлоизточниците, различни от котли, да бъде повишена допълнително енергийната ефективност на отоплителните и комбинираните топлоизточници и да бъдат подобрени други значими екологични аспекти на отоплителните и комбинираните топлоизточници.
(23)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, учреден с член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящият регламент определя изисквания за екопроектиране във връзка с пускането на пазара и/или пускането в експлоатация на отоплителни и комбинирани топлоизточници с номинална топлинна мощност ≤ 400 kW, включително на такива, включени в комплекти от отоплителен топлоизточник, регулатор на температурата и слънчево съоръжение или в комплекти от комбиниран топлоизточник, регулатор на температурата и слънчево съоръжение, както е определено в член 2 от Делегиран регламент (ЕС) № 811/2013 на Комисията.
2. Настоящият регламент не се прилага за:
а)
топлоизточници, специално проектирани за използване на газообразни или течни горива, произведени предимно от биомаса;
б)
топлоизточници, използващи твърди горива;
в)
топлоизточници, попадащи в обхвата на Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (6);
г)
топлоизточници, произвеждащи топлина само с цел осигуряване на гореща вода за пиене или санитарни нужди;
д)
топлоизточници за пряко отопление и подаване на газообразни топлоносители като пара или въздух;
е)
отоплителни когенерационни агрегати с максимална електрическа мощност 50 kW или повече;
ж)
топлогенератори, проектирани за топлоизточници, както и корпуси на топлоизточници, подлежащи на оборудване с такива топлогенератори, пуснати на пазара преди 1 януари 2018 г. за замяна на топлогенератори от същия вид и на корпуси на топлоизточници от същия вид. Върху заместващия продукт или върху неговата опаковка трябва да бъде посочен ясно топлоизточникът, за който той е предназначен.
Член 2
Определения
В допълнение към определенията, формулирани в член 2 от Директива 2009/125/ЕО, за целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„топлоизточник“ означава отоплителен топлоизточник или комбиниран топлоизточник за отопление и БГВ;
2)
„отоплителен топлоизточник“ означава съоръжение, което:
а)
осигурява топлина за водна централна отоплителна инсталация, за да се постигне и поддържа желаното ниво на температурата в затворено пространство, като сграда, жилище или стая; както и
б)
е оборудвано с един или повече топлогенератори;
3)
„комбиниран топлоизточник (за отопление и БГВ)“ означава отоплителен топлоизточник, който е проектиран да осигурява също топлинна енергия за гореща вода за питейни или санитарни нужди при зададени стойности на температурата, количествата и дебитите в дадени интервали от време и който се свързва към външен източник на вода за питейни или санитарни нужди;
4)
„водна централна отоплителна инсталация“ означава система, използваща вода като топлоносител, чрез който централно генерираната топлина се доставя до радиатори с цел отопление на сгради или на части от тях;
5)
„топлогенератор“ означава онази част от топлоизточника, която генерира топлинна енергия посредством един или няколко от следните процеси:
а)
изгаряне на изкопаеми горива и/или горива от биомаса;
б)
използване на ефекта на Джаул-Ленц в електросъпротивителни нагреватели;
в)
улавяне на топлина от източник от околната среда - въздушен, воден или от земята, и/или на отпадна топлина;
при което топлогенератор, проектиран за топлоизточник, и корпус на топлоизточник, подлежащ на оборудване с такъв топлогенератор, също се считат за топлоизточник;
6)
„корпус на топлоизточник“ означава частта от топлоизточник, проектирана с цел в нея да се монтира топлогенератор;
7)
„номинална топлинна мощност“ (Prated) означава обявената топлинна мощност, изразена в kW, на топлоизточник, използван за отопление на помещения и ако е приложимо, за подгряване на вода при стандартни условия; за отоплителните и комбинираните термопомпени агрегати стандартните условия за определяне на номиналната топлинна мощност са изчислителните проектни условия съгласно посоченото в приложение III, таблица 4;
8)
„стандартни условия“ означава условията на експлоатация на топлоизточниците при средни климатични условия, използвани за определяне на номиналната топлинна мощност, сезонната енергийна ефективност при отопление, енергийната ефективност при подгряване на вода, както и нивото на шума и емисиите на азотни окиси;
9)
„биомаса“ означава биоразградимата част на продукти, отпадъци и остатъци от биологичен произход от селското стопанство (включително растителни и животински вещества), горското стопанство и свързаните с тях отрасли, включително рибно стопанство и аквакултури, както и биоразградимата част на промишлени и битови отпадъци;
10)
„гориво от биомаса“ означава газообразно или течно гориво, произведено от биомаса;
11)
„изкопаемо гориво“ означава течно или газообразно изкопаемо гориво с органичен произход;
12)
„отоплителен котел“ означава отоплителен топлоизточник, който генерира топлинна енергия чрез изгаряне на изкопаеми горива и/или горива от биомаса, и/или чрез електросъпротивителни нагревателни елементи, използващи ефекта на Джаул-Ленц;
13)
„комбиниран котел (за отопление и БГВ)“ означава отоплителен котел, който е предназначен да осигурява също и битова гореща вода - питейна или за санитарни нужди - при зададени стойности на температурата, количествата и дебита в даден интервал от време, и който се свързва към външен източник на питейна вода или вода за санитарни нужди;
14)
„електрически отоплителен котел“ означава отоплителен котел, който генерира топлинна енергия само чрез използване на ефекта на Джаул-Ленц в електросъпротивителни нагревателни елементи;
15)
„електрически комбиниран котел (за отопление и БГВ)“ означава комбиниран котел, който генерира топлинна енергия само чрез използване на ефекта на Джаул-Ленц в електросъпротивителни нагревателни елементи;
16)
„отоплителен когенерационен агрегат“ означава отоплителен топлоизточник, произвеждащ едновременно топлинна енергия и електроенергия в рамките на един и същи процес;
17)
„отоплителен термопомпен агрегат“ означава отоплителен топлоизточник, използващ топлина от източник от околната среда - въздушен, воден или от земята, и/или отпадна топлина, за генерирането на топлинна енергия; отоплителният термопомпен агрегат може да разполага с един или повече допълнителни подгреватели, използващи ефекта на Джаул-Ленц в електросъпротивителни нагревателни елементи или изгарянето на изкопаеми горива и/или горива от биомаса;
18)
„комбиниран термопомпен агрегат (за отопление и БГВ)“ означава отоплителен термопомпен агрегат, който е проектиран да осигурява също гореща вода за питейни или санитарни нужди при зададени стойности на температурата, количествата и дебита в даден интервал от време и който се свързва към външен източник на вода за питейни или санитарни нужди;
19)
„допълнителен подгревател“ означава неприоритетно използван подгревател, генериращ топлинна енергия в случаите, в които отоплителният товар надвишава номиналната топлинна мощност на приоритетно използвания подгревател;
20)
„сезонна енергийна ефективност при отопление“ (ηs ) означава отношението между отоплителния товар за определен отоплителен сезон, покриван от даден топлоизточник, и годишната консумация на енергия, която се изисква, за да се покрие този товар, изразено в проценти;
21)
„енергийна ефективност при подгряване на вода“ (ηwh ) означава отношението на полезната енергия във водата за питейни или санитарни нужди, осигурена от комбиниран топлоизточник за отопление и БГВ, към енергията, необходима за нейното генериране, изразено в проценти;
22)
„ниво на шума“ (LWA ) означава ниво на звуковата мощност по крива А в затворено помещение и/или на открито, изразено в dB;
23)
„коефициент на преобразуване“ (CC) означава коефициент, който отразява оценения среден к.п.д. от 40 % на производството на енергия в ЕС, посочен в Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7); стойността на коефициента на преобразуване е CC = 2,5.
В приложение I са формулирани допълнителни определения за целите на приложения II-V.
Член 3
Изисквания за екопроектиране и график
1. Изискванията за екопроектиране на топлоизточници са дадени в приложение II.
2. Всяко изискване за екопроектиране се прилага в съответствие със следния график:
а)
от 26 септември 2015 г.:
i)
топлоизточниците следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 1, буква а), подточки 3 и 5;
ii)
комбинираните топлоизточници следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 2, буква а);
б)
от 26 септември 2017 г.:
i)
електрическите отоплителни топлоизточници, електрическите комбинирани топлоизточници, отоплителните когенерационни агрегати, отоплителните термопомпени агрегати и комбинираните термопомпени агрегати следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 1, буква б);
ii)
комбинираните топлоизточници следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 2, буква б);
в)
от 26 септември 2018 г. топлоизточниците следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 4, буква а).
3. Съответствието с изискванията за екопроектиране се измерва и изчислява съгласно изискванията, формулирани в приложение III.
Член 4
Оценяване на съответствието
1. Процедурата за оценяване на съответствието, посочена в член 8, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, следва да бъде или системата за вътрешен контрол на проектирането, предвидена в приложение IV към посочената директива, или системата за управление, предвидена в приложение V към същата директива, без да се засягат член 7, параграф 2 и член 8 от Директива 92/42/ЕИО и приложения III-V към нея.
2. За целите на оценяването на съответствието техническата документация трябва да съдържа продуктовата информация, предвидена в приложение II, точка 5, буква б) от настоящия регламент.
Член 5
Процедура за проверка с цел надзор върху пазара
Когато се извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, за да осигурят съответствие с формулираните в приложение II към настоящия регламент изисквания, органите на държавите членки прилагат процедурата за проверка, описана в приложение IV към настоящия регламент.
Член 6
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение с налични на пазара топлоизточници с най-добри показатели по времето на влизане в сила на настоящия регламент са дадени в приложение V.
Член 7
Преразглеждане
Не по-късно от пет години след датата на влизане в сила на настоящия регламент Комисията го преразглежда в светлината на техническия напредък при топлоизточниците и представя резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум по екопроектиране. По-специално преразглеждането включва оценяване на следните аспекти:
а)
целесъобразността на определянето на изисквания за екопроектиране във връзка с емисиите на парникови газове, свързани с хладилни агенти;
б)
въз основа на методите за измерване в процес на разработване, нивото на изискванията за екопроектиране във връзка с емисиите на въглероден окис, въглеводороди и фини прахови частици, което може да бъде въведено;
в)
целесъобразността на определянето на по-строги изисквания за екопроектиране във връзка с енергийната ефективност на отоплителни котли и комбинирани котли, нивото на шума и емисиите на азотни окиси;
г)
целесъобразността на определянето на изисквания за екопроектиране на топлоизточници, специално предназначени за използване на газообразни и течни горива, произведени предимно от биомаса;
д)
валидността на стойността на коефициента на преобразуване;
е)
целесъобразността на сертифициране на трети страни.
Член 8
Преходни разпоредби
1. Що се отнася до сезонната енергийна ефективност при отопление, енергийната ефективност при подгряване на вода и нивото на шума, до 26 септември 2015 г. държавите членки могат да разрешават пускането на пазара и/или пускането в експлоатация на топлоизточници, които са в съответствие с действащите по време на приемането на настоящия регламент национални разпоредби.
2. Що се отнася до емисиите на азотни окиси, до 26 септември 2018 г. държавите членки могат да разрешават пускането на пазара и/или пускането в експлоатация на топлоизточници, които са в съответствие с действащите по време на приемането на настоящия регламент национални разпоредби.
Член 9
Отмяна
Директива 92/42/ЕИО се отменя, с изключение на член 7, параграф 2 и член 8 от нея и приложения III-V към нея, без да се засягат задълженията на държавите членки, свързани с транспонирането в националното законодателство и прилагането на посочената директива, докато започне прилагането на изискванията за екопроектиране, формулирани в приложение II към настоящия регламент.
Член 10
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 август 2013 година.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 813/2013
ze dne 2. srpna 2013,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES by měla Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný podíl na trhu, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení o energetické účinnosti kotlů byla stanovena směrnicí Rady 92/42/EHS ze dne 21. května 1992 o požadavcích na účinnost nových teplovodních kotlů na kapalná nebo plynná paliva (2).
(3)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu zavede Komise ve vhodných případech prováděcí opatření pro výrobky s vysokým potenciálem pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, což zahrnuje topná zařízení a zařízení pro ohřev vody.
(4)
Komise vypracovala přípravnou studii analyzující technické, environmentální a hospodářské aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (vytápění a ohřev vody), které se obvykle používají v Unii. Studie byla zpracována ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z Unie i ze třetích zemí a její výsledky byly zveřejněny.
(5)
Environmentálními aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů, které jsou považovány za významné pro účely tohoto nařízení, jsou spotřeba energie ve fázi jejich používání a (u ohřívačů s tepelným čerpadlem) hladina akustického výkonu. U ohřívačů využívajících fosilní paliva byly navíc mezi významné environmentální aspekty zařazeny také emise oxidů dusíku, oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků.
(6)
Není účelné určovat požadavky na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků, protože dosud nejsou k dispozici žádné vhodné evropské metody měření. S cílem vyvinout takové metody měření Komise pověřila evropské normalizační organizace, aby během přezkumu tohoto nařízení zvážily požadavky na ekodesign pro tento typ emisí. Dokud nevstoupí v platnost odpovídající požadavky Unie na ekodesign, mohou zůstat zachovány nebo být zavedeny vnitrostátní právní předpisy s požadavky na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, částic a uhlovodíků z ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů. Ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/142/ES ze dne 30. listopadu 2009 o spotřebičích plynných paliv (3), jež omezují množství spalin produkovaných spotřebiči plynných paliv s ohledem na zdraví a bezpečnost, nejsou dotčena.
(7)
Přípravná studie ukazuje, že požadavky týkající se jiných parametrů ekodesignu uvedených v části 1 přílohy I směrnice 2009/125/ES nejsou v případě ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů potřebné. Zejména emise skleníkových plynů v souvislosti s chladivy využívanými v ohřívačích s tepelnými čerpadly pro vytápění dnešního evropského fondu budov se nejeví jako významné. Při přezkumu tohoto nařízení bude znovu posouzena vhodnost určení požadavků na ekodesign pro tyto skleníkové plyny.
(8)
Oblast působnosti tohoto nařízení by měla zahrnovat kotlové ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů a ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem, které dodávají teplo do teplovodních systémů ústředního topení za účelem vytápění vnitřních prostorů, a kotlové kombinované ohřívače a kombinované ohřívače s tepelným čerpadlem, které dodávají teplo do teplovodních systémů ústředního topení za účelem vytápění vnitřních prostorů i teplo pro dodávku teplé pitné a užitkové vody. Tyto ohřívače jsou navrženy tak, aby využívaly plynná nebo kapalná paliva, včetně paliv z biomasy (jestliže netvoří hlavní podíl), elektřinu a teplo okolního prostředí nebo odpadní teplo.
(9)
Ohřívače navržené pro využívání plynných či kapalných paliv vyrobených převážně (z více než 50 %) z biomasy mají specifické technické vlastnosti, které si vyžadují další technické, hospodářské a environmentální analýzy. Na základě výsledků těchto analýz by měly být v pozdější fázi případně stanoveny požadavky na ekodesign těchto ohřívačů.
(10)
Roční spotřeba energie spojená s ohřívači pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovanými ohřívači v Unii byla za rok 2005 odhadnuta na 12 089 PJ (zhruba 289 Mtoe), což odpovídá emisím ve výši 698 Mt CO2. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhne roční spotřeba energie 10 688 PJ. Roční emise oxidů dusíku v souvislosti s ohřívači pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovanými ohřívači v Unii v roce 2005 podle odhadů činily 821 kt ekvivalentu SOx. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhnou roční emise 783 kt ekvivalentu SOx. Přípravná studie ukazuje, že spotřebu energie ve fázi používání a emise oxidů dusíku ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů lze podstatně snížit.
(11)
Spotřebu energie ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů lze snížit uplatněním existujících nákladově efektivních technologií nechráněných vlastnickým právem, což povede ke snížení úhrnných nákladů spojených se zakoupením a používáním těchto výrobků.
(12)
V Unii existuje téměř pět milionů bytových jednotek se systémy se společným otevřeným kouřovodem. Nahrazení stávajících kotlových ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kotlových kombinovaných ohřívačů účinnými kondenzačními kotli není v bytových jednotkách se společným otevřeným kouřovodem z technických důvodů možné. Požadavky uvedené v tomto nařízení umožňují, aby nekondenzační kotle konkrétně navržené pro tuto konfiguraci zůstaly nadále na trhu; toto opatření má zabránit nepatřičným nákladům pro spotřebitele, poskytnout výrobcům čas na vývoj kotlů využívajících účinnější technologie vytápění a členským státům poskytnout čas na zvážení úprav vnitrostátních stavebních předpisů.
(13)
Předpokládá se, že kombinovaný účinek požadavků na ekodesign uvedený v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 811/2013 ze dne 18. února 2013, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů, kombinovaných ohřívačů, souprav sestávajících z ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, regulátoru teploty a solárního zařízení a souprav sestávajících z kombinovaného ohřívače, regulátoru teploty a solárního zařízení (4), povede do roku 2020 ve srovnání se situací v případě nepřijetí žádných opatření k ročním úsporám energie přibližně ve výši 1 900 PJ (zhruba 45 Mtoe), což odpovídá emisím přibližně 110 Mt CO2, a ke snížení ročních emisí oxidů dusíku o přibližně 270 kt ekvivalentu SOx.
(14)
Požadavky na ekodesign by měly sladit požadavky na spotřebu energie, hladinu akustického výkonu a emise oxidů dusíku ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů v celé Unii, což přispěje k lepšímu fungování vnitřního trhu a ke zlepšení vlivu těchto výrobků na životní prostředí.
(15)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost nebo cenovou dostupnost ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů či kombinovaných ohřívačů z hlediska koncového uživatele ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost či životní prostředí.
(16)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby měli výrobci dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků, na které se toto nařízení vztahuje. Načasování by mělo být takové, aby byly zohledněny dopady na náklady pro výrobce, zejména pak na malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(17)
Měření a výpočty parametrů výrobků by měly být prováděny za použití spolehlivých, přesných a opakovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejnovější metody měření a výpočtů, včetně harmonizovaných norem, jsou-li k dispozici, přijatých evropskými normalizačními organizacemi na žádost Komise v souladu s postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci (5).
(18)
V souladu s čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES toto nařízení určuje, jaké postupy se použijí pro posuzování shody.
(19)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci uvádět informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(20)
V zájmu dalšího omezení dopadu ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů na životní prostředí by výrobci měli poskytovat informace o demontáži, recyklaci a/nebo likvidaci výrobku.
(21)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby bylo zajištěno, že informace o vlivu ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů na životní prostředí během jejich celého životního cyklu budou široce dostupné a snadno přístupné.
(22)
Směrnice 92/42/EHS by měla být s výjimkou svého čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V zrušena a toto nařízení by mělo stanovit nová ustanovení, aby bylo zajištěno rozšíření oblasti působnosti o jiné ohřívače než kotle, dále se zvýšila energetická účinnost ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů i kombinovaných ohřívačů a zlepšily se také ostatní environmentální aspekty ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů.
(23)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů o jmenovitém tepelném výkonu ≤ 400 kW pro účely jejich uvádění na trh a/nebo do provozu, včetně ohřívačů začleněných do souprav sestávajících z ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, regulátoru teploty a solárního zařízení nebo souprav sestávajících z kombinovaného ohřívače, regulátoru teploty a solárního zařízení definovaných v článku 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 811/2013,
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
ohřívače speciálně navržené pro využívání plynných nebo kapalných paliv vyrobených převážně z biomasy;
b)
ohřívače využívající pevná paliva;
c)
ohřívače v oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (6);
d)
ohřívače vyrábějící teplo pouze pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody;
e)
ohřívače sloužící k ohřevu a distribuci plynných teplonosných látek jako je pára nebo vzduch;
f)
kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů o maximální elektrické kapacitě 50 kW nebo vyšší;
g)
zdroje tepla navržené pro ohřívače a pláště ohřívačů, jež mají být takovými zdroji tepla vybaveny, které budou uvedeny na trh před 1. lednem 2018 náhradou za identické zdroje tepla a identické pláště ohřívačů. Na náhradním výrobku nebo jeho obalu musí být jasně uvedeno, pro jaký ohřívač je určen.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených v článku 2 směrnice 2009/125/ES se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
1)
„ohřívačem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů nebo kombinovaný ohřívač;
2)
„ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí zařízení, které
a)
dodává teplo do teplovodního systému ústředního topení za účelem dosažení a udržení požadované vnitřní teploty uzavřených prostor jako jsou budovy, bytové jednotky nebo místnosti a
b)
je vybaveno jedním či více zdroji tepla;
3)
„kombinovaným ohřívačem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
4)
„teplovodním systémem ústředního topení“ se rozumí systém využívající vodu jako teplonosnou látku přenášející centrálně vyráběné teplo do topných těles určených k vytápění budov nebo jejích částí;
5)
„zdrojem tepla“ se rozumí ta část ohřívače, která vyrábí teplo za využití jednoho nebo více z následujících procesů:
a)
spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy;
b)
využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
c)
zachycování tepla okolního prostředí ze vzdušného, vodního nebo zemního zdroje a/nebo odpadního tepla;
z toho plyne, že zdroj tepla navržený pro ohřívač a plášť ohřívače, který má být takovým zdrojem tepla vybaven, musí být také považovány za ohřívače;
6)
„pláštěm ohřívače“ se rozumí část ohřívače navržená tak, aby do ní mohl být vsazen zdroj tepla;
7)
„jmenovitým tepelným výkonem“ (Prated) se rozumí deklarovaný tepelný výkon ohřívače během procesu vytápění, popřípadě i ohřevu vody za standardních jmenovitých podmínek, vyjádřený v kW; u ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem a kombinovaných ohřívačů s tepelným čerpadlem jsou standardními jmenovitými podmínkami pro stanovení jmenovitého tepelného výkonu referenční návrhové podmínky uvedené v tabulce 4 přílohy III;
8)
„standardními jmenovitými podmínkami“ se rozumí provozní podmínky ohřívačů za průměrných klimatických podmínek využívané při stanovení jmenovitého tepelného výkonu, energetické účinnosti vytápění v daném období, energetické účinnosti ohřevu vody, hladiny akustického výkonu a emisí oxidu dusíku;
9)
„biomasou“ se rozumí biologicky rozložitelná část výrobků, odpadů a zbytků biologického původu ze zemědělství (včetně rostlinných a živočišných látek), lesnictví a souvisejících odvětví, včetně rybolovu a akvakultury, jakož i biologicky rozložitelná část průmyslového a komunálního odpadu;
10)
„palivem z biomasy“ se rozumí plynné nebo kapalné palivo vyrobené z biomasy;
11)
„fosilním palivem“ se rozumí plynné nebo kapalné palivo fosilního původu;
12)
„kotlovým ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který vyrábí teplo za využití spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy nebo Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
13)
„kotlovým kombinovaným ohřívačem“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
14)
„elektrickým kotlem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který vyrábí teplo pouze za využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
15)
„elektrickým kotlovým kombinovaným ohřívačem“ se rozumí kotlový kombinovaný ohřívač, který vyrábí teplo pouze za využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
16)
„kogeneračním ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který během jediného procesu zároveň vyrábí teplo a elektřinu;
17)
„ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který k výrobě tepla využívá teplo okolního prostředí ze vzdušného, vodního nebo zemního zdroje a/nebo odpadní teplo; ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem může být vybaven jedním nebo více přídavnými ohřívači využívajícími Jouleův jev v prvcích elektrického odporového ohřevu nebo spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy;
18)
„kombinovaným ohřívačem s tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
19)
„přídavným ohřívačem“ se rozumí nepreferovaný ohřívač, který vyrábí teplo v případě, že potřeba tepla pro vytápění převyšuje jmenovitý tepelný výkon preferovaného ohřívače;
20)
„sezónní energetickou účinností vytápění“ (ηs ) se rozumí poměr mezi potřebou tepla pro vytápění v určeném otopném období, zajišťovaném ohřívačem, a roční spotřebou energie potřebné k uspokojení této potřeby, vyjádřený v %;
21)
„energetickou účinností ohřevu vody“ (ηwh ) se rozumí poměr mezi užitečnou energií v pitné či užitkové vodě dodávanou kombinovaným ohřívačem a energií potřebnou pro její výrobu, vyjádřený v %;
22)
„hladinou akustického výkonu“ (LWA ) se rozumí hladina akustického výkonu A ve vnitřním a/nebo venkovním prostředí, vyjádřená v dB;
23)
„převodním koeficientem“ (CC) se rozumí koeficient vyjadřující odhadovanou 40 % průměrnou účinnost při výrobě energie v EU uvedenou ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (7); hodnota převodního koeficientu je 2,5.
Další definice pro účely příloh II až V jsou uvedeny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign a harmonogram
1. Požadavky na ekodesign ohřívačů jsou stanoveny v příloze II.
2. Požadavky na ekodesign se použijí podle tohoto harmonogramu:
a)
od 26. září 2015:
i)
ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 1 písm. a) a dále v bodech 3 a 5 přílohy II,
ii)
kombinované ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 2 písm. a) přílohy II;
b)
od 26. září 2017:
i)
elektrické ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, elektrické kombinované ohřívače, kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem a kombinované ohřívače s tepelným čerpadlem musí splňovat požadavky stanovené v bodě 1 písm. b) přílohy II,
ii)
kombinované ohřívače musí splňovat požadavky stanovené v bodě 2 písm. b) přílohy II;
c)
od 26. září 2018 musí ohřívače splňovat požadavky stanovené v bodě 4 písm. a) přílohy II.
3. Splnění požadavků na ekodesign bude měřeno a vypočteno podle požadavků stanovených v příloze III.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly designu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice, aniž jsou tím dotčena ustanovení čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V směrnice Rady 92/42/EHS.
2. Pro účely posuzování shody musí technická dokumentace obsahovat informace o výrobcích stanovené v bodě 5 písm. b) přílohy II tohoto nařízení.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES za účelem splnění požadavků stanovených v příloze II tohoto nařízení použijí orgány členských států postup ověřování popsaný v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty ohřívačů s nejlepšími výkonnostními parametry, které jsou dostupné na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok v oblasti ohřívačů a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru o ekodesignu nejpozději do pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost. Tento přezkum bude zahrnovat zejména posouzení následujících aspektů:
a)
vhodnost stanovení požadavků na ekodesign pro emise skleníkových plynů vzniklé v souvislosti s chladivy;
b)
jakou úroveň požadavků na ekodesign pro emise oxidu uhelnatého, uhlovodíků a částic lze zavést na základě vyvíjených metod měření;
c)
vhodnost stanovení přísnějších požadavků na ekodesign, pokud jde o energetickou účinnost kotlových ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kotlových kombinovaných ohřívačů, hladinu akustického výkonu a emise oxidů dusíku;
d)
vhodnost stanovení požadavků na ekodesign ohřívačů speciálně navržených pro využívání plynných nebo kapalných paliv vyrobených převážně z biomasy;
e)
platnost hodnoty převodního koeficientu;
f)
vhodnost certifikace provedené třetími stranami.
Článek 8
Přechodná ustanovení
1. Až do 26. září 2015 mohou členské státy povolit uvádění na trh a/nebo do provozu u ohřívačů, jež splňují vnitrostátní předpisy týkající se sezónní energetické účinnosti vytápění, energetické účinnosti ohřevu vody a hladiny akustického výkonu, které jsou platné v době přijetí tohoto nařízení.
2. Až do 26. září 2018 mohou členské státy povolit uvádění na trh a/nebo do provozu u ohřívačů, jež splňují vnitrostátní předpisy týkající se emisí oxidů dusíku, které jsou platné v době přijetí tohoto nařízení.
Článek 9
Zrušení
Směrnice Rady 92/42/EHS se s výjimkou svého čl. 7 odst. 2, článku 8 a příloh III až V zrušuje, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se provedení uvedené směrnice do vnitrostátního práva a její použitelnosti, dokud nezačnou platit požadavky na ekodesign stanovené v příloze II tohoto nařízení.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém svém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. srpna 2013.