РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 924/2012 НА СЪВЕТА
от 4 октомври 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 91/2009 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1515/2001 на Съвета от 23 юли 2001 г. относно мерките, които Общността може да вземе след доклад, приет от Органа за уреждане на спорове на СТО, относно антидъмпингови и антисубсидийни въпроси (1) („регламентът относно правомощията във връзка със СТО“), и по-специално член 1 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 91/2009 (2), наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република („регламентът за налагане на окончателни мерки“).
Б. ДОКЛАДИ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНА ЗА УРЕЖДАНЕ НА СПОРОВЕ НА СТО
(2)
На 28 юли 2011 г. Органът за уреждане на спорове („ОУС“) на Световната търговска организация („СТО“) прие доклада на Апелативния орган и изменения с него доклад на групата на съдебните заседатели по спора „Европейски общности - окончателни антидъмпингови мерки по отношение на някои скрепителни елементи от желязо или стомана от Китай“ (3) („доклади“). В посочените доклади бе констатирано, inter alia, че ЕС е действал в несъответствие със:
-
членове 6.10 и 9.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на член 9, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (4) („основен регламент“), приложен в рамките на разследването на вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република („разследването относно скрепителните елементи“),
-
членове 6.4, 6.2 и 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на някои аспекти при определянето на дъмпинга в рамките на разследването относно скрепителните елементи,
-
член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на определянето на промишлеността на Съюза в рамките на разследването относно скрепителните елементи,
-
членове 3.1 и 3.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на отчитането на обема на дъмпинговия внос в рамките на разследването относно скрепителните елементи,
-
членове 3.1 и 3.5 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на анализа на причинно-следствената връзка в рамките на разследването относно скрепителните елементи, и
-
членове 6.5 и 6.5.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на третирането на поверителна информация в рамките на разследването относно скрепителните елементи.
В. ПРОЦЕДУРА
(3)
На 6 март 2012 г., съгласно регламента относно пълномощията във връзка със СТО, бе започнато преразглеждане с публикуването на известие (5) в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване“). Европейската комисия информира страните по разследването, довело до изготвянето на Регламент (ЕО) № 91/2009 („първоначалното разследване“), относно преразглеждането и начина, по който констатациите на докладите по отношение на регламента за налагане на окончателни мерки е трябвало да бъдат взети под внимание.
Г. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(4)
Разглежданият продукт са някои скрепителни елементи от желязо или стомана, различни от продуктите от неръждаема стомана, т.е. винтове за дърво (с изключение на тирфони), рапидни винтове, други винтове и болтове с глави (със или без техните гайки или шайби, но изключвайки винтове, получени чрез струговане на пръти, профили или тел, с плътен напречен разрез с дебелина на стеблото, непревишаваща 6 mm, и изключвайки винтове и болтове за закрепване на железопътни елементи), както и шайби, с произход от Китайската народна република (наричани по-долу „скрепителни елементи“ или „разглежданият продукт“).
(5)
Разглежданият продукт понастоящем е класиран в кодове по КН 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 и ex 7318 22 00.
(6)
Докладите не засягат констатациите, изложени в съображения 40-57 от регламента за налагане на окончателни мерки, отнасящи се до разглеждания продукт и сходния продукт.
Д. ПРЕРАБОТЕНИ ЗАКЛЮЧЕНИЯ ВЪЗ ОСНОВА НА ДОКЛАДИТЕ
(7)
Както е посочено в известието за започване, Комисията извърши повторна оценка на окончателните констатации от първоначалното разследване, като взе под внимание препоръките и решенията на ОУС. Тази повторна оценка се основава на информацията, събрана при първоначалното разследване, и информацията, събрана след публикуването на известието.
(8)
Първоначалното разследване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2006 г. до 30 септември 2007 г. („разследваният период“ или „РП“). По отношение на параметрите от значение в контекста на оценката на вредата, бяха анализирани данни, обхващащи периода от 1 януари 2003 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
(9)
Настоящият регламент има за цел коригиране на аспектите от регламента за налагане на окончателни мерки, за които в приетите от ОУС доклади бе констатирано, че не са в съответствие с изискванията, и привеждане на регламента за налагане на окончателни мерки в съответствие с препоръките и решенията на ОУС.
1. Индивидуално третиране: прилагане на член 9, параграф 5 в регламента за налагане на окончателни мерки
(10)
В настоящия раздел са представени подложените на повторна оценка констатации от първоначалното разследване относно изложените по-долу препоръки и решения на докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 6.10 и 9.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на член 9, параграф 5 от основния регламент, приложен в първоначалното разследване относно скрепителните елементи.
(11)
Както е посочено в съображения 81 и 84 от регламента за налагане на окончателни мерки, за петимата включени в извадката производители износители, както и за трима разгледани поотделно производители износители, които поискаха индивидуално третиране („ИТ“), бе установено, че отговарят на всички изисквания за предоставяне на ИТ в съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент. Както е посочено в съображения 62 и 78 от регламента за налагане на окончателни мерки, четирима производители износители, които първоначално бяха включени в извадката, както и едно дружество, на което бе осигурено индивидуално разглеждане, бяха счетени за неоказали съдействие дружества, тъй като те представиха информация, която не съответства на доказателствата, събрани в хода на разследването.
(12)
В светлината на препоръките във връзка с член 9, параграф 5 от основния регламент, които се съдържат в докладите, Комисията прикани производителите износители от Китайската народна република да заявят своя интерес и да предоставят необходимата информация, за да бъде преразгледано тяхното настоящо положение, ако износът им за Европейския съюз понастоящем е предмет на антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, и ако те считат, че са били демотивирани да окажат съдействие и да поискат ИТ при първоначалното разследване поради свързаната с това административна тежест или защото са счели, че не отговарят на всички критерии по член 9, параграф 5 от основния регламент.
(13)
Комисията също така прикани тези производители да заявят дали са счели, че са били демотивирани да окажат съдействие и да поискат ИТ при първоначалното разследване поради свързаната с това административна тежест или защото са счели, че не отговарят на всички критерии по член 9, параграф 5 от основния регламент. Тези заинтересовани страни бяха поканени да заявят своя интерес в срок от 30 дни след публикуването на известието за започване и да предоставят информация по следните два въпроса:
-
дали са счели, че са били демотивирани да окажат съдействие и да поискат ИТ към момента на започване на първоначалното разследване, и
-
да предоставят информация за количествата на износа за Европейския съюз и експортните цени през РП, използван при първоначалното разследване.
(14)
Някои производители износители в КНР изразиха опасения относно процедурата за прилагане на докладите на ОУС, установена в известието за започване. Те изтъкнаха по-специално, че считат публикуваните срокове за прекалено кратки. Те изразиха твърдението, че на производителите износители е била наложена излишна административна тежест, което е оказало възпиращ ефект и им е попречило да получат индивидуално третиране.
(15)
Опасенията, изразени от тези производители износители, бяха счетени за неоснователни. Комисията счете този срок за подходящ с оглед на административната тежест и малкия обем на изисканата информация. В известието за започване бе разяснено, че възможността за преразглеждане на сегашното положение на даден производител износител ще бъде разгледана след получаване на заявление, включващо следната информация:
-
обикновена декларация, че производителят износител счита, че е бил демотивиран и поради това не е оказал съдействие и не е поискал ИТ, и
-
съвсем основни данни, които показват, че той е изнасял разглеждания продукт за ЕС по време на първоначалния разследван период.
(16)
Единствената цел, с която бе изискана тази информация, бе да се даде възможност на Комисията да установи кои производители износители евентуално са били в състояние да окажат съдействие и да поискат ИТ при първоначалното разследване, но са счели, че са били демотивирани да направят това. Срокът от 30 дни бе счетен за достатъчен, за да се отговори на искане за обикновена декларация и съвсем основни данни, и не може да се разглежда като налагане на прекомерна административна тежест. Китайската търговска камара и един от китайските производители износители заявиха, че с искането за предоставяне на информацията, посочена в съображение 15 по-горе, Комисията е наложила условия на китайските производители износители, въпреки че ИТ по принцип следва да бъде предоставено съгласно членове 6.10 и 9.3 от Антидъмпинговото споразумение на СТО. Според твърдението този подход е в разрез с препоръките на ОУС и посочените страни приканиха Комисията да се свърже с китайските производители износители ex officio и да посочи, че ще им бъде предоставено ИТ. В тази връзка Комисията счете, че чрез публикуването на известието за започване, което бе изпратено на всички известни китайски производители износители, както и на тяхното търговско сдружение и на националните им органи, Комисията се е свързала с всички китайски производители износители, като ги е приканила да заявят своя интерес в срок от 30 дни, ако са осъществили износ през първоначалния разследван период и не са се представили при първоначалното разследване. Последното не следва да се счита за „условие“ в смисъл на „изпитване“, както бе представен въпросът от посочените страни, а по-скоро за деклариране на факт, който показва, че те наистина са били засегнати от първоначалното разследване. На последно място следва да се отбележи, че информацията, свързана с изнесените продукти, се изисква с цел да се провери дали трябва да се направят промени в първоначално подбраната извадка и няма връзка с въпроса за ИТ. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(17)
От 15-те дружества, които заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване и отправиха запитвания в рамките на определения срок:
-
десет дружества са производители износители, които вече бяха заявили своя интерес и бяха оказали съдействие на първоначалното разследване. Това показва, че те не са били демотивирани да съдействат и да поискат ИТ при първоначалното разследване и поради това тяхното положение не може да бъде преразгледано в контекста на настоящото преразглеждане; едно от посочените десет дружества, което поиска преразглеждане на действащите мита, прилагани спрямо него, бе поканено да внесе искане за преразглеждане до Комисията съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент,
-
едно от дружествата бе нов производител износител (т.е. не е изнасяло за ЕС по време на първоначалното разследване). Следователно това дружество не е било в състояние да окаже съдействие и да поиска ИТ при първоначалното разследване поради тази причина. То бе информирано за процедурите за внасяне на искане за предоставяне на статут на нов производител износител по силата на член 2 от регламента за налагане на окончателни мерки,
-
по отношение на две дружества бе счетено, че не са производители износители, а търговски дружества, така че те бяха информирани, че не са засегнати от настоящото преразглеждане,
-
двама производители износители заявиха, че отговарят на критериите и поискаха положението им да бъде разгледано. Едно от тези дружества обаче впоследствие оттегли заявлението си.
(18)
На дружествата, които бяха отправили запитвания, бе предоставена възможността да представят своите коментари по предоставената им информация.
(19)
По отношение на производителя износител, който заяви, че отговаря на критериите и поиска положението му бъде разгледано, бе констатирано, че попада в обхвата на критериите, определени в точка 1 от известието за започване. Този производител износител също така поиска индивидуално разглеждане по силата на член 17, параграф 3 от основния регламент, като твърдеше, че ако не е бил демотивиран да окаже съдействие по време на първоначалното разследване, той е щял да поиска такова третиране. Като се има предвид, че по време на първоначалното разследване всички производители износители, подали такова искане, бяха разгледани индивидуално, от съображения за еднакво третиране неговото искане бе прието.
(20)
На 6 юни 2012 г. бе публикувано известие (6), с което се съобщава започването на преразглеждане на положението към момента за този производител износител, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd („BFC“). Изнесените от този производител износител количества през РП възлизат на по-малко от 0,4 % от общия износ от КНР през РП. С оглед на този факт Комисията счете, че не съществува необходимост да променя първоначалната извадка от производители износители. Въпросник бе изпратен само на производителя износител в КНР и свързаните с него дружества в ЕС, участващи в препродажбата на разглеждания продукт по време на първоначалния РП.
(21)
Комисията потърси и провери цялата информация, за която бе преценено, че е необходима за определяне на дъмпинга, и извърши проверки в помещенията на следните свързани дружества:
-
Bulten Sweden AB, Гьотеборг, Швеция,
-
Bulten GmbH, Бергкамен, Германия.
(22)
Комисията заключи, че на BFC не следва да се предостави ИТ в съответствие с препоръките в докладите на ОУС относно член 9, параграф 5 от основния регламент.
2. Определени аспекти на определяне на дъмпинга в разследването относно скрепителните елементи
(23)
В настоящия раздел са представени подложените на повторна оценка констатации на първоначалното разследване относно посочените по-долу препоръки и решения на докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 6.4, 6.2 и 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на някои аспекти на определянето на дъмпинга в първоначалното разследване относно скрепителните елементи.
(24)
В контекста на отворения диалог, проведен с някои китайски производители износители и Китайската търговска камара, на страните бе предоставена по-подробна информация относно характеристиките на продуктите, продавани от оказалия съдействие индийски производител, за да се отговори на препоръките на ОУС на СТО относно членове 6.4, 6.2 и 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, посочени в съображения 28-53 по-горе. Тази информация се отнася по-специално до характеристиките на продукта, които са били счетени за подходящи за определяне на нормалната стойност и са били използвани при сравнението с разглеждания продукт, т.е. факта, че индийските продажби на вътрешния пазар са разделени на „стандартни“ продажби и „специални“ продажби, и бе установен класът на якост за всяка сделка. След това бе изчислена нормална стойност за килограм за всеки клас на якост, както е посочено в таблицата за КНП.
(25)
Комисията се концентрира върху два елемента на сравнение с решаващо значение, а именно клас на якост и стандартни или специални скрепителни елементи, както е посочено в съображения 48-50 от регламента за налагане на окончателни мерки. Разграничението между „специални“ и „стандартни“ бе добавено като нов елемент на сравнение по време на разследването, а класът на якост бе използван като друг основен критерий за сравнение, за който бе подадена информация от повечето китайски производители износители по време на първоначалното разследване.
(26)
Както е посочено в съображение 56 от регламента за налагане на окончателни мерки, стандартните скрепителни елементи, произведени в държавата аналог, биха могли да бъдат сравнени със скрепителните елементи, изнасяни за ЕС от включените в извадката производители от КНР, тъй като бе констатирано, че те имат същите основни физически и технически характеристики като продуктите, изнасяни от КНР.
(27)
Нормалната стойност е изразена като цената франко завода, коригирана, за да се отчете ценовият ефект на етапа на контрол на качеството, извършван от индийския производител, който не е бил извършван в Китай. Поради това се получиха два списъка с нормални стойности в китайски юани (CNY) на килограм за всеки клас на якост, един за стандартните скрепителни елементи и един за специалните скрепителни елементи.
2.1. Обяснителна бележка за разгласяване на информация от 30 май 2012 г.
(28)
На 30 май 2012 г. на всички заинтересовани страни бе разгласена допълнителна информация по отношение на видовете на продукта, използвани за целите на сравняването на нормалната стойност и експортната цена. Както е посочено в известието за започване, по-точна информация относно характеристиките на продукта, които бяха счетени за подходящи за определяне на нормалната стойност, бе предоставена на всички заинтересовани страни.
(29)
Съдържанието на обяснителна бележка за разгласяване на информация бе свързано с нормалната стойност, която бе определена на базата на цените на разглеждания продукт, продаван на вътрешния пазар от оказалия съдействие индийски производител. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябваше да бъде установена въз основа на цените или на конструираната стойност в държавата аналог. Двама индийски производители се съгласиха да окажат съдействие, като отговориха на въпросника. Данните, предоставени в техните отговори на въпросниците, бяха проверени в обектите на тези две дружества. Само едно от дружествата обаче представи достатъчно подробни данни, които да се използват като основа за установяване на нормалната стойност.
(30)
Както е посочено в съображение 90 от регламента за налагане на окончателни мерки, „използването на данни от втория индийски производител беше подложено на съмнение от редица вносители и производители на основание, че i) за количеството, произведено и продадено на индийския вътрешен пазар от въпросния производител, се твърди, че не би било представително за количеството, изнасяно от КНР за Общността, и ii) за въпросния индийски производител се твърди, че има търговски връзки с един от подкрепящите жалбата производители от Общността. В това отношение следва да се отбележи, че i) обемът на продажбите на въпросния индийски производител беше счетен за достатъчно представителен с оглед на това да позволи установяването на надеждна нормална стойност, и ii) фактът, че производител от страната аналог има връзки с подкрепящ жалбата производител от Общността не обезсмисля избора на въпросната страна аналог. Беше отбелязано, че тези връзки са били установени след ПР. Предвид горното и липсата на съдействие от страна на производители от друга трета страна изборът на Индия за страна аналог беше счетен за разумен“.
(31)
С оглед на условията на конкуренция и откритост на индийския пазар и факта, че съдействащият индийски производител продава видове на продукта, сравними с тези, изнасяни от производителите износители от КНР, бе направено заключението, че Индия е подходяща трета държава с пазарна икономика по смисъла на член 2, параграф 7 от основния регламент.
(32)
В обяснителната бележка за разгласяване на информация бе посочено, че данните относно продажбите на вътрешния пазар обхващат разследвания период, но не съдържат контролния номер на продукта („КНП“). Индийският производител обаче бе в състояние да посочи класа на якост на продавания скрепителен елемент, както и дали този скрепителен елемент е „стандартен“ или „специален“ съгласно определението в регламента за налагане на окончателни мерки. Необходимостта да се прави разграничение между стандартни и специални скрепителни елементи не бе установена в началото на разследването, когато КНП са били създадени.
(33)
При все това Комисията отбеляза, че това разграничение е оказало влияние върху сравнимостта на цените и следователно тези данни бяха изискани от индийския производител и той ги предостави. Индийските продажби на вътрешния пазар бяха разделени на „стандартни“ и „специални“ продажби и след това бе установен класът на якост за всяка сделка. За всеки клас на якост бе изчислена нормална стойност за килограм, както бе посочено първоначално в таблицата за КНП.
(34)
Останалите особености на първоначалния КНП не бяха използвани не само защото индийският производител не бе в състояние да осигури толкова подробни данни, но също и поради следните причини:
-
Диаметърът и дължината не се смятат за имащи отношение, тъй като анализът бе извършен въз основа на теглото, като по този начин автоматично се вземат под внимание всички разлики, произтичащи от различния диаметър или дължина на скрепителния елемент.
-
Не бяха налице признаци, че съществуват разлики по отношение на хрома в покритието или в покритието като цяло - по същество показател за галванизация - между продуктите на индийския производител и китайските скрепителни елементи.
-
По отношение на единственият друг елемент на КНП - кода по КН, бе сметнато, че той не би бил надежден показател, тъй като китайските или индийските органи не правят разграничение между 10-те кода по КН, използвани при определянето на разглеждания продукт, както това се прави от органите на ЕС.
(35)
Ето защо Комисията се съсредоточи върху две разлики между продуктите, които са от решаващо значение: класа на якост, от една страна; и стандартни или специални скрепителни елементи, което е показател за разлики по отношение на клиентите и разлики в качеството, от друга страна.
(36)
Нормалната стойност е изразена франко завода, коригирана надолу, за да се премахне ценовият ефект на контрола на качеството, извършван от индийския производител, който не е бил извършван в Китай. Поради това се получиха два списъка с нормални стойности в китайски юани (CNY) на килограм за всеки клас на якост, един за стандартните скрепителни елементи и един за специалните скрепителни елементи.
(37)
Комисията информира всички заинтересовани страни, че нормалната стойност не може да бъде разгласена, тъй като се отнася до поверителната цена на един-единствен индийски производител на вътрешния пазар. Въпреки това заинтересованите страни бяха информирани, че „стандартната“ нормална стойност на скрепителен елемент от клас на якост 8.8 („G“ в таблицата за КНП), който е стандартен вид, обикновено изнасян от китайските производители, бе изчислена в диапазона от 9 до 12 CNY за килограм франко завода.
2.2. Получени коментари относно обяснителната бележка за разгласяване на информация от 30 май 2012 г.
(38)
Един вносител и четирима производители износители изразиха твърдението, че срокът, предоставен на страните да представят коментари относно допълнителната информация (10 дни), е бил твърде кратък. Комисията обаче счита, че горепосоченият срок бе уместен, като се има предвид, че предоставената информация е само допълнение към това, което вече бе разгласено в регламента за налагане на окончателни мерки в края на първоначалното разследване. Срокът, предоставен за разглеждане и коментар на тази допълнителна информация, бе счетен за разумен.
(39)
Някои страни изразиха твърдението, че Комисията е заявила, че не разполага с каквато и да била нова информация по отношение на физическите характеристики, различни от класа на якост на продуктите, използвани за определяне на нормалната стойност. Това твърдение следва да бъде отхвърлено. На този етап от прегледа Комисията само предостави допълнителни пояснения за начина, по който нормалната стойност бе установена при първоначалното разследване. Важно е да се подчертае, че „якостта“ бе определена като една от имащите отношение характеристики от страна на китайските производители износители. Това обаче не означава, че Комисията не е разполагала с никакви данни относно други физически характеристики.
(40)
Същите страни изразиха твърдението, че Комисията е заявила по време на изслушванията по отношение на евентуални корекции, които трябва да бъдат направени за целите на сравнението между експортните цени и нормалната стойност, че ще бъде предпочетено коригиране въз основа на анализ на цените, отколкото на анализ на разходите. В действителност Комисията поясни, че в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент следва да се направи сравнение с надлежно отчитане на разликите, които влияят върху сравнимостта на цените, а не на разликите по отношение на разходите.
(41)
Впоследствие тези страни повториха твърдението си, че следва да бъдат направени корекции, за да се вземат предвид разликите по отношение на производствените разходи, като например разликите по отношение на ефективността на потреблението на суровината; разлики по отношение на потреблението на валцдрат; по отношение на потреблението на електроенергия, самостоятелно произведената електроенергия, производителността на заето лице, разумното равнище на печалба и разликите във връзка с оборудването. Както бе посочено по-горе, член 2, параграф 10 от основния регламент се отнася до цените, а не до разходите. Тези страни не приведоха доказателства, че предполагаемите разлики в разходите са довели до разлики в цените. При разследвания, свързани с икономики в преход, каквато е например икономиката на Китай, се използва държава аналог, когато това е оправдано, за да се предотврати отчитането на цени и разходи в държави с непазарна икономика, които не са нормалният резултат от действието на пазарните сили. Поради това за целите на установяване на нормалната стойност се използват като заместител разходите и цените на производителите във функциониращи пазарни икономики. Следователно тези искания за корекции, при които да се вземат предвид разликите в производствените разходи, се отхвърлят.
(42)
Тези страни също така изразиха твърдението, че допълнителната информация, предоставена на 30 май 2012 г. относно характеристиките на продуктите, продавани от индийския производител, е била непълна, доколкото според тях е липсвала информация по следните въпроси: разлики във връзка с вида на скрепителния елемент; покритие и използване на хром; диаметър и дължина; възможност за проследяване, ISO 9000; единица за дял на дефектите; както и други аспекти на твърдост, огъване, якост, устойчивост и други коефициенти на триене. Те поискаха разяснения относно причините, поради които останалите характеристики на първоначалния КНП не бяха счетени за имащи отношение. Тези въпроси бяха разяснени в две обяснителни бележки за разгласяване на информация, съответно изпратени на 5 юли и добавени към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка, на 11 юли 2012 г.
2.3. Обяснителна бележка за разгласяване на информация от 5 юли 2012 г.
(43)
След искането за допълнителна информация, отправено от страните, посочено в съображение 42 по-горе, втора обяснителна бележка за разгласяване на информация бе изпратена на всички заинтересовани страни на 5 юли 2012 г. В тази бележка бе предоставена следната допълнителна информация:
-
Таблица, показваща диапазоните на ценовите нива на нормалните стойности, изчислени по клас на якост за стандартни скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия на независими клиенти от единствения оказал съдействие индийски производител. Бе посочено също така, че много голяма част от износа от китайските производители попада в обхвата на клас на якост G.
-
Задълбочен анализ на данните в Индия показа, че продаваните на вътрешния пазар стандартни скрепителни елементи са с галванично покритие, отговарящо на КНП код „А“. Поради това Комисията предложи да се направи сравнение на нормалната стойност с покритие тип А за изнасяните модели.
-
След персонално извършен анализ на данните за цените на вътрешния пазар на Индия информацията относно диаметъра и дължината бе извлечена от текста с кодовете на продажбите, използвани от индийския производител. За да се даде възможност за сравнение с износа на китайските дружества, тези данни бяха обобщени в определени диапазони, за да се направи разграничение между основните размери на продукта:
Показател
Диаметър
Дължина
Малки
от М4 до M10
от 0 до 100 mm
Средни
от М12 до М20
от 100 до 200 mm
Големи
от М22 до М30
от 200 до 300 mm
-
Поради това Комисията предложи да използва тези данни за допълнително прецизиране на нормалната стойност и за изчисляване на дъмпинговите маржове въз основа на тази (прецизирана) информация. Когато изнасяните скрепителни елементи не попадат в тези диапазони, те не се използват за изчисляване на дъмпинга. Това засегна само много малко количество от износа.
-
Комисията предостави за справка предложените ревизирани КНП:
Показател
Описание
КНП
Стандартни/специални
Стандартен скрепителен елемент
S
Специален скрепителен елемент
P
Клас на якост
3.6
A
4.6
B
4.8
C
5.6
D
5.8
E
6.8
F
8.8
G
9.8
H
10.9
I
12.9
J
Покритие
Галванично покритие
A
Диаметър
от M4 до M10
S
от М12 до М20
M
от М22 до М30
L
Дължина
от 0 до 100 mm
S
от 101 до 200 mm
M
от 201 до 300 mm
L
-
Комисията представи преглед на дъмпинговите маржове, изменени съгласно предложението, посочено в обяснителната бележка за разгласяване на информация, като отбеляза, че изменените антидъмпингови маржове не биха били автоматично антидъмпинговите мита, които ще подлежат на правилото за по-ниското мито.
-
На последно място, бяха предоставени нови таблици 22, 23, 32, 33 и 34 на един производител от ЕС в отговор на коментарите от някои заинтересовани страни, че допълнителната информация, предоставена с обяснителната бележка за разгласяване на информация от 30 май 2012 г., е непълна, доколкото някои от елементите в тези таблици липсват или не са обобщени по подходящ начин.
2.4. Коментари по обяснителната бележка за разгласяване на информация от 5 юли 2012 г.
(44)
Някои от страните поискаха допълнителна информация за ценовото равнище на нормалната стойност. Както е посочено в съображение 82 по-долу, ценовото равнище не може да бъде разгласено на заинтересованите страни, тъй като то представлява поверителна информация относно цените на един използван за аналог производител. Неповерителна версия на нормалната стойност по клас на якост за стандартните скрепителни елементи обаче бе разгласена на 5 юли 2012 г. на китайските производители износители, поискали такава допълнителна информация, и също така бе добавена към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка. В тази обяснителна бележка Комисията предостави таблица, показваща диапазоните на ценовите равнища на нормалните стойности, изчислени по клас на якост за стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия на независими клиенти от единствения оказал съдействие индийски производител.
(45)
Някои страни също така изразиха твърдението, че Комисията ги е информирала по време на изслушване, проведено на 26 юни 2012 г., че продажбите на индийския вътрешен пазар включват два вида покритие - „А“ и „В“, съгласно таблицата за КНП, използвана при първоначалното разследване. Това твърдение е необосновано. Комисията информира посочените страни, че на този етап от прегледа тя разглежда видовете покритие, използвани от индийския производител при стандартните скрепителни елементи. По време на последващото изслушване, проведено на 3 юли 2012 г., и посредством информационна бележка, добавена на 11 юли 2012 г. към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка, всички страни бяха информирани, че индийският производител използва покритие „A“ за производството на стандартни скрепителни елементи.
(46)
По време на изслушването, което се проведе на 11 юли 2012 г., същите страни поискаха Комисията да разясни как е било извършено разделянето на нормалната стойност между специалните и стандартните скрепителни елементи на индийския производител. Комисията посочи, че това е направено въз основа на имената на клиентите. Както е видно обаче от протокола, изготвен от служителя по изслушванията в генерална дирекция „Търговия“, Комисията заяви преди края на изслушването, че ще трябва да изясни този въпрос, което бе направено в допълнителна информационна бележка от 13 юли 2012 г., която бе изпратена на страните, взели участие в изслушването, и бе добавена към неповерителната версия на досието за справка от всички заинтересовани страни. Изявлението, направено от посочените страни, според които Комисията е заявила, че „разделянето на нормалната стойност между специалните и стандартните скрепителни елементи е извършено, inter alia, въз основа на имената на клиентите“, следователно е непълно, тъй като бе предоставена повече информация по този въпрос, както е посочено в съображението по-долу.
(47)
По отношение на разликата между стандартните и специалните скрепителни елементи, в бележката на Комисията от 13 юли 2012 г. бе разяснено, че „не може да се изключи възможността автомобилната промишленост също да използва стандартни скрепителни елементи за някои приложения“. Някои страни изразиха твърдението, че Комисията счита, че скрепителните елементи за автомобилостроенето също биха могли да се разглеждат като стандартни. Това твърдение е необосновано. Както ясно се обяснява в посочената бележка, изявлението на Комисията бе направено в отсъствието на списък с клиентите на индийския производител. Както бе установено обаче при първоначалното разследване и е разяснено допълнително в раздел 2.7 по-долу, от съображения за качество и търговски съображения производителите на автомобили винаги поръчват скрепителни елементи, които са специално проектирани, така че да спазят изискванията на стандартите ISO за тази промишленост. Следователно всички скрепителни елементи, които са предназначени за автомобилния сектор, се считат за „специални“ продукти от производителите на скрепителни елементи, включително в Индия, според информацията, открита на уебсайтовете на индийските производители на автомобили. Тъй като индийският производител ясно определи като „специални скрепителни елементи“ всички части, произведени по специален проект, Комисията счита, че стандартните скрепителни елементи, предназначени за автомобилната промишленост, не са били включени в списъка на стандартните скрепителни елементи, предоставен по време на първоначалното разследване.
(48)
Китайската търговска камара и китайски производител износител представиха подобни твърдения, както е посочено по-горе по отношение на възможното включване на скрепителните елементи, които са предназначени за автомобилния сектор, в нормалната стойност, и освен това изразиха твърдението, че скрепителните елементи за автомобилостроенето, които не са изработени в съответствие с конкретен проект на клиент, все пак трябва да преминат през специален контрол на качеството или трябва да отговарят на изискванията за възможност за проследяване, което ги прави по-скъпи, и по принцип следва да се считат за специални скрепителни елементи. Те изразиха твърдението, че констатациите на Комисията, според които скрепителните елементи, използвани за високотехнологични приложения, които обаче не са произведени по чертежи на ползвателя, въпреки всичко трябва да се считат за специални скрепителни елементи, са неоснователни и поради това Комисията е действала в несъответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент, като е нарушила принципа на обективно сравнение. Освен това те считаха, че констатациите на Комисията, основаващи се на разделянето, направено от индийския производител, не са били предмет на проверка на място. В светлината на горепосоченото те поискаха от Комисията да преразгледа разграничението между стандартни и специални скрепителни елементи и ако това не е възможно, да се използва различен набор от данни за нормалната стойност.
(49)
Обосновката на Комисията по отношение на разграничението между стандартни и специални скрепителни елементи вече е разгледана в съображение 47 по-горе. По отношение на твърдението за липсата на проверка на разделянето, извършено от индийския производител, Комисията провери списъка на продажбите чрез няколко проверки на протичането на операциите (т.е. задълбочена проверка на извадка от сделки за продажби, включени в списъка на продажбите, за да се провери тяхната точност) съгласно стандартните процедури за проверка. В допълнение последващото разделяне на този списък с продажби, предоставен от индийския производител, бе сравнено със средното ценово равнище на разделянето, както е обяснено в посочената бележка. Следователно твърдението, че Комисията е приела на доверие данните, предоставени от индийския производител, не е обосновано.
(50)
Освен това критериите, използвани от индийския производител, за да се състави определение за специалните скрепителни елементи, т.е. изработени в съответствие с чертеж на клиента, както е споменато в съображение 47 по-горе, предоставят достатъчно гаранции за надеждността на данните. При първоначалното разследване Комисията вече извърши корекция на нормалната стойност, за да се вземат под внимание мерките за контрол на качеството, прилагани от индийския производител, които не бяха установени за китайските производители, включени в извадката. При тези обстоятелства Комисията не смята за необходимо да прибегне до друг набор от данни за нормалната стойност, както бе предложено от засегнатите страни. На последно място, както бе посочено в съображение 89 от регламента за налагане на окончателни мерки, въпреки усилията на Комисията други производители от евентуална държава аналог не предложиха да окажат съдействие в рамките на процедурата.
(51)
Относно използването на данните от индийския производител от държавата аналог за установяване на нормалната стойност, Сдружението на европейските разпространители (EFDA) заяви, че тази техника не е подходяща, като се има предвид, че неговите продуктова гама, обем на производството, потребителски профил, метод на разпространение и пазарна позиция не са сравними с положението на китайските производители износители. Освен това от сдружението заявиха, че китайските цени са били ниски, тъй като те отразяват ползите от големите производствени обеми на стандартни продукти, тъй като те са специализирани и ефективни производители. Освен това от EFDA поискаха по-подробна информация за цените и обема на производство на индийския производител по отношение на стандартните скрепителни елементи. На последно място, EFDA представи данни на Евростат в подкрепа на своите твърдения, че сравнението по отношение на експортните цени от КНР и Индия за два конкретни кода по КН ще покаже, че индийският износ на тези продукти е бил под 4 % от износа на КНР и че Индия не е надежден доставчик на тези продукти за експортните пазари.
(52)
По отношение на целесъобразността на избора на индийския производител от държавата аналог се прави препратка към последната част от съображение 49 по-горе. По отношение на общото твърдение, че китайските експортни цени отразяват ползите от големите производствени обеми, тези твърдения не бяха обосновани или изразени количествено по съдържателен начин, който би могъл да спомогне за извършването на анализа на този етап от прегледа. Що се отнася до искането за допълнителна информация по отношение на данните на индийския производител се прави препратка към съображение 82 относно поверителността. По отношение на твърдението, че износът от Индия не е бил сравним с този от КНР по време на РП и след него, за определяне на нормалната стойност именно цените на индийския вътрешен пазар се считат за имащи отношение в съответствие с основния регламент, а не индийските експортни цени. Следователно тези твърдения на EFDA са неоснователни.
(53)
Във връзка с въпроса за покритието, използвано от индийския производител, Китайската търговска камара и китайски производител износител изразиха съмнения и поискаха Комисията да разясни как поверителната информация доказва по убедителен начин, че индийският производител е продавал единствено скрепителни елементи с галванично покритие на вътрешния си пазар. По време на проверката индийският производител предостави доказателства, които позволиха на Комисията да заключи, че стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар, са с галванично покритие, съответстващо на покритие тип „A“ на първоначалния КНП. При тези обстоятелства Комисията счита, че доказателствената документация е достатъчна, за да се заключи, че стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар, са били с галванично покритие. В тази връзка бе направена корекция на разликата по отношение на хрома, както е посочено в съображение 81 по-долу.
2.5. Допълнителна информация, изискана след получаването на обяснителната бележка за разгласяване на информация от 5 юли 2012 г.
(54)
Някои производители износители поискаха допълнителни разяснения и информация, за да бъдат в състояние евентуално да поискат корекции в техния дъмпингов марж, установен при първоначалното разследване, въз основа на следните съображения:
а)
характеристики на „видовете на продукта“ (кодове по КН, клас на якост, стандартни и специални части) за определянето на нормалната стойност;
б)
допълнителна информация относно характеристиките на продуктите, продавани от индийския производител, използвани за определянето на нормалната стойност;
в)
разяснения относно причините, поради които останалите характеристики на първоначалния КНП не са били използвани; и
г)
корекции, които да се направят за отчитане на разлики във физичните характеристики.
(55)
Що се отнася до буква а) по-горе, както е посочено в настоящата информационна бележка, предоставена на 30 май 2012 г., класът на якост на скрепителните елементи, продавани от оказалия съдействие индийски производител, бе показателят за якост, съдържащ се в КНП, използван във въпросника, изпратен до всички страни. Класът на якост бе установен чрез използването на същите имащи отношение елементи на КНП на индийския производител в списъците с продажби, проверени по време на посещенията за проверка на място.
(56)
Разграничението между специални и стандартни скрепителни елементи бе разяснено в съображение 54 от регламента за налагане на окончателни мерки. „Специални“ скрепителни елементи са тези, които са произведени по чертеж на клиент. „Стандартни“ скрепителни елементи са тези, които са произведени за складови наличности, а не според изискванията на конкретен клиент. Необходимостта от разграничение между стандартните и специалните скрепителни елементи, произвеждани от оказалия съдействие индийски производител, бе призната в пълна степен и, както е посочено в съображения 51 и 54 от регламента за налагане на окончателни мерки, сравнението между експортната цена и нормалната стойност за включените в извадката китайски производители износители бе направено между скрепителни елементи от вида „стандартни“.
(57)
По отношение на въпросите, повдигнати в буква б), от съображения за поверителност не е възможно да се разгласят точните видове на модела винтове и болтове, продаван от индийския производител. При все това, както бе посочено по-горе, бе направено сравнение на база тегло в рамките на една и съща категория стандартни или специални скрепителни елементи и в рамките на същия клас на якост, посочен в КНП.
(58)
Също по отношение на въпросите, повдигнати в буква б), няколко заинтересовани страни поискаха повече информация относно покритието. Данните от първоначалното разследване бяха анализирани по-подробно и това показа, че продуктът, продаван като „стандартен“ на вътрешния пазар в Индия, има основно покритие, т.е. галванично покритие. Тази информация бе предоставена по време на изслушванията, поискани от заинтересованите страни, и бе разгласена отново на заинтересованите страни, които поискаха тези сведения, и също така бе добавена към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка.
(59)
Двама от включените в извадката производители износители поискаха повече информация относно корекциите във връзка с използването на хром в покритието. Данните за продажбите, предоставени от оказалия съдействие индийски производител, бяха анализирани допълнително, което доведе до корекция в нормалната стойност за отчитане на разликата по отношение на хрома, както е обяснено в съображение 81 по-долу. Същите двама производители износители поискаха повече яснота по въпроса как е била определена рентабилността за продажбите на вътрешния пазар, осъществени от оказалия съдействие индийски производител; дали производствените разходи са били съобщени въз основа на КНП, или са били използвани средните разходи; както и дали нормалната стойност включва продажбите към свързани дружества.
(60)
Цялата имаща отношение информация във връзка с нормалната стойност бе посочена в съображение 94 от регламента за налагане на окончателни мерки. Също така бе пояснено, че са били използвани само продажби на вътрешния пазар към несвързани дружества.
(61)
По-късно тези двама производители износители заявиха, че имат сериозни съмнения по въпроса дали изпитванията във връзка с рентабилността и представителността са извършени по правилен начин. По-конкретно, по отношение на изпитването за представителност, тези производители износители изразиха съмнение дали количествата на продажбите на вътрешния пазар, осъществени от индийския производител, възлизат на над 5 % от техните експортни продажби на преразгледаните продуктови групи. По отношение на изпитването за представителност бе установено, че в случаите, когато условието за 5 % не е изпълнено за определен вид на продукта, за продажбите на вътрешния пазар все пак бе установено, че са с достатъчен обем, че да се осигури правилно сравнение. По отношение на рентабилността се потвърждава, че тази оценка бе извършена въз основа на вида на продукта.
(62)
По отношение на въпросите, повдигнати в буква в) по-горе, а именно защо не е бил използван пълният КНП за сравняване на нормалната стойност с експортната цена, по време на разследването стана ясно, че пълният КНП не би бил надежден показател. На първо място, защото нито китайските, нито индийските органи правят разграничение между 10-те кода по КН, използвани при определянето на разглеждания продукт, както това се прави от органите на ЕС. На второ място, както е обяснено в съображение 48 от регламента за налагане на окончателни мерки, известен брой заинтересовани страни изразиха твърдението, че скрепителните елементи, произведени от китайските производители износители, са стандартни продукти (основно в диапазона между 4.8 и 8.8 клас на съпротивление), при които няма специални характеристики по отношение на суровина, съпротивление, покритие или аспекти, свързани със сертифицирането/безопасността, които са предназначени за приложения от нисък клас (непрофесионална употреба и общо разпространение), за разлика от високотехнологичните приложения, и не отговарят на стриктните изисквания на конкретни крайни ползватели като автомобилната, химическата или въздухоплавателната промишленост.
(63)
По отношение на въпросите, повдигнати в буква г) по-горе, елементи като „възможност за проследяване“, стандарт ISO 9000, единица за дял на дефектите и други критерии, като например „твърдост, огъване, якост, устойчивост, коефициент на триене“, които бяха поставени на дневен ред от двама други производители износители, не могат да бъдат приети, тъй като въпросните дружества не са показали как тези елементи влияят на сравнимостта на цените между нормалната стойност и експортната цена.
(64)
При липсата на каквато и да е конкретна информация относно невъзможността да се извърши сравнение, както се твърди в допълнение към препоръките, направени от заинтересованите страни при първоначалното разследване, и като се има предвид ограниченото количество допълнителна информация относно други технически характеристики, като например полагането на покритие, при първоначалното разследване се стигна до заключението, че основните фактори и разлики, изтъкнати от заинтересованите страни, по-специално разделението на стандартни и специални скрепителни елементи и класът на якост, представляват достатъчна основа, върху която да се базира сравнението между нормалната стойност и експортните цени.
2.6. Допълнително разгласяване на информация относно нормалната стойност на 11 юли 2012 г.
(65)
На 11 юли 2012 г. Комисията разгласи допълнително прекласифицирането на нормалната стойност, както е описано по-горе, предложи преизчисляване на дъмпинговите маржове въз основа на разясненото по-горе и поиска коментари.
(66)
Както е посочено в съображение 32 по-горе, индийският производител представи в първоначалния си отговор списък на продажбите на вътрешния пазар („DMSAL“), без КНП. Единственият показател за всяка продажба бе код, който представлява вътрешен код за всеки продукт и текст с описание на продукта, например:
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
(67)
Както бе разяснено в съображения 48-57 от регламента за налагане на окончателни мерки, индийското дружество предостави отделни данни за своите продажби на вътрешния пазар по отношение на стандартните и специалните скрепителни елементи, като използва разграничаването, посочено в съображение 77. В резултат на това DMSAL бе представен като две досиета, „DMSAL - стандартни“ и „DMSAL - специални“. Продажбите, които не можеха да бъдат определени като стандартни или специални, бяха изключени от по-нататъшното изчисляване на нормалната стойност.
(68)
По време на разследването стана ясно, че класът на якост на скрепителния елемент ще бъде необходим, за да се определи нормалната стойност. Индийското дружество установи класа на якост за всеки ред от досиетата „DMSAL - стандартни“ и „DMSAL - специални“ и те бяха представени с колона „Клас“, в която е посочен класът на якост, като например:
Описание
Клас
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
8.8
(69)
Първоначалната нормална стойност бе изчислена на тази основа, като се използват разделянето стандартни/специални и класът на якост, както е посочено в първото разгласяване на прегледа на изпълнението на 30 май 2012 г.
(70)
Както е посочено в съображение 54, някои производители износители поискаха допълнителни разяснения, като се позоваха на липсата на сравнение въз основа на покритието, диаметъра и дължината на скрепителния елемент и изразиха твърдението, че това би могло да се отрази на равнището на първоначално изчислената нормална стойност.
(71)
При липсата на КНП текстът с описанието на всяка сделка (след обединяването на сделки със същото текстово описание) бе анализиран, за да се извлекат данните за диаметъра и дължината на продадените скрепителни елементи. Ако използваме примера по-горе, M8 = диаметър и 16 = дължина. Следователно в този случай се описва винт с диаметър от 8 mm и дължина 16 mm. Стойността 1,25 се отнася до стъпката на резбата, която не бе използвана за класиране на разглеждания продукт.
(72)
В КНП, използван от китайските производители износители, тези данни се съобщават по малко по-различен начин. Винтът, посочен по-горе, би бил описан като „080016“ за диаметър и дължина.
(73)
За да се осигури съответствие между нормалната стойност и експортната цена, Комисията извърши разделение по диаметър и дължина в три равни диапазона, както е предвидено във второто писмо за разгласяване от 5 юли 2012 г.:
Показател
Диаметър
Дължина
Малки
от M4 до M10
от 0 до 100 mm
Средни
от М12 до М20
от 100 до 200 mm
Големи
от М22 до М30
от 200 до 300 mm
(74)
Малко на брой продажби на индийския производител попадат извън тези диапазони и те не бяха използвани при изчисляването на нормалната стойност. Винтът, описан по-горе, следователно би бил описан с ревизирания КНП „GSS“ = клас на якост 8.8; малък диаметър; малка дължина.
(75)
От примера по-горе е видно, че текстът с описанието на продукта не включва никаква информация относно покритието, използвано от местния индийски производител. Поради това досието на разследването бе проверено за доказателства за вида на покритието, ако има такова, използвано от индийския производител за продаваните от него стандартни скрепителни елементи на вътрешния пазар. Поверителни данни от досието, проверени в помещенията на индийския производител, показаха използването на галванизиране (КНП тип А) на стандартните скрепителни елементи на вътрешния пазар и това бе разгласено на всички страни на 5 юли 2012 г.
2.7. Коментари по обяснителната бележка за разгласяване на информация от 11 юли 2012 г.
(76)
Няколко производители износители отговориха на горепосоченото разгласяване. Както бе поискано от тези производители износители, бе проведено изслушване, председателствано от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“, за да продължи диалогът с Комисията и да се обсъдят въпросите, повдигнати от тях. По-специално производителите износители повдигнаха следните въпроси:
а)
методологията, чрез която индийският производител е разделил своите продажби на вътрешния пазар на стандартни и специални;
б)
в случай че някои скрепителни елементи, продавани на автомобилната промишленост, са били считани за стандартни скрепителни елементи, би била оправдана една „съществена корекция“;
в)
корекции на нормалната стойност съгласно член 2, параграф 10, буква б) за косвените данъци, платени за вноса на валцдрат в Индия;
г)
наличието на хром VI в покритието на стандартните скрепителни елементи;
д)
следваната от Комисията методология, когато не е имало съответстващи продажби на вътрешния пазар за конкретна сделка за износ; и
е)
разгласяване на продуктовите кодове на продажбите на вътрешния пазар на индийския производител.
(77)
По отношение на буква а) по-горе индийският производител раздели своите продажби на вътрешния пазар на стандартни и специални, като счита, че скрепителните елементи, произведени по чертеж на клиент, са специални скрепителни елементи, докато другите продажби включват стандартни скрепителни елементи, т.е. такива, които не са произведени по специални чертежи или чертежи на клиент.
(78)
По отношение на буква б) по-горе и както е посочено в обяснителна бележка за досието от 13 юли 2012 г., изпратена до посочените заинтересовани страни след изслушването, което се проведе на 11 юли, Комисията потвърди, че при отсъствие на имена на клиенти, както бе посочено по-горе, тя се позовава на съображение 47 по-горе. Освен това Комисията отбелязва, че според Европейското сдружение на производителите на скрепителни елементи „в Европа, когато даден клиент - по-специално в автомобилния сектор - поръча продукт от групата на скрепителните елементи, произвеждан в съответствие с чертеж, но който е същевременно в пълно съответствие с международните стандарти (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), този продукт във всеки случай се счита от производителя на скрепителни елементи за „специален“ продукт и следователно се идентифицира в рамките на вътрешната класификация на компанията като „специален“… това е „modus operandi“ на всички производители на скрепителни елементи по целия свят, както и в Индия“. Следователно Комисията е убедена, че стандартните скрепителни елементи, които са предназначени за автомобилната промишленост, не са били включени в списъка на стандартни скрепителни елементи, предоставен по време на първоначалното разследване. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(79)
По отношение на буква в) по-горе, по време на изслушване производителите износители повдигнаха въпроса за корекция по член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент, за да се вземат предвид митата върху вноса на валцдрат в Индия, включени в нормалната стойност, но не и върху експортните цени от Китай. Китайските дружества, включени в извадката, по време на първоначалното разследване са закупили валцдрат, произведен в Китай.
(80)
Суровината, внесена от индийския производител, е била предмет на основното мито (5 % от митническата стойност) и митническата такса за образование (3 % от стойността на основното мито плюс сумата на изравнителното мито). Съгласно член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент обаче такава корекция за косвените данъци може да се поиска само ако вносните такси за сходния продукт и за материалите, които са физически вложени в него, когато са предназначени за потребление на вътрешния пазар, не се събират или се възстановяват, когато сходният продукт се изнася за Европейския съюз. При липсата на искане и на доказателства, че износът от горепосочените производители износители за ЕС ще се ползва от несъбиране или възстановяване на такси върху вноса на суровини (валцдрат), твърдението трябва да бъде отхвърлено. Освен това такава корекция по принцип не е възможна, когато съответният производител износител, какъвто е случаят при настоящото преразглеждане, доставя всичките си суровини от местни снабдители, поради което за него няма вносни такси.
(81)
По отношение на буква г) по-горе данни в досието на първоначалното разследване показват, че стандартното покритие на стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия, съдържа хром Cr3 и поради това съответства на определението в КНП, според което към покритието не се добавя хром VI. Поради това дъмпинговите маржове бяха преизчислени, като бе използван най-скъпият вид хромово покритие по отношение на износа, без корекция на експортната цена. Двама производители износители изразиха твърдението, че информацията за покритието засяга по-скоро настоящото положение, а не толкова положението през РП. По време на проверката в хода на първоначалното разследване бяха получени проверени данни, които показват, че всички стандартни скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия, са били с галванично покритие през първоначалния РП.
(82)
По отношение на буква д) по-горе се потвърждава, че дъмпинговите маржове бяха изчислени въз основа на принципа, че когато няма съответстващи продажби на вътрешния пазар, сделката за износ е изключена от изчисляването на дъмпинга. Някои страни заявиха, че няма основание за изключване на някои сделки за износ при изчисляването на дъмпинговия марж. При все това обаче за всички китайски производители износители, включени в извадката, бе установено значително съответствие между продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, така че да се постигне обективно представяне на продажбите, извършени от различните страни.
(83)
По отношение на буква е) по-горе Китайската търговска камара и китайски износител заявиха, че индийският производител не е представил достатъчно основание, което да не позволява на Комисията да разгласи специфична информация по отношение на продуктовите кодове за неговите продажби на вътрешния пазар. Комисията предостави възможно най-много информация, при спазване на правилата за поверителност, чрез редица бележки към досието, информационна бележка, предоставена на разположение на всички заинтересовани страни, и изслушвания, осигурени на Китайската търговска камара и на всички китайски износители, които поискаха такива изслушвания. По отношение на искането за разгласяване на продуктовите кодове на индийския производител разгласяването на тази информация ще позволи на другите страни да изчислят с приемлива точност цените на вътрешния пазар на индийския производител, което следва да се избегне на основание защита на поверителна търговска информация. Ако не бъде защитена поверителната информация, това може да изправи Комисията пред евентуални искове за нанесени вреди и да демотивира дружествата в държави аналог, чието сътрудничество е доброволно, да оказват съдействие при разследванията. Поради това искането бе отхвърлено.
2.8. Корекции на методологията, използвана в регламента за налагане на окончателни мерки при изчисляването на нормалната стойност
(84)
С оглед на забележките, отправени от китайските производители износители при настоящото преразглеждане по отношение на определянето на видовете на продукта при изчисляването на нормалната стойност от Индия, които твърдят, че в допълнение към разделението на стандартни и специални скрепителни елементи и клас на якост, елементите диаметър, дължина и покритие са важни, и на изслушванията и диалога, които се проведоха в присъствието на служителя по изслушванията, данните на индийския производител бяха разгледани отново.
(85)
В резултат от това преразглеждане Комисията успя да установи диаметъра и дължината на скрепителните елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия. За да се гарантира обективно сравнение между тези скрепителни елементи и изнасяните от КНР, бяха определени диапазони за диаметъра и дължината и бе изчислена нормалната стойност за всеки диапазон. Това бе разяснено подробно в две информационни бележки от 5 и 11 юли 2012 г., които бяха предоставени на всички заинтересовани страни. Като обобщава в диапазони, с цел да извърши разграничение между основните размери на продукта, продаван от индийския производител, тази методика даде възможност за обективно сравнение с износа на китайските дружества, както това бе поискано от заинтересованите страни. Впоследствие двама производители износители заявиха, че не разполагат с пълна информация, като изразиха твърдението, че класификацията е неясна и неподходяща и следователно не разполагат с достатъчна информация, за да поискат корекция за физически различия. Като се изключат посочените общи изявления обаче, тези двама производители износители не представиха нито добре обосновано алтернативно предложение, нито съществени доказателства. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(86)
EFDA заяви, че използването на диаметъра и дължината не отговаря на реалността и предложи алтернативен вариант, свързан с двата критерия, според тях с цел да се избегне някои продукти да бъдат пропуснати, без обаче да обоснове този алтернативен подход. Класификацията, предложена от Комисията, не изключва никой от видовете на продукта (всички възможни комбинации на диаметри и дължини са обхванати) и следователно това твърдение не би могло да бъде разгледано допълнително.
(87)
За всички продавани стандартни скрепителни елементи бе констатирано, че са с галванично покритие, и нормалната стойност бе изчислена въз основа на покритието, отговарящо на КНП код „А“. В случаите, когато включеният в извадката китайски производител износител не е изнасял скрепителни елементи с покритие от вид А, бе използван най-близкият до него вид покритие без корекция на експортната цена.
(88)
Данните за класа на якост и разделянето на стандартни и специални скрепителни елементи остават непроменени.
(89)
Двама производители износители поискаха намесата на служителя по изслушванията в генерална дирекция „Търговия“, за да се разгледат поверителните данни на индийския производител, използван за аналог, и да се предоставят гаранции относно поверителния характер на неговите продажби на вътрешния пазар, както и по въпроса за покритието на стандартните скрепителни елементи, наличието на хром в покритието и относно извличането на информация относно дължината и диаметъра за стандартните скрепителни елементи. Служителят по изслушванията, след като разгледа поверителните данни на индийския производител, използван за аналог, представи пояснения по въпросите, поставени от двамата производители износители. Докладът на служителя по изслушванията бе добавен към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка.
(90)
Въпреки гореспоменатата допълнителна информация, разяснения, изслушвания и проведения диалог, някои страни продължиха да твърдят, че не разполагат с достатъчно информация, която да им позволи да поискат корекции, за да се гарантира обективно сравнение. Комисията предостави изчерпателна информация на страните относно продуктовите групи, използвани при установяването на нормалната стойност, както бе изискано от Апелативния орган (7). Освен това в продължение на дълъг период от време (от 30 май 2012 г. до 19 юли 2012 г.) Комисията предостави информация и отговори на всички въпроси, повдигнати от всички страни. При това на всички страни бе предоставен допълнителен срок от 20 дни, за да представят своите коментари по разгласяването на окончателните мерки.
(91)
Същите страни изразиха твърдението, че противно на доклада на Апелативния орган, Комисията отказва да разгласи информация относно конкретните продукти на индийския производител, които са използвани за установяване на нормалната стойност, без да представя основателна причина. Член 6.5 от Антидъмпинговото споразумение гласи, че информацията, която е поверителна или се предоставя на поверителна основа, се третира като такава от страна на разследващите органи. В този случай индийският производител предостави информация за видовете на продукта, продавани на местния пазар, на поверителна основа и дружеството представи отново искане за поверително третиране, адресирано до Комисията, като заяви, че продължава да счита, че информацията е строго поверителна, както е посочено в съображение 82. Тези страни също така заявиха, че Комисията не е успяла да предостави съдържателно резюме с неповерителен характер на информацията, предоставена от индийския производител, както се изисква в докладите. В продължаващия процес на диалог обаче и както е посочено в съображенията по-горе, Комисията разгласи цялата имаща отношение информация (в рамките, които позволява нейният поверителен характер) на заинтересованите страни във връзка с индийския производител, така че те да могат да защитят своите интереси.
2.9. Определяне на нормалната стойност за производителите износители от КНР, нормална стойност, експортни цени, сравнение
(92)
Нормалната стойност бе изчислена и сравнена с експортната цена, както е изложено по-горе. Корекции на експортната цена бяха направени с цел премахване на ценовата разлика в случаите, когато към покритието на съответните скрепителни елементи е добавен хром VI. Сравнение между двете стойности бе направено на база цената франко завода, както при първоначалното разследване.
2.10. Искания за корекции въз основа на характеристиките на продукта
(93)
Един производител износител поиска корекция съгласно член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент за физически разлики между различните видове (шестограмни болтове, винтове за дърво, болтове и др.) на разглеждания продукт. Тъй като разглежданият производител износител, от съображения за поверителност, няма достъп до всички данни за нормалната стойност, дружеството е използвало своите собствени експортни цени за доказване на степента, в която цените варират за всеки вид скрепителен елемент.
(94)
При първоначалното разследване сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено чрез разграничаване на стандартните от специалните видове скрепителни елементи, както е посочено в съображение 102 от регламента за налагане на окончателни мерки, както и чрез установяване на класа на якост. Пълните контролни номера на продуктите (КНП) не бяха използвани в настоящия случай, като се има предвид, че производителят от държавата аналог не предостави информация, категоризирана на базата на КНП, както бе изискано. Един от елементите на първоначалния КНП имаше за цел определяне на различните видове скрепителни елементи според това в рамките на кой код по КН попадат те. Като се има предвид, че тази информация не бе предоставена от индийския производител, този елемент не можеше да бъде използван за извършване на сравнението при първоначалното разследване.
(95)
В информацията, предоставена от производителя износител, се посочва, че може да има основания да се извършат корекции поради разликите в различните видове скрепителни елементи. Предложената методология обаче не бе сметната за целесъобразна предвид факта, че дружеството не предостави точна информация за вида на продукта съгласно кода по КН, както бе разяснено в съображение 34, както първоначално бе изискано. Като алтернатива бяха разгледани разликите при цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за определяне на това дали съществуват ценови разлики между различните видове скрепителни елементи. Информацията, предоставена от промишлеността на Съюза, бе предоставена изцяло под формата на КНП, както бе изискано първоначално. Тази проверка потвърди, че цените на пазара на ЕС варират в зависимост от вида на скрепителния елемент. На тази основа бе счетено за целесъобразно да се коригират нормалните стойности, за да отразяват тези различия. Като основа за корекцията, средната цена на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза бе оценена като „1“, като за всички отделни видове бе определена индивидуална стойност в зависимост от тяхната цена по отношение на средната цена. След това тези стойности бяха приложени към нормалната стойност, използвана в сравнението с всеки вид на продукта, изнасян от производителя износител.
(96)
Тъй като тези корекции бяха направени въз основа на пазарната стойност на разликите във физическите характеристики на пазара на ЕС, бе счетено за целесъобразно да се направят подобни корекции при изчисляването на дъмпинговите маржове на всички производители износители.
(97)
След публикуването на документа за разгласяване на общата информация CCME и един от китайските производители износители заявиха, че Комисията продължава да нарушава членове 2.4, 6.2 и 6.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, като не предоставя навременно информацията, въз основа на която са сравнени експортната цена и нормалната стойност, и приканиха Комисията да разгласи изчерпателна информация относно използваните за нормалната стойност видове на продукта, за да изпълни своето задължение да предостави на китайските производители износители възможността да гарантират защитата на своите интереси и да представят своите аргументи на базата на цялата необходима информация, както и да гарантира обективно сравнение между експортните цени и нормалната стойност. Поради това посочените страни поискаха от Комисията да преразгледа следните аспекти:
а)
пълно разгласяване на използваните за нормалната стойност видове на продукта;
б)
да се гарантира, че стандартните скрепителни елементи, произвеждани от китайските производители износители, не се сравняват със скрепителни елементи, произведени от производителя, използван за аналог, с цел употреба във високотехнологични приложения;
в)
да се предостави информация по въпроса как да се обосновават исканията за корекции;
г)
да се предостави информация по въпроса как са извършени определени корекции; и
д)
задължението на ЕС да не изключва нито една сделка за износ.
(98)
По отношение на буква а), във връзка с информацията, предоставена посредством информационните бележки от 30 май 2012 г., 11 юли 2012 г. и 13 юли 2012 г., документа за разгласяване на общата информация, изпратен на 31 юли 2012 г., и по-специално съображения 77-96, и изслушванията, проведени в хода на процеса на консултации, се смята, че цялата информация, която може да бъде разгласена в рамките на изискванията във връзка с поверителния характер, е била предоставена на заинтересованите страни.
(99)
По отношение на буква б) във връзка с необходимостта да се гарантира, че стандартните скрепителни елементи, произведени от китайските производители износители, не се сравняват със скрепителни елементи, произведени от производителя, използван за аналог, предназначени за употреба във високотехнологични приложения, този аспект бе разгледан в рамките на съображение 78 по-горе. При липсата на нови доказателства и с оглед на наличието не необосновани твърдения на посочените страни относно евентуално наличие на скрепителни елементи, предназначени за високотехнологични приложения, различни от употреба в автомобилната промишленост, Комисията смята, че информацията, която е на разположение в досието, е достатъчно надеждна, за да се гарантира, че само стандартни скрепителни елементи са използвани за определянето на нормалната стойност, използвана за сравнението с експортните цени на посочения китайски износител.
(100)
По отношение на буква в) и твърденията, според които Комисията не е предоставила информация по въпроса как китайските производители износители биха могли да обосноват искания за корекции във връзка с елементите „възможност за проследяване“, стандарт ISO 9000, единица за дял на дефектите и други критерии като „твърдост, огъване, якост, устойчивост, коефициент на триене“ (вж. съображение 63 по-горе) и задълженията относно разходите за внос (вж. съображения 79 и 80 по-горе), Комисията отбелязва следното. На първо място тя припомня, че тези въпроси са били повдигнати от страните, без да бъдат предоставени допълнителни данни. По време на изслушване, проведено от служителя по изслушванията на 11 юли 2012 г., Комисията покани страните да предоставят допълнителна информация във връзка с горепосочените въпроси, но такава не бе предоставена. По отношение на искането за корекции на експортните цени, за да се отчетат митата върху вноса на валцдрат в Индия и, като цяло, по-евтиният достъп до суровини за китайските производители износители, Комисията разясни подробно в съображение 80 причината, поради която тази корекция не може да бъде приета. Освен това, както е посочено в съображение 63 от първоначалния регламент, разходите за основната суровина - стоманен валцдрат, не отразяват в значителна степен пазарните стойности. Бе констатирано, че цените на стоманения валцдрат на вътрешния пазар са значително по-ниски от цените на други пазари. Поради това тези изкривени цени не могат да бъдат използвани като основа за корекции, както се изиска от посочените страни. При тези обстоятелства Комисията не разбира каква е допълнителната информация, която според Китайската търговска палата и производителя износител може да бъде предоставена, за да бъдат обосновани допълнително тези две искания за корекции.
(101)
По отношение на буква г) се припомня, че информацията относно „видовете нормална стойност на производителите от ЕС и техните ценови равнища, както и въздействието на произтичащите от това корекции на видовете нормална стойност на производителя, използван за аналог“ е поверителна и не може да бъде разгласена. Китайската търговска камара и китайски производител износител поискаха допълнителни разяснения по въпроса как са извършени корекциите за разликите в цените на покритието. Както бе посочено в съображение 92 по-горе обаче, следва да се отбележи, че в документа за разгласяване на специфична информация Комисията посочи за кои видове на изнасяния продукт са били извършени корекции, с което даде възможност на засегнатите страни да разберат как е извършена корекцията.
(102)
По отношение на буква д) и твърденията, че е необходимо да се отчетат всички сравними сделки за износ при изчисляването на дъмпинга, за да се гарантира обективно сравнение съгласно член 2.4.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, Комисията отбелязва, че тя следва точно искането и предложенията на посочените страни, според които нормалната стойност, използвана за определянето на дъмпинговите маржове, трябва да бъде коригирана. Използваната методология бе разяснена в съображения 93-96 по-горе, а основанията за изразяване на размера на установения дъмпинг като процент от тези сделки за износ, използвани при изчисляването на размера на дъмпинга, посочени в съображения 107 и 108 по-долу, са изцяло в съответствие с член 2.4.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, в което са посочени сравними сделки за износ. В този случай всички сравними сделки (по видове на продукта) са използвани за сравнението. Поради това е основателно размерът на установения дъмпинг да се изрази като процент от тези сделки за износ, използвани при изчисляването на размера на дъмпинга.
(103)
След разгласяването на общата информация двама китайски производители износители отново заявиха, че следва да бъдат извършени корекции, за да се отчетат твърдените разлики в ефективността на потреблението на суровини и по-лесният достъп до суровини, по-ефективното потребление на електричество и по-ниската средна производителност на заето лице. Припомня се, че на нито един от китайските производители износители не бе предоставено ТДПИ при първоначалното разследване и че за тяхната ценова структура не може да се приеме, че отразява пазарната стойност, която може да бъде използвана за основа за корекции, по-специално по отношение на достъпа до суровини. В допълнение към това следва да се отбележи, че за съществуващите в КНР производствени процеси бе установено, че са сравними с тези на индийския производител, а за твърдените разлики бе констатирано, че са твърде незначителни. В този случай за индийския производител бе установено, че се конкурира с много други производители на индийския вътрешен пазар и се смята, че неговите цени отразяват изцяло състоянието на вътрешния пазар. Както бе посочено в съображение 41 по-горе, трябваше да бъде използван заместител на разходите и цените във функциониращи пазарни икономики с цел установяване на нормалната стойност.
(104)
Същите двама китайски производители износители заявиха, че при обобщаването на данните за диаметъра и дължината в диапазони Комисията не трябва да се позовава на диапазоните, а да използва действителните данни за дължината и диаметъра за извършване на сравнението. На първо място, както е посочено в съображение 70 по-горе, Комисията прие след изслушване, проведено на 26 юни 2012 г. със същите страни, да раздели диаметъра и дължината в диапазони с цел да отчете въздействието на физическите характеристики върху цените. Посочените страни сами посочиха някои евентуални диапазони, но Комисията посочи по време на изслушването, че предложените диапазони следва да бъдат изменени, за да се гарантира, че за всички изнасяни видове има съответстващи им видове, произвеждани от индийския производител, които силно ги наподобяват. На второ място, посочените страни заявиха в коментари по време на изслушване, проведено на 3 юли 2012 г. например, че диаметърът няма съществено отражение по отношение на средното потребление на суровини за единица продукция. Поради това твърдението бе отхвърлено.
2.11. Дъмпингови маржове
(105)
Дъмпинговите маржове бяха установени на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглена експортна цена.
(106)
Окончателният дъмпингов марж, изразен като процент от вносната цена CIF на границата на Съюза, без платено мито, за производителя износител, обект на настоящото преразглеждане, е следният:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Изменените окончателни дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната цена CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
Производител износител в КНР
Действащ дъмпингов марж
Изменен дъмпингов марж
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Оказали съдействие производители износители, които не са избрани да участват в извадката
78,1 %
54,1 %
Всички други дружества
115,4 %
74,1 %
(108)
Един производител износител заяви, че при изчисляването на неговия дъмпингов марж общият размер на дъмпинга следва да бъде изразен като процент от общата CIF стойност на всички сделки за износ, а не като процент от сделките за износ, използвани при изчислението на размера на дъмпинга. В противен случай според това дружество ще се стигне до презумпция за дъмпинг при тези сделки за износ, които не са използвани при определянето на дъмпинга.
(109)
Сравнение между експортната цена и нормалната стойност бе направено на основата на среднопретеглената стойност само за тези видове на продукта, изнасяни от китайския производител износител, за които съответстващ вид е произвеждан и продаван от индийския производител. Счита се, че това е най-надеждната база за определяне на нивото на дъмпинга, ако има такъв, на този производител износител; опитът да се намерят силно наподобяващи видове на продукта на индийския производител за всички други изнасяни видове би довел до неточни констатации. На тази основа е правилно да се изрази размерът на установения дъмпинг като процент от сделките за износ, използвани при изчисляването на размера на дъмпинга - тази констатация се смята за представителна за всички изнасяни видове на продукта. Същият подход бе използван при изчисляването на дъмпинговите маржове на другите производители износители.
3. Определяне на промишлеността на Съюза
(110)
Както е посочено в известието за започване, Комисията преразгледа определението за промишлеността на Съюза с цел да се вземат предвид препоръките от докладите на ОУС, според които ЕС е действал в несъответствие с член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, като е изключил от определението за промишлеността на Съюза производителите, които не желаят да бъдат включени в извадката, и като е счел, че прагът от 25 %, заложен в член 4, параграф 1 от основния регламент, автоматично представлява „основна част“ от общото производство на Съюза на разглеждания продукт. В параграф 430 от доклада на Апелативния орган, издаден на 15 юли 2011 г., се признава, че „фрагментираният характер на промишлеността за скрепителни елементи обаче може да е позволил подобна малка част поради факта, че би било практически невъзможно да получи повече информация, при условие че процесът, в рамките на който Комисията дефинира промишлеността, не води до значителен риск от нарушаване на конкуренцията. […] чрез ограничаването на обхвата на определението за местната промишленост до производителите, които желаят да участват в извадката, Комисията е изключила производители, които са предоставили имаща отношение информация.“ (подчертано от автора). Именно тези производители сега са включени в определението за промишлеността на Съюза.
(111)
При първоначалното разследване бе установено, че продукцията на производителите от Съюза, които се съгласиха да бъдат включени в извадката и изцяло оказаха съдействие на първоначалното разследване, представлява 27,0 % от общото производство на разглеждания продукт в Съюза. Затова се приема, че тези дружества представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(112)
След заключенията на докладите на ОУС и въз основа на всички валидни заявления, получени от всички производители в ЕС, които са заявили своя интерес в срока, определен в параграф 6, буква б), подточка i) от известието за образуване на антидъмпингова процедура относно вноса на някои скрепителни елементи от стомана или желязо с произход от Китайската народна република (8), и независимо от това дали те са посочили, че са готови да бъдат включени в извадката, Комисията изчисли повторно, че промишлеността на Съюза всъщност представлява 36,3 % от общото производство на разглеждания продукт в Съюза през 2006 г.
(113)
След като преразгледа определението за „промишленост на Съюза“, Комисията прецени дали процентът от продукцията на скрепителни елементи на тази промишленост от общото изчислено производство представлява основна част по смисъла на член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО.
(114)
Както е посочено в съображение 112 от регламента за налагане на окончателни мерки, разследването установи, че сходният продукт е произвеждан от голям брой производители в Съюза, който по приблизителни оценки възлиза на над 300, основно малки и средни предприятия („МСП“), но включва и няколко големи дружества или групи от дружества. Към момента на започване на първоначалното разследване Комисията се свърза с всеки от тези известни производители и поиска от тях да участват в разследването и да предоставят определена информация за своите дейности. Нито в известието за започване, публикувано при започването на първоначалното разследване, нито в придружителното писмо, изпратено в деня на започването до всички известни производители от ЕС, не се посочваше, че информацията, представена от производителите от ЕС, които не желаят да съдействат, няма да се вземе предвид.
(115)
Както бе посочено, по-голямата част от производителите на скрепителни елементи в ЕС са малки предприятия, ако не и микропредприятия (семейни предприятия), които обикновено разполагат с ограничени ресурси, включително финансови и човешки, не са членове на национални или европейски сдружения, които биха могли да ги представляват по време на разследването, и както често се случва с МСП, не разполагат с ресурси да наемат специализирани търговски адвокати и счетоводители. Малките предприятия също така хранят сериозни опасения по отношение на защитата на техните поверителни данни, за които те смятат, че са от жизненоважно значение, в хода на такива разследвания. Независимо от това голям брой производители (общо 63-ма производители от ЕС) заявиха своя интерес и предоставиха исканата информация. Следва да се отбележи, че тези производители представляват както МСП, така и по-големи дружества, които са разпръснати в целия ЕС. В светлината на гореизложеното, с оглед на специфичните обстоятелства на настоящия случай, за тези производители, които представляват 36,3 % от общото производство на разглеждания продукт в ЕС, може да се счита, че представляват основна част от цялата промишленост на Съюза и следователно по смисъла на член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО. Освен това, както бе споменато, тъй като всички известни производители в ЕС се отзоваха при започването на процедурата в сроковете, предвидени в първоначалното известие за започване, подбраната извадка при първоначалното разследване може да се разглежда като представителна дори след включването на други 18 производители от ЕС в определението за промишлеността на Съюза.
(116)
Китайската търговска камара заяви, че Комисията не може да се ограничи до използване на данните, предоставени от производителите от ЕС, които заявиха своя интерес в рамките на срока, посочен в съображение 112 по-горе, тъй като някои производители от ЕС може да са избрали да не заявят своя интерес, тъй като не са желаели да участват в извадката и следователно са знаели, че техният отговор няма да се вземе предвид. Сдружението на износителите от КНР поиска от Комисията„да започне целия процес на подбор отначало и да се свърже с всички производители от ЕС, без да посочва, че производителите трябва да искат да участват в извадката“ (9). В светлината на гореизложеното обаче се стигна до извода, че не е необходимо да се подновява процесът на подбор на окончателна извадка, тъй като най-големите известни производители от ЕС се отзоваха на етапа на образуването на процедура. След разгласяването Китайската търговска камара отново заяви, че не може да бъде изключена възможността голям брой производители просто да не отговорят на въпросника за изготвяне на извадка „точно поради факта, че те знаят, че нежеланието им да участват в извадката автоматично ще доведе до изключването им от определението за местната промишленост“. Следва да се отбележи, че същите аргументи бяха представени от китайските производители износители и европейските вносители по време на първоначалното разследване, като те изразиха твърдението, че не е налице правен интерес. Както е разяснено в съображение 26 от регламента за налагане на окончателни мерки, Комисията се свърза със значителен брой производители от Съюза след започването на процедурата и само няколко от тези производители предоставиха отговор. Следва да се отбележи, че не бе посочено дали те евентуалното ще бъдат включени в окончателната извадка. Всъщност евентуалният подбор на производители от Съюза в окончателната извадка нямаше отношение към решението им да заявят своя интерес по време на процедурата, тъй като решението бе мотивирано от други фактори, като например посочените в съображение 115 по-горе. Поради това отправеното до Комисията искане тя отново да извърши оценка на вредата бе отхвърлено.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(117)
Вследствие на докладите констатациите относно вредата, направени по време на първоначалното разследване, бяха преразгледани на равнището на промишлеността на Съюза съгласно определението в съображение 114 по-горе, що се отнася до тенденциите, засягащи производството, производствения капацитет, използването на капацитета, продажбите, единичните цени, пазарния дял, заетостта и производителността, т.е. от информацията, събрана във връзка с шестимата включени в извадката производители и 57-те производители, които сега са част от промишлеността на Съюза. По отношение на други фактори за вреда, установени за производителите от ЕС, включени в извадката, тъй като информацията относно складовите наличности, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитал и заплатите е получена от проверените отговори на въпросника на шестимата включени в извадката производители, констатациите следователно се потвърждават в преразглеждането.
4.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(118)
Развитието на производството, производствения капацитет и използването на капацитета при промишлеността на Съюза въз основа на цялата налична информация (вж. съображение 112) е следното:
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Индекс
100
107
100
106
110
Производствен капацитет (в тонове)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Индекс
100
102
105
107
110
Използване на капацитета (%)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Независимо от значителното нарастване на търсенето с 29 % между 2004 г. и РП, производственият обем на промишлеността на Съюза се колебае през целия разглеждан период и е по-висок с 9 % през РП в сравнение с 2003 г., спрямо 6 % при първоначалното разследване, т.е. все още е значително по-малко от нарастването на търсенето с 29 %.
(120)
По отношение на производствения капацитет и използването на капацитета заключенията от първоначалното разследване, макар и въз основа на различен набор от данни, са потвърдени (вж. съображения 130-133 от регламента за налагане на окончателни мерки).
4.2. Продажби, пазарен дял, ръст и средни единични цени в Съюза
(121)
Данните по-долу представляват продажбите на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти в Съюза (като обем и стойност) въз основа на цялата налична информация:
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Продажби на промишлеността на Съюза в Съюза (в хил. евро)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Индекс
100
106
111
121
130
Продажби на промишлеността на Съюза в Съюза (MT)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Индекс
100
111
105
114
114
Единична продажна цена на промишлеността на Съюза в Съюза (EUR/МТ)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Индекс
100
96
106
106
114
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
Няма данни
28 %
27 %
24 %
22 %
Индекс
Няма данни
100
96
86
80
(122)
Изменените данни, отчетени в горната таблица, потвърждават констатациите, изложени в съображения 137-140 от регламента за налагане на окончателни мерки, доколкото всички вредоносни тенденции се потвърждават. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е повишил с 14 % по време на разглеждания период, а не с 12 %, както бе установено при първоначалното разследване, а по отношение на стойността нарастването е с 30 %, а не с 21 %. Установено бе, че тенденциите в действителност са твърде сходни на тези от първоначалното разследване. Същият спад в обема на продажбите между 2004 и 2005 г. потвърждава заключението, посочено в съображение 139 от регламента за налагане на окончателни мерки, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от нарастването на потреблението в Съюза и поради това пазарният дял на производителите от Съюза е намалял с 20 % за по-малко от три години.
4.3. Заетост и производителност
(123)
Развитието на заетостта и производителността при промишлеността на Съюза е, както следва:
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Брой на заетите лица
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Индекс
100
111
114
114
114
Производителност (тон/заето лице)
65
63
58
61
63
Индекс
100
97
89
93
96
4.4. Заключение относно вредата
(124)
В светлината на изложеното по-горе заключенията, посочени в съображения 153-161 от регламента за налагане на окончателни мерки, се потвърждават.
5. Обем на дъмпинговия внос
(125)
Както е посочено в известието за започване, Комисията взе предвид заключенията от докладите на ОУС, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 3.1 и 3.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на разглеждането на обема на дъмпинговия внос при първоначалното разследване относно скрепителните елементи.
(126)
Съответно Комисията преразгледа своята оценка на вредата в светлината на факта, че за някои производители бе установено, че не са извършвали дъмпинг през РП. Припомня се, че при първоначалното разследване двама китайски производители износители не извършваха дъмпинг. Както е посочено в съображение 105 по-горе, за още един производител износител бе установено, че не е извършвал дъмпинг при настоящото преразглеждане. Общият обем на вноса от тези трима производители износители възлиза на едва 0,01-0,40 % от общия внос на разглеждания продукт от КНР през РП. Анализът на вредата относно развитието на вноса от КНР, който бе извършен въз основа на обема на дъмпинговия внос, от който е изваден недъмпинговият внос, показва значителни промени в тенденциите, описани в съображение 121 от регламента за налагане на окончателни мерки.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Обеми на вноса от КНР (МТ)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Индекс
100
137
179
225
267
Пазарен дял на КНР
Няма данни
17 %
22 %
23 %
25 %
Източник: Евростат.
6. Причинно-следствена връзка - равнище на износа на промишлеността на Съюза
(127)
Както е посочено в известието за започване, Комисията преразгледа своя анализ на причинно-следствената връзка с цел да се вземат предвид заключенията от докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 3.1 и 3.5 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, като се вземат предвид статистическите данни за общия износ, отчетени от Евростат, а не специфичното равнище на износа на промишлеността на ЕС.
(128)
Равнището на износа на промишлеността на Съюза бе анализирано в съображение 175 от регламента за налагане на окончателни мерки. Бе установено, че износът към трети държави представлява само 11 % от общото производство на промишлеността на Съюза на сходния продукт през 2006 г. Както е посочено в докладите на ОУС обаче, използваните данни, свързани с износа на всички производители от Съюза, се основават на данни от Евростат, а не на износа на промишлеността на Съюза. След докладите на ОУС Комисията преразгледа своя анализ на причинно-следствената връзка, като разгледа въпроса дали равнището на износа от наново определената промишленост на Съюза може да е било фактор за претърпяната вреда. Бе установено, че износът за трети държави е представлявал само 3,7 % от производството на наново определената промишленост на Съюза на сходния продукт по време на РП, а не 11 %, както е посочено в съображение 175 от регламента за налагане на окончателни мерки. Този износ е нараснал с около 4 % между 2003 г. и РП. Освен това този износ е осъществяван последователно на цени, значително надхвърлящи продажните цени на пазара на Съюза.
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Износ на Съюза към останалия свят през РП (МТ)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Индекс
100
120
108
107
104
Износ на Съюза към останалия свят през РП (в хил. евро)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Индекс
100
118
112
124
117
Единична цена (EURO/МТ)
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Следователно може да се направи заключение, че равнището на износа на промишлеността на Съюза за трети държави не е причина за съществена вреда. Освен това окончателното заключение, посочено в съображение 184 от регламента за налагане на окончателни мерки, според което дъмпинговият внос с произход от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждава.
7. Третиране на поверителната информация
(130)
Както е посочено в известието за започване, Комисията се ангажира да преразгледа заключенията, базирани на решенията в докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 6.5 и 6.5.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на третирането на поверителна информация.
(131)
Вследствие на докладите Комисията прикани двамата значими производители в Съюза да представят разумна обосновка на твърдението, че поверителната информация не е пригодна за изготвянето на неповерително обобщение. Двамата производители предоставиха допълнителна информация в неповерителна форма или, ако някои данни не можеше да бъдат обобщени, те посочиха причините за това. Така предоставената информация от тези производители бе изпратена на всички заинтересовани страни. Едно сдружение, представляващо вносителите от Европейския съюз, твърдеше, че информацията, предоставена от двамата производители от Съюза, е неразбираема и не позволява сравнение с данните на Евростат, които са на разположение на обществеността. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че като се има предвид, че информацията, предоставена от тези двама производители, е специфична за дружеството информация, не е вероятно да съществува обществено достъпен източник, който да даде възможност за извършване на кръстосани проверки.
(132)
Китайската търговска камара и EFDA заявиха, че допълнително предоставената информация е непълна, тъй като някои елементи в таблици 22, 23 и 32-34 все още липсват и следователно не са в съответствие с начина, по който следва да бъдат приложени констатациите на ОУС. Не бяха получени други коментари след разгласяването на тази допълнителна неповерителна информация. Тъй като таблици 32-34 съдържат данни за продажбите и разходите, направени от съответното дружество, тази информация, която по своето естество е поверителна, бе обобщена, за да се предостави информация по отношение на нейното съдържание, без да се разгласява поверителна информация. Другата информация, посочена като липсваща в таблица 22 (доставени видове суровини и обеми на закупените суровини) и таблица 23 (предоставени са само индексирани данни за маржа на печалбата преди облагането с данъци и липсват отделни данни за продажбите в рамките на ЕС и извън него), отново бе предоставена от засегнатото дружество от Съюза, за да се даде възможност да бъде добре разбрана информацията, и отговорът бе добавен към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка. В заключение се счита, че препоръките на докладите по този въпрос бяха напълно спазени.
(133)
В допълнение EFDA заяви, че таблица 24, предоставена от производител от Съюза, не позволява да се направи заключението, че това дружество е претърпяло значителна вреда, тъй като се наблюдава постоянно нарастване на печалбата, използването на капацитета и производството. Комисията обаче направи отново оценка на вредата, включително на данните за шестимата включени в извадката производители от ЕС, и заключи, че е претърпяна съществена вреда, както е потвърдено в съображение 124 по-горе. Поради това твърдението е неоснователно.
(134)
На последно място, както е посочено в точка 6 от известието за започване, след констатацията по отношение на членове 6.5 и 6.5.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на третирането на поверителна информация, на 30 май 2012 г. Комисията разгласи данните на Евростат за общото производство в ЕС на скрепителни елементи, както бе представено първоначално.
8. Други препоръки и решения
(135)
Както се посочва в известието, Комисията разгледа коментарите на страните по разследването относно скрепителните елементи, в които те твърдят, че са били неблагоприятно засегнати от разгласяването на констатациите по отношение на третирането като предприятия, работещи в условията на пазарна икономика, или по отношение на всяка друга препоръка или решение на ОУС. Комисията предостави ИТ на едно дружество в съответствие с препоръките относно член 9, параграф 5 от основния регламент в докладите на ОУС.
Е. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(136)
Всички страни бяха информирани относно посочените по-горе констатации. На страните също така бе даден срок да представят коментари и искания след разгласяването на информацията. Вследствие на разгласяването бяха получени няколко коментара.
(137)
От горепосоченото следва, че антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, наложени с Регламент (ЕО) № 91/2009, следва да се запазят и че върху вноса от Bulten Fasteners China следва да бъде наложено мито в размер на 0 %.
Ж. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(138)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че вредоносният дъмпинг, установен при първоначалното разследване, се потвърждава. Комисията обаче предостави ИТ на едно дружество в съответствие с препоръките относно член 9, параграф 5 от основния регламент в докладите на ОУС. Следователно член 1, параграф 2 от регламента за налагане на окончателни мерки следва да бъде съответно изменен. Същият член следва също така да бъде изменен, за да се вземат предвид изменените антидъмпингови мита, изчислени за някои от дружествата, изброени в таблицата в член 1, параграф 2 от регламента за налагане на окончателни мерки, както е посочено по-долу:
Производител износител в КНР
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Окончателни мерки
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory и Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Оказали съдействие производители износители, които не са избрани да участват в извадката
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Всички други дружества
74,1 %
85,0 %
74,1 %
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Таблицата, съдържаща ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продуктите, произведени от дружествата, посочени в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 91/2009, се заменя със следната таблица:
„Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory и Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Дружествата, посочени в приложение I
54,1 %
A928
Всички други дружества
74,1 %
A999“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Люксембург на 4 октомври 2012 година.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 924/2012
ze dne 4. října 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 91/2009 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 ze dne 23. července 2001 o opatřeních, která může Společenství přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (1) (dále jen „zmocňovací nařízení WTO“), a zejména na článek 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 91/2009 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečné nařízení“).
B. ZPRÁVY PŘIJATÉ ORGÁNEM WTO PRO ŘEŠENÍ SPORŮ
(2)
Dne 28. července 2011 orgán pro řešení sporů (dále jen „OŘS“) Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“) přijal zprávu odvolacího orgánu a zprávu skupiny odborníků ve znění zprávy odvolacího orgánu ve sporu „Evropská společenství - konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli z Číny“ (3) (dále jen „zprávy“). V těchto zprávách bylo mimo jiné zjištěno, že EU jednala v rozporu s:
-
čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO s ohledem na čl. 9 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (4) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), jak je uplatňováno v šetření dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „šetření týkající se spojovacích prostředků“),
-
čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí při šetření týkajícím se spojovacích prostředků, a
-
čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi při šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
C. POSTUP
(3)
Dne 6. března 2012 byl v souladu se zmocňovacím nařízením WTO zahájen přezkum zveřejněním oznámení (5) v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). Evropská komise informovala strany, které byly předmětem šetření, jež vedlo k nařízení (ES) č. 91/2009 (dále jen „původní šetření“), o přezkumu a o způsobu, jakým měla být vzata v úvahu zjištění zpráv týkající se konečného nařízení.
D. DOTČENÝ VÝROBEK
(4)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z Čínské lidové republiky (dále označované jako „spojovací prostředky“ nebo „dotčené výrobky“).
(5)
Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
(6)
Zprávy nemají vliv na zjištění uvedená v 40. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, které se týkají dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
E. ZJIŠTĚNÍ REVIDOVANÁ NA ZÁKLADĚ ZPRÁV
(7)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila konečná zjištění původního šetření a vzala přitom v úvahu doporučení a rozhodnutí OŘS. Toto opětovné posouzení vycházelo z informací shromážděných při původním šetření a z informací shromážděných po zveřejnění oznámení.
(8)
Původní šetření ohledně dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Pokud jde o ukazatele důležité pro posouzení újmy, byly analyzovány údaje týkající se období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(9)
Toto nařízení má opravit ty části konečného nařízení, které podle zpráv přijatých OŘS odporují antidumpingové dohodě, a uvést tak konečné nařízení v soulad s doporučeními a rozhodnutími OŘS.
1. Individuální zacházení: uplatnění čl. 9 odst. 5 konečného nařízení
(10)
Tato část vysvětluje znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o čl. 9 odst. 5 základního nařízení, jak byl uplatněn při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(11)
Jak uvádí 81. až 84. bod odůvodnění konečného nařízení, bylo zjištěno, že všech pět vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jakož i tři individuálně zkoumaní vyvážející výrobci, kteří požadovali individuální zacházení, splňují všechny požadavky k tomu, aby jim bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Jak je uvedeno v 62. až 78. bodě odůvodnění konečného nařízení, čtyři vyvážející výrobci, kteří byli původně součástí vzorku, a jedna společnost, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování, byli označeni za nespolupracující společnosti, neboť v průběhu šetření předložili informace, které byly v rozporu s důkazy.
(12)
S ohledem na doporučení týkající se čl. 9 odst. 5 základního nařízení uvedená ve zprávách vyzvala Komise vyvážející výrobce v Čínské lidové republice, kteří se mají za to, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení, aby se přihlásili a poskytli jí informace nezbytné pro přezkoumání jejich současné situace, pokud jejich vývoz do Evropské unie je v současné době předmětem platných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky.
(13)
Komise vyzvala tyto výrobce, aby prohlásili, zda se domnívají, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení. Tyto zúčastněné strany byly vyzvány, aby se přihlásily do 30 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení a:
-
sdělily, zda se domnívají, že byly v době zahájení úvodního šetření odrazeny od spolupráce a od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a
-
poskytly informace o objemu vývozu do Evropské unie a o vývozních cenách vztahující se na OŠ a použité při původním šetření.
(14)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR vyjádřili obavy týkající se postupu provádění zpráv OŘS stanoveného v oznámení o zahájení řízení. Především zdůraznili, že zveřejněné lhůty považují za příliš krátké. Tvrdili, že na vyvážející výrobce byla uvalena nadměrná administrativní zátěž, jež měla odrazující účinek a zabránila jim v tom, aby se jim dostalo individuálního zacházení.
(15)
Obava vyjádřená oněmi vyvážejícími výrobci byla pokládána za neopodstatněnou. Komise tuto lhůtu považovala za přiměřenou vzhledem k administrativní zátěži a malému množství požadovaných informací. V oznámení o zahájení řízení bylo vysvětleno, že přezkum současné situace vyvážejícího výrobce bude zvážen, jakmile bude doručena žádost obsahující tyto informace:
-
prosté prohlášení, že se dotčený vyvážející výrobce domnívá, že byl odrazen, a proto nespolupracoval, ani nepožadoval individuální zacházení, a
-
naprosto základní údaje dokazující, že během původního období šetření dotčený výrobek dovážel do EU.
(16)
Tyto informace byly požadovány za jediným účelem, a sice umožnit Komisi, aby určila ty vyvážející výrobce, kteří by během původního šetření bývali mohli spolupracovat a požadovat individuální zacházení, avšak kteří se domnívali, že od toho byli odrazeni. Lhůta 30 dnů byla považována za přiměřenou pro odpověď na žádost o prosté prohlášení a naprosto základní údaje a nelze považovat představující nepřiměřenou administrativní zátěž. Čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce tvrdili, že Komise požadováním informací uvedených v 15. bodě odůvodnění uložila čínským vyvážejícím výrobcům podmínky, přestože podle čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 3 antidumpingové dohody WTO by individuální zacházení mělo být zpravidla přiznáváno. Tento přístup byl v rozporu s doporučeními ve zprávách OŘS, a příslušné strany proto Komisi vyzvaly, aby čínské vyvážející výrobce kontaktovala ex officio a oznámila jim, že jim individuální zacházení bude přiznáno. Komise se v této souvislosti domnívá, že zveřejněním oznámení o zahájení řízení, jež bylo zasláno všem známým čínským vyvážejícím výrobcům, jejich obchodnímu sdružení i vnitrostátním orgánům, Komise kontaktovala všechny čínské vyvážející výrobce a vyzvala je, aby se do 30 dnů přihlásili, pokud v původním období šetření vyváželi do EU a během původního šetření se nepřihlásili. Posledně zmiňovaná žádost by neměla být považována za „podmínku“ ve smyslu „zkoušky“, jak ji prezentují výše uvedené strany, nýbrž za konstatování faktu, které dokládá, že tyto strany byly původním šetřením skutečně poškozeny. Na závěr je třeba podotknout, že informace týkající se vyvážených výrobků jsou požadovány kvůli ověření, zda má být původně vybraný vzorek změněn, a s otázkou individuálního zacházení nijak nesouvisí. Výše zmíněné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(17)
Z 15 společností, které se přihlásily po zveřejnění oznámení o zahájení řízení a v dané lhůtě vznesly své dotazy:
-
bylo deset společností vyvážejícími výrobci, kteří se přihlásili a spolupracovali již při původním šetření. To dokazovalo, že tyto při původním šetření nebyly odrazeny od spolupráce ani od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a jejich situace proto nemohla být v rámci současného přezkoumávání znovu prověřena; jedna z těchto deseti společností, která požádala o přezkoumání stávající výše cel, byla vyzvána, aby Komisi předložila žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
byla jedna společnost novým vyvážejícím výrobcem (tj. tato společnost během původního šetření do EU nevyvážela). Z tohoto důvodu tato společnost nemohla při původním šetření spolupracovat ani požadovat individuální zacházení. Byla informována o postupech týkajících se žádosti o přiznání statusu nového vyvážejícího výrobce v souladu s článkem 2 konečného nařízení,
-
byly dvě považovány nikoli za vyvážející výrobce, nýbrž za obchodní společnosti, a byly proto informovány, že se jich tento přezkum netýká,
-
dva vyvážející výrobci prohlásili, že splnili daná kritéria, a požádali, aby byla jejich situace prověřena. Jedna z těchto společností však posléze svou žádost stáhla.
(18)
Po vznesení dotazů společnosti dostaly příležitost vyjádřit své připomínky k informacím, které jim byly poskytnuty.
(19)
Bylo zjištěno, že na vyvážejícího výrobce, který prohlašoval, že splnil příslušná kritéria a požádal o prověření své situace, se vztahují kritéria stanovená v bodě 1 oznámení o zahájení řízení. Tento vyvážející výrobce rovněž požadoval individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a tvrdil, že kdyby během původního šetření nebyl býval odrazen od spolupráce, býval by o toto zacházení požádal. Vzhledem k tomu, že během původního šetření byli individuálně prověřeni všichni vyvážející výrobci, kteří tuto žádost vznesli, byla jeho žádost z důvodu rovného zacházení přijata.
(20)
Oznámení bylo zveřejněno dne 6. června 2012 (6) a oznamovalo přezkum současné situace tohoto vyvážejícího výrobce, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (dále jen „BFC“). Objem vývozu tohoto vyvážejícího výrobce v OŠ činil méně než 0,4 % celkového vývozu z ČLR za OŠ. Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívala, že původní vzorek vyvážejících výrobců není třeba měnit. Vyvážejícímu výrobci v ČLR a společnostem ve spojení v EU, které se během původního OŠ podílely na dalším prodeji dotčeného výrobku, byl odeslán dotazník.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k tomu, aby mohla rozhodnout o dumpingu, a provedla inspekce v prostorách následujících společností ve spojení:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Švédsko,
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Německo.
(22)
V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS dospěla Komise k závěru, že společnosti BFC by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2. Určité aspekty stanovení dumpingu při šetřeních týkajících se spojovacích prostředků
(23)
Tato část uvádí znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(24)
V rámci otevřeného dialogu vedeného s některými čínskými vyvážejícími výrobci a s obchodní komorou byly stranám poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem, aby se vyhovělo doporučením OŘS WTO týkajícím se čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, jak je uvedeno v 28. až 53. bodě odůvodnění. Tyto informace se týkaly především vlastností výrobků, jež byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty a které byly použity při srovnání s dotčeným výrobkem, tj. skutečnosti, že prodej na indickém trhu byl rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a u každé transakce byla určena třída pevnosti. Poté byla u všech tříd pevnosti uvedených v tabulce PCN (kontrolního čísla výrobku) vyčíslena běžná hodnota za kg.
(25)
Komise se při srovnání zaměřila na dva zásadní prvky, tj. třídu pevnosti a na rozlišení standardních a speciálních spojovacích prostředků, jak uvádí 48. až 50. bod odůvodnění konečného nařízení. Během šetření bylo jako nový srovnávací prvek přidáno rozdělení na speciální a standardní a jako druhé hlavní srovnávací kritérium byla použita třída pevnosti, kterou během původního šetření sdělila většina čínských vyvážejících výrobců.
(26)
Jak uvádí 56. bod odůvodnění konečného nařízení, standardní spojovací prostředky vyrobené ve srovnatelné zemi bylo možno porovnat se spojovacími prostředky vyváženými do EU výrobci z ČLR zařazenými do vzorku, jelikož bylo zjištěno, že tyto výrobky mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti jako výrobky vyvážené z ČLR.
(27)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a upravena s ohledem na cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
2.1 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(28)
Dne 30. května 2012 byly všem zúčastněným stranám poskytnuty doplňující informace týkající se typů výrobků použitých pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. Jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení řízení, všem zúčastněným stranám byly poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobku, které byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty.
(29)
Obsah sdělení o poskytnutí informací se týkal běžné hodnoty, jež byla stanovena na základě cen dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu indickým spolupracujícím výrobcem. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán status podniku působícího v podmínkách tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo vypočtené hodnoty ve srovnatelné zemi. Dva indičtí výrobci souhlasili s tím, že budou spolupracovat a vyplní dotazník. Údaje uvedené v jejich odpovědích na dotazník byly ověřeny přímo v prostorách těchto dvou společností. Pouze jedna z těchto společností však poskytla údaje dostatečně podrobné na to, aby na jejich základě mohla být stanovena běžná hodnota.
(30)
Jak uvádí 90. bod odůvodnění konečného nařízení: „řada dovozců a vývozců zpochybnila vhodnost použití údajů od druhého indického výrobce z důvodů, že i) vyrobené a prodané množství tohoto výrobce na indickém trhu by údajně nebylo reprezentativní, pokud jde o množství vyvezené z ČLR do Společenství, a ii) tento indický výrobce měl údajné obchodní styky s jedním z výrobců ve Společenství, kteří podpořili podnět. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že i) objem prodeje uvedeného indického výrobce byl považován za dostatečně reprezentativní, aby umožňoval stanovení spolehlivých běžných hodnot, a ii) skutečnost, že výrobce ve srovnatelné zemi má styky s výrobcem ve Společenství, který podporuje podnět, nečiní volbu příslušné srovnatelné země nepřiměřenou. Bylo rovněž zjištěno, že tyto styky byly navázány až po skončení období šetření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nespolupracovali výrobci z žádné jiné třetí země, byla volba Indie jako srovnatelné země považována za přiměřenou“.
(31)
Vzhledem k podmínkám hospodářské soutěže a otevřenosti indického trhu i ke skutečnosti, že spolupracující indický výrobce prodával typy výrobku srovnatelné s typy vyváženými výrobci z ČLR, byl vyvozen závěr, že Indie je vhodnou třetí zemí s tržním hospodářstvím ve smyslu čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(32)
Ve sdělení o poskytnutí informací bylo uvedeno, že údaje o domácím prodeji se sice vztahovaly k období šetření, avšak neobsahovaly celé kontrolní číslo výrobku (dále též „PCN“). Indický výrobce nicméně byl schopen určit třídu pevnosti prodávaného spojovacího prostředku a také to, zda příslušný spojovací prostředek byl „standardní“ nebo „speciální“ podle definice uvedené v konečném nařízení. Nutnost rozlišit mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky totiž nebyla na počátku šetření, kdy bylo vytvořeno kontrolní číslo výrobku, stanovena.
(33)
Komise nicméně poznamenala, že toto rozlišení má vliv na srovnatelnost cen, a proto tyto údaje od indického výrobce požadovala a ten je poskytl. Prodej na indickém trhu byl tedy rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a poté byla u každé transakce určena třída pevnosti. U všech tříd pevnosti původně uvedených v tabulce PCN byla vyčíslena běžná hodnota za kg.
(34)
Zbývající charakteristiky původního PCN nebyly použity, nejen proto, že indický výrobce nebyl schopen poskytnout tak podrobné údaje, ale také z následujících důvodů:
-
Průměr ani délka nebyly považovány za relevantní, jelikož analýza byla prováděna na základě hmotnosti, a tudíž automaticky zohledňovala veškeré rozdíly vyplývající z odlišného průměru nebo délky spojovacího prostředku.
-
Nic nenaznačovalo, že by mezi výrobky indického výrobce a čínskými spojovacími prostředky existovaly rozdíly v obsahu chromu v povrchové vrstvě nebo v povrchové úpravě jako takové, která je v zásadě ukazatelem galvanizace.
-
Pokud jde o jediný další zbývající prvek PCN, kódy KN, mělo se za to, že by nebyly spolehlivým ukazatelem, jelikož čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 kódů KN používaných k vymezení dotčeného výrobku.
(35)
Komise se proto zaměřila na dva zásadní rozdíly mezi výrobky: na třídu pevnosti na jedné straně a na rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, které je ukazatelem rozdílů mezi zákazníky a rozdílů v kvalitě, na straně druhé.
(36)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a snížena o cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
(37)
Komise informovala všechny zainteresované strany, že běžnou hodnotu nelze sdělit, jelikož se týká utajované ceny jediného indického výrobce na domácím trhu. Zúčastněné strany však byly informovány o tom, že „standardní“ běžná hodnota pro spojovací prostředek třídy pevnosti 8.8 (třída „G“ v tabulce PCN), což je standardní typ běžně vyvážený čínskými výrobci, byla vyčíslena v rozmezí 9 až 12 CNY za kg ze závodu.
2.2 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(38)
Jeden dovozce a čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že lhůta poskytnutá stranám pro vyjádření připomínek k doplňujícím informacím (10 dnů) je příliš krátká. Komise se však domnívá, že výše uvedená lhůta je odpovídající vzhledem k tomu, že poskytnuté informace jsou pouhým doplňkem k informacím, jež byly poskytnuty již v konečném nařízení, na konci původního šetření. Lhůta poskytnutá pro prověření těchto doplňujících informací a vyjádření se k nim byla proto považována za přiměřenou.
(39)
Některé strany tvrdily, že Komise prohlásila, že nemá žádné nové informace týkající se fyzických vlastností kromě třídy pevnosti výrobku používané ke stanovení běžné hodnoty. Toto tvrzení je třeba odmítnout. V této fázi přezkumu Komise pouze dodatečně objasnila, jak byla při původním šetření stanovena běžná hodnota. Je důležité zdůraznit, že čínští vyvážející výrobci označili „pevnost“ za jednu z relevantních vlastností. To však neznamená, že Komise neměla žádné informace o ostatních fyzických vlastnostech.
(40)
Tytéž strany tvrdily, že Komise během slyšení, v souvislosti s případnými úpravami provedenými za účelem srovnání vývozních cen a běžné hodnoty, prohlásila, že budou upřednostněny úpravy na základě analýzy cen spíše než analýzy nákladů. Ve skutečnosti Komise objasnila, že podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení by srovnání mělo být provedeno s náležitým přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen, a nikoli k rozdílům v nákladech.
(41)
Tyto strany následně zopakovaly svůj požadavek, aby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech, jako jsou rozdíly v účinnosti spotřeby surovin, ve spotřebě válcovaného drátu, ve spotřebě elektrické energie, v množství elektrické energie vyrobené z vlastních zdrojů, v produktivitě na zaměstnance, v přiměřené úrovni zisku a rozdíly související s vybavením nástroji. Jak již bylo uvedeno výše, čl. 2 odst. 10 základního nařízení se zmiňuje o ceně a nikoli o nákladech. Tyto strany nepředložily žádný důkaz o tom, že by se údajné rozdíly v nákladech promítaly do rozdílů v cenách. Při šetřeních týkajících se ekonomik v procesu transformace, jakou je čínská ekonomika, se používá srovnatelná země, aby se zajistilo, že v zemích bez tržního hospodářství nebudou brány v úvahu ceny a náklady, které nejsou standardním výsledkem tržních sil. Proto se za účelem stanovení běžné hodnoty používá náhrada v podobě nákladů a cen výrobců ve fungujících tržních ekonomikách. Tyto požadavky na úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech se proto zamítají.
(42)
Tyto strany dále tvrdily, že doplňující informace poskytnuté dne 30. května 2012 a týkající se vlastností výrobků prodávaných indickým výrobcem byly neúplné, jelikož údajně chyběly informace o těchto ukazatelích: rozdílech souvisejících s typem spojovacího prostředku, povrchové úpravě a použití chromu, průměru a délce, sledovatelnosti, normě ISO 9000, míře závadnosti výrobku a jiných vlastnostech, jakými jsou tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficienty tření. Usilovaly o objasnění toho, proč nebyly ostatní vlastnosti původního PCN považovány za relevantní. Tyto záležitosti byly vysvětleny ve dvou sděleních o zveřejnění informací odeslaných dne 5. července a založeny dne 11. července 2012 do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
2.3 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(43)
V odpověď na žádost o doplňující informace předloženou stranami, jak je uvedeno v 42. bodě odůvodnění, bylo dne 5. července 2012 všem zúčastněným stranám odesláno druhé sdělení o poskytnutí informací. V tomto sdělení byly uvedeny tyto doplňující informace:
-
Tabulka ukazující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vyčíslených podle tříd pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané nezávislým odběratelům na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem. Rovněž bylo upřesněno, že převážná většina vývozu čínských výrobců spadá do třídy pevnosti G.
-
Podrobná analýza údajů z Indie ukázala, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly PCN kódu „A“. Komise proto u vyvážených modelů navrhla srovnávat běžnou hodnotu s typem povrchové úpravy „A“.
-
Po manuální analýze údajů o cenách na indickém trhu provedené podle návodu byly z textového řetězce kódování prodávaných výrobků používaného indickým výrobcem získány informace o průměru a délce. Tyto údaje byly shrnuty do rozmezí rozlišujících hlavní rozměry výrobku, aby bylo možno provést srovnání s vývozem čínských společností:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
-
Komise proto navrhla použít tyto údaje k dalšímu zpřesnění běžné hodnoty a na jejím základě vypočítat dumpingová rozpětí. V případě, že vyvážené spojovací prostředky nespadají do těchto rozmezí, nebyly použity při výpočtu dumpingu. To se týkalo jen velmi malého množství vyvážených výrobků.
-
Komise předložila tyto upravené kódy PCN:
Ukazatel
Popis
PCN
Standardní/speciální
Standardní spojovací prostředek
S
Speciální spojovací prostředek
P
Třída pevnosti
3,6
A
4,6
B
4,8
C
5,6
D
5,8
E
6,8
F
8,8
G
9,8
H
10,9
I
12,9
J
Povrchová úprava
Galvanické pokovení
A
Průměr
M4 až M10
S
M12 až M20
M
M22 až M30
L
Délka
0 až 100 mm
S
101 až 200 mm
M
201 až 300 mm
L
-
Komise poskytla přehled dumpingových rozpětí upravených podle návrhu uvedeného ve sdělení o zveřejnění informací a zároveň poznamenala, že tato upravená antidumpingová rozpětí automaticky nebudou totožná s antidumpingovými cly, na která se bude vztahovat pravidlo nižšího cla.
-
Nakonec byly jedním výrobcem v EU dodány nové tabulky 22, 23, 32, 33 a 34 v návaznosti na připomínky některých zúčastněných stran, podle nichž byly informace poskytnuté v rámci sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012 neúplné, jelikož v těchto tabulkách některé údaje buď chyběly, nebo nebyly náležitě shrnuty.
2.4 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(44)
Některé strany požadovaly doplňující informace o cenové úrovni běžné hodnoty. Jak uvádí 82. bod odůvodnění, cenová úroveň nemohla být zúčastněným stranám sdělena, jelikož se jedná o důvěrnou informaci týkající se cen jediného srovnatelného výrobce. Dne 5. července 2012 však byla čínským vyvážejícím výrobcům, kteří tyto dodatečné informace požadovali, poskytnuta nedůvěrná verze běžné hodnoty standardních spojovacích prostředků podle třídy pevnosti a byla rovněž založena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. V tomto sdělení Komise uvedla tabulku znázorňující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vypočtených podle třídy pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem nezávislým odběratelům.
(45)
Některé strany rovněž tvrdily, že Komise je během slyšení konaného dne 26. června 2012 informovala o tom, že výrobky prodávané na indickém trhu mají dva typy povrchové úpravy „A“ a „B“ podle tabulky PCN použité při původním šetření. Toto tvrzení je nepodložené. Komise zmíněné strany informovala, že v této fázi přezkumu teprve zkoumá typy povrchové úpravy použité indickým výrobcem u standardních spojovacích prostředků. Během následného slyšení konaného dne 3. července 2012 byly všechny strany prostřednictvím informačního sdělení, jež bylo dne 11. července 2012 založeno do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami, informovány, že indický výrobce k výrobě standardních spojovacích prostředků používá povrchovou úpravu typu „A“.
(46)
Během slyšení konaného dne 11. července 2012 tytéž strany požádaly Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem bylo provedeno rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky od indického výrobce. Komise naznačila, že to bylo učiněno podle názvů odběratelů. Jak ale dokládá zápis pořízený úředníkem pro slyšení GŘ pro obchod, Komise před skončením slyšení konstatovala, že tuto záležitost bude muset objasnit, což učinila v dalším informačním sdělení ze dne 13. července 2012, jež bylo zasláno stranám, které se slyšení účastnily, a bylo založeno do nedůvěrného spisu k nahlédnutí všem zúčastněným stranám. Prohlášení učiněné zmíněnými stranami, podle něhož Komise konstatovala, že „rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky bylo provedeno mimo jiné podle názvů odběratelů,“ je tedy neúplné, jelikož k této záležitosti bylo poskytnuto více informací, jak se uvádí v níže uvedeném bodě odůvodnění.
(47)
K rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky Komise ve svém sdělení ze dne 13. července 2012 uvedla, že „nelze vyloučit, že automobilový průmysl pro některé aplikace používá rovněž standardní spojovací prostředky“. Některé strany tvrdily, že se Komise domnívala, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu by rovněž mohly být považovány za standardní. Toto tvrzení je nepodložené. Jak ono sdělení jasně vysvětluje, prohlášení Komise bylo učiněno v době, kdy indický výrobce nedal k dispozici seznam odběratelů. Jak však bylo stanoveno při původním šetření a jak je dále vysvětleno v části 2.7, výrobci automobilů si z důvodu kvality a z obchodních důvodů vždy objednávají spojovací prostředky, které jsou vyráběny na zakázku, aby vyhověli požadavkům ISO platným v tomto odvětví. Veškeré spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl proto výrobci spojovacích prostředků považují za „speciální“ výrobky, což podle informací uvedených na webových stránkách indických výrobců automobilů platí i v Indii. Jelikož indický výrobce za „speciální spojovací prostředky“ jednoznačně označil všechny součásti vyrobené na zakázku, Komise se domnívá, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zařazeny do seznamu standardních spojovacích prostředků poskytnutého během původního šetření.
(48)
Podobné požadavky týkající se možného zahrnutí spojovacích prostředků určených pro automobilové odvětví do běžné hodnoty vznesli také čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce, kteří navíc tvrdili, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu, které nejsou vyrobeny podle návrhu konkrétního zákazníka, přesto musí projít speciální kontrolou kvality nebo musí splňovat požadavky na sledovatelnost, které zvýší jejich cenu, a měly by proto být běžně považovány za speciální spojovací prostředky. Výše uvedené strany tvrdily, že zjištění Komise, podle nichž byly spojovací prostředky používané pro špičkové aplikace, ale nevyrobené podle nákresů uživatele byly přesto považovány za speciální spojovací prostředky, byla nepodložená, a Komise tedy jednala v rozporu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení tím, že porušila zásadu spravedlivého srovnání. Dále se domnívaly, že zjištění Komise vycházející z rozdělení učiněného indickým výrobcem nebyla předmětem inspekce provedené na místě. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem požádaly Komisi, aby přezkoumala rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, a není-li to možné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě.
(49)
Zdůvodněním Komise týkajícím se rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky se zabýval již 47. bod odůvodnění. Pokud jde o tvrzení týkající se neprovedení inspekce rozdělení učiněného indickým výrobcem, Komise prověřila záznamy o prodeji pomocí řady testů v průběhu operací (tj. provedla podrobnou inspekci vzorku prodejních transakcí uvedených v záznamech o prodeji, aby ověřila jejich přesnost) podle standardního postupu pro inspekce prováděné na místě. Mimoto bylo následné rozdělení těchto záznamů o prodeji poskytnutých indickým výrobcem prověřeno porovnáním s průměrnou úrovní cen při rozdělení, jak je vysvětleno ve zmíněném sdělení. Tvrzení, podle něhož Komise automaticky převzala údaje poskytnuté indickým výrobcem, je tedy nepodložené.
(50)
Kritéria používaná indickým výrobcem k určení speciálních spojovacích prostředků, tj. prostředků vyrobených podle nákresu zákazníka, jak uvádí 47. bod odůvodnění, mimoto poskytují dostatečnou záruku spolehlivosti údajů. Komise již při původním šetření běžnou hodnotu upravila tak, aby zohlednila opatření týkající se kontroly kvality učiněná indickým výrobcem, které nebyly zjištěny u čínských výrobců zařazených do vzorku. Za těchto okolností Komise nepovažuje za nutné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě, jak navrhovaly dotčené strany. Jak uvádí 89. bod odůvodnění konečného nařízení, navzdory snahám Komise žádný jiný výrobce ze všech možných srovnatelných zemí při šetření nenabídl svou spolupráci.
(51)
Pokud jde o využití údajů indického výrobce ve srovnatelné zemi pro určení běžné hodnoty, Sdružení evropských distributorů (EFDA) tvrdilo, že tento postup je nevhodný, neboť sortiment výrobků indického výrobce, jeho objem výroby, profil zákazníka, způsob distribuce a postavení na trhu nejsou srovnatelné se situací čínského vyvážejícího výrobce. Sdružení dále tvrdilo, že čínské ceny jsou nízké, neboť se v nich odrážejí výhody výroby standardních výrobků ve velkém objemu a čínští výrobci jsou specializovaní a efektivní. Navíc požadovalo podrobnější informace o cenách indického výrobce a objemu výroby standardních spojovacích prostředků. Sdružení evropských distributorů nakonec předložilo údaje Eurostatu, aby podpořilo svá tvrzení, podle nichž srovnání vývozních cen z ČLR a Indie u dvou konkrétních KN kódů ukáže, že objem indického vývozu těchto výrobků tvoří méně než 4 % objemu vývozu z ČLR a že Indie pro vývozní trhy nepředstavuje věrohodného dodavatele těchto výrobků.
(52)
Pokud jde o vhodnost výběru indického výrobce ve srovnatelné zemi, odkazuje se na závěrečnou část 49. bodu odůvodnění. V souvislosti s obecným tvrzením, že se v čínských vývozních cenách odrážejí výhody výroby ve velkém objemu, tato tvrzení nebyla podložena ani kvantifikována jakýmkoli smysluplným způsobem, který by v této fázi přezkumu mohl pomoci při provedení analýzy. Pokud se týká žádosti o doplňující informace ohledně údajů indického výrobce, odkazuje se na 82. bod odůvodnění pojednávající o důvěrnosti. Pokud jde o tvrzení, že vývoz z Indie během OŠ a po OŠ nebyl srovnatelný s vývozem z ČLR, pro stanovení běžné hodnoty se podle základního nařízení považují za relevantní ceny na indickém trhu, a nikoli indické vývozní ceny. Zmíněná tvrzení Sdružení evropských distributorů jsou tedy nepodložená.
(53)
Co se týče povrchové úpravy použité indickým výrobcem, čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce v této věci vyjádřili své pochybnosti a požádali Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem důvěrné informace poskytly přesvědčivý důkaz o tom, že indický výrobce na domácím trhu prodával pouze galvanicky pokovené spojovací prostředky. Během inspekce indický výrobce poskytl důkazy, jež Komisi umožnily vyvodit závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly typu povrchové úpravy „A“ původního PCN. Za těchto okolností se Komise domnívá, že důkazy uvedené ve spisu jsou dostačující k tomu, aby vyvodila závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené. V této souvislosti byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v obsahu chromu, jak uvádí 81. bod odůvodnění.
2.5 Další informace požadované po sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(54)
Někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení a informace, aby případně mohli vznést žádost o úpravy jejich vlastního dumpingového rozpětí stanoveného při původním šetření, na základě následujících skutečností:
a)
vlastností „typů výrobku“ (kódů KN, třídy pevnosti, rozlišení standardní versus speciální části) použitých k určení běžné hodnoty;
b)
dalších informací o vlastnostech výrobků prodávaných indickým výrobcem využívaných k určení běžné hodnoty;
c)
vysvětlení týkajícího se důvodů, proč nebyly využity ostatní vlastnosti původního PCN, a
d)
úprav, které je třeba provést vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech.
(55)
Pokud jde o písm. a), jak je uvedeno v informačním sdělení ze dne 30. května 2012, třída pevnosti spojovacích prostředků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem byla ukazatelem pevnosti uvedené v PCN, jež bylo použito v dotazníku zaslaném všem stranám. Třída pevnosti byla určena pomocí téže příslušné části PCN od indického výrobce uvedené v záznamech o prodeji zkontrolovaných během inspekce na místě.
(56)
Rozlišení mezi speciálními a standardními spojovacími prostředky bylo vysvětleno v 54. bodě odůvodnění konečného nařízení. „Speciální“ spojovací prostředky se vyrábějí podle nákresu zákazníka. „Standardní“ spojovací prostředky se vyrábějí do zásoby, a nikoli podle požadavků jednotlivých zákazníků. Nutnost rozlišovat mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky vyráběnými indickým spolupracujícím výrobcem byla plně uznána a, jak uvádí 51. a 54. bod odůvodnění konečného nařízení, mezi spojovacími prostředky „standardního“ typu bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty u čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(57)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu b), z důvodu důvěrnosti není možné zveřejnit přesné typy modelů šroubů a svorníků prodávaných indickým výrobcem. Jak bylo však naznačeno výše, srovnání bylo provedeno na základě hmotnosti v rámci téže kategorie, ať už standardních nebo speciálních výrobků, a v rámci téže třídy pevnosti stanovené v PCN.
(58)
Opět v souvislosti se záležitostmi uvedenými v písmenu b) některé zúčastněné strany požadovaly více informací o povrchové úpravě. Údaje z původního šetření byly dále analyzovány a ukázalo se, že výrobky prodávané na indickém trhu jako „standardní“ měly základní povrchovou úpravu, tj. byly galvanicky pokoveny. Tato informace byla sdělena při slyšeních vyžádaných zúčastněnými stranami, znovu poskytnuta těm zúčastněným stranám, které o tuto informaci požádaly, a byla rovněž zanesena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(59)
Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku požadovali více informací o úpravách zohledňujících použití chromu při povrchové úpravě. Údaje o prodeji poskytnuté indickým spolupracujícím výrobcem byly dále analyzovány, což vedlo k úpravě běžné hodnoty s ohledem na rozdíl v obsahu chromu, jak vysvětluje 81. bod odůvodnění. Titíž vyvážející výrobci požadovali podrobnější objasnění toho, jakým způsobem byla určena ziskovost u domácího prodeje indického spolupracujícího výrobce; zda byly výrobní náklady uváděny na základě PCN, nebo zda byly použity průměrné náklady; a jestli běžná hodnota zahrnovala prodej případným společnostem ve spojení.
(60)
Veškeré relevantní informace týkající se běžné hodnoty byly uvedeny v 94. bodě odůvodnění konečného nařízení. Dále je upřesněno, že byl použit pouze domácí prodej společnostem, které nebyly ve spojení.
(61)
Tito dva vyvážející výrobci později tvrdili, že mají vážné pochybnosti o tom, zda byly zkoušky ziskovosti a reprezentativnosti provedeny náležitým způsobem. V souvislosti se zkouškou reprezentativnosti tito vyvážející výrobci konkrétně pochybovali o tom, že u pozměněných skupin výrobků množství výrobků prodaných indickým výrobcem na domácím trhu přesahovalo 5 % jejich objemu vývozu. Co se týče zkoušky reprezentativnosti, bylo zjištěno, že v případech, kdy u konkrétního typu výrobku nebyla splněna podmínka 5 %, měl prodej na domácím trhu i tak dostatečně velký objem na to, aby bylo možno provést náležité srovnání. Pokud jde o zkoušku ziskovosti, potvrzuje se, že tato zkouška byla na základě druhu výrobku.
(62)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu c), tj. důvody, proč nebylo pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny použito celé PCN, během šetření se jasně ukázalo, že celé PCN by nebylo spolehlivým ukazatelem. Za prvé proto, že čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 KN kódů používaných k vymezení dotčeného výrobku. Za druhé, jak je vysvětleno ve 48. bodě odůvodnění konečného nařízení, řada stran tvrdila, že spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci jsou běžnými výrobky spadajícími převážně do rozmezí tříd pevnosti 4,8 až 8,8, které nemají žádné zvláštní vlastnosti, pokud jde o suroviny, odolnost, povrchovou úpravu nebo prvky související s certifikací/bezpečností; které byly určeny pro méně náročné aplikace (jiné než odborné použití a obecná distribuce) na rozdíl od špičkových aplikací; a nesplňovaly přísné požadavky specifických konečných uživatelů, například automobilového, chemického nebo leteckého průmyslu.
(63)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu d), prvky jako „sledovatelnost“, norma ISO 9000, míra závadnosti výrobku a další kritéria, např. „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficient tření“, s nimiž přišli ostatní dva vyvážející výrobci, nemohly být akceptovány, jelikož dotčené společnosti neprokázaly, jakým způsobem tyto prvky ovlivňují srovnatelnost běžné hodnoty a vývozní ceny.
(64)
S ohledem na neexistenci konkrétních informací týkajících se chybějící srovnatelnosti, konstatované spolu s doporučeními, jež při původním šetření učinily zúčastněné strany, a vzhledem k omezenému množství dalších dostupných informací o jiných technických vlastnostech, jako je povrchová úprava, byl při původním šetření vyvozen závěr, podle něhož hlavní činitele a rozdíly zdůrazněné samotnými zúčastněnými stranami, zejména rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti, tvoří dostatečný základ pro srovnání běžné hodnoty a vývozních cen.
2.6 Další poskytnutí informací týkajících se běžné hodnoty ze dne 11. července 2012
(65)
Dne 11. července 2012 Komise poskytla další informace o výše popsané reklasifikaci běžné hodnoty a jí navrhovaném novém výpočtu dumpingových rozpětí na výše popsaném základě, a požádala o připomínky.
(66)
Jak uvádí 32. bod odůvodnění, indický výrobce při původním podání poskytl záznamy o domácím prodeji bez PCN. Jediným ukazatelem každého prodeje byl kód položky, který byl interním kódem každého výrobku, a textový řetězec pro popis výrobku, například:
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
(67)
Jak bylo vysvětleno ve 48. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, indická společnost svůj domácí prodej rozdělila na standardní a speciální spojovací prostředky pomocí rozlišení uvedeného v 77. bodě odůvodnění. V důsledku toho byly záznamy o domácím prodeji dodány ve dvou spisech, z nichž jeden obsahoval „záznamy o standardním domácím prodeji“ a druhý „záznamy o speciálním domácím prodeji“. Prodej, který nebylo možné označit za standardní nebo speciální, nebyl do dalšího výpočtu běžné hodnoty zařazen.
(68)
Během šetření se také jasně ukázalo, že ke stanovení běžné hodnoty bude nutná třída pevnosti daného spojovacího prostředku. Indická společnost určila třídy pevnosti pro každý řádek spisů obsahujících „záznamy o standardním domácím prodeji“ a „záznamy o speciálním domácím prodeji“ a tyto byly zveřejněny ve sloupci označeném jako „TŘÍDA“ a uvádějícím třídu pevnosti, na příklad:
Popis
Třída
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
8.8
(69)
Na tomto základě byla pomocí rozdělení na standardní versus speciální a pomocí třídy pevnosti vypočtena původní běžná hodnota stanovená v prvním zveřejnění přezkumu provádění ze dne 30. května 2012.
(70)
Jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění, někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení. Odkazovali se přitom na chybějící srovnání na základě povrchové úpravy, průměru a délky spojovacího prostředku a tvrdili, že by to mohlo mít vliv na úroveň původně vypočtené běžné hodnoty.
(71)
Vzhledem k chybějícímu PCN byl pro zjištění průměru a délky prodávaného spojovacího prostředku u každé transakce analyzován textový řetězec pro popis výrobku (poté, co byly do jedné skupiny zahrnuty transakce se stejným textem popisu). Ve výše uvedeném příkladu M8 označuje průměr a 16 označuje délku. V tomto případě je tedy popsán šroub o průměru 8 mm a délce 16 mm. Číselný údaj 1,25 označuje vzdálenost závitů, jež nebyla ke klasifikaci dotčeného výrobku použita.
(72)
Číslo PCN používané čínskými vyvážejícími výrobci tyto údaje označuje poněkud odlišně. Průměr a délka výše uvedeného šroubu by tak byly označeny jako „080016“.
(73)
Aby bylo zajištěno, že běžná hodnota a vývozní cena si budou odpovídat, Komise rozdělila průměr a délku do tří rovnoměrných pásem uvedených ve druhém informačním dopisu ze dne 5. července 2012:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
(74)
Malé množství prodaných výrobků od indického výrobce do těchto rozmezí nespadalo a nebylo proto použito pro výpočet běžné hodnoty. Výše popsaný šroub by tedy byl podle upraveného PCN označen jako „GSS“, což představuje třídu pevnosti 8,8, malý průměr a malou délku.
(75)
Z výše uvedeného příkladu bylo zjevné, že textový řetězec pro popis výrobku neobsahuje žádné informace o povrchové úpravě použité indickým domácím výrobcem. Byl tedy zkontrolován vyšetřovací spis, aby se zjistilo, zda v něm nejsou nějaké důkazy o typu případné povrchové úpravy použité indickým výrobcem k prodeji standardních spojovacích prostředků na domácím trhu. Důvěrné důkazy ve spise, ověřené v prostorách indického výrobce, prokázaly použití galvanického pokovení (PCN typ A) u standardních spojovacích prostředků na domácím trhu a tato skutečnost byla dne 5. července 2012 sdělena všem stranám.
2.7 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 11. července 2012
(76)
Na výše uvedené poskytnutí informací odpovědělo několik vyvážejících výrobců. Jak požadovali tito vyvážející výrobci, proběhlo slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení GŘ pro obchod, se záměrem, aby pokračoval dialog s Komisí a byly projednány body, které zmínění výrobci nastolili. Vyvážející výrobci nastolili především následující otázky:
a)
metodika, pomocí které indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální;
b)
jestliže některé spojovací prostředky prodávané automobilovému průmyslu byly považovány za standardní spojovací prostředky, pak by bylo žádoucí provést „významnou úpravu“;
c)
úprava běžné hodnoty o nepřímé daně uvalené na dovoz válcovaného drátu do Indie podle čl. 2 odst. 10 písm. b);
d)
přítomnost chromu VI v povrchové úpravě standardních spojovacích prostředků;
e)
metodika uplatněná Komisí v případě, že domácímu prodeji neodpovídala žádná konkrétní vývozní transakce, a
f)
poskytnutí informací o kódech výrobků prodávaných indickým výrobcem na domácím trhu.
(77)
Pokud jde o písmeno a), indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální s ohledem na to, že spojovací prostředky vyráběné podle nákresu zákazníka jsou speciálními spojovacími prostředky, zatímco ostatní prodávané výrobky jsou standardními spojovacími prostředky, tj. nejsou vyráběny podle konkrétního nákresu nebo podle nákresu zákazníka.
(78)
Pokud jde o písmeno b), jak bylo uvedeno v poznámce ke spisu ze dne 13. července 2012 zaslané zmíněným zúčastněným stranám po slyšení konaném dne 11. července, Komise potvrdila, že vzhledem k chybějícím jménům zákazníků, jak je uvedeno výše, Komise odkazuje na 47. bod odůvodnění. Komise dále podotýká, že jak uvádí evropské sdružení výrobců spojovacích prostředků: „Když si v Evropě zákazník - zejména v automobilovém průmyslu - objedná spojovací prostředek, který je vyroben podle nákresu a který zároveň plně odpovídá mezinárodním normám (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), je tento výrobek v každém případě výrobcem spojovacích prostředků považován za „speciální“ výrobek a v rámci interní klasifikace příslušné společnosti je následně označen jako „speciální“... Takový je zavedený postup všech výrobců spojovacích prostředků po celém světě včetně Indie.“ Komise si je proto jista, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zahrnuty do seznamu standardních spojovacích prostředků zveřejněného během původního šetření. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(79)
Pokud jde o písmeno c), při slyšení vyvážející výrobci nastolili otázku úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, aby byla zohledněna cla z dovozu válcovaného drátu do Indie, jež jsou zahrnuta do běžné hodnoty, avšak nikoli do vývozní ceny výrobků z Číny. Čínské společnosti zařazené do vzorku totiž během původního šetření kupovaly válcovaný drát vyrobený v Číně.
(80)
Suroviny dovezené indickým výrobcem podléhaly základnímu clu (5 % vyčíslitelné hodnoty) a vzdělávací dani (3 % hodnoty základního cla plus hodnota vyrovnávacího cla). Podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení lze však takovou úpravu o nepřímé daně požadovat pouze, pokud by dovozní poplatky zahrnuté do ceny obdobného výrobku a materiálu, z něhož je tvořen, je-li určen pro spotřebu na domácím trhu, nebyly vybrány nebo byly vráceny, až bude obdobný výrobek vyvezen do Evropské unie. Vzhledem k neexistenci tvrzení i důkazů, podle nichž by vývoz výše uvedených vyvážejících výrobců do EU profitoval z nevybraných nebo vrácených poplatků z dovozu surovin (válcovaného drátu), je toto tvrzení nutno odmítnout. Mimoto takovou úpravu nelze obvykle provést, pokud dotčený vyvážející výrobce, jak je tomu u tohoto přezkumu, získává veškeré suroviny od domácích dodavatelů, a proto nehradí žádné dovozní poplatky.
(81)
Pokud jde o písmeno d), důkazy ve spisu o původním šetření prokázaly, že standardní povrchová vrstva u standardních spojovacích prostředků obsahovala chrom Cr3, což odpovídalo definici PCN, podle níž není do povrchové vrstvy přidán chrom VI. Dumpingová rozpětí byla proto znovu vyčíslena pro nejdražší typ chromového povrchu u vyvážených výrobků, a to bez úpravy vývozní ceny. Dva vyvážející výrobci tvrdili, že informace o povrchové úpravě se týkaly současné situace, a nikoli situace v OŠ. Toto tvrzení je mylné. Při inspekci provedené v průběhu původního šetření byly získány ověřené důkazy svědčící o tom, že všechny standardní spojovací prostředky prodávané během původního OŠ na indickém domácím trhu byly galvanicky pokovené.
(82)
Pokud jde o písmeno e), potvrzuje se, že dumpingová rozpětí byla vypočítána tak, že v případě, kdy k vývozní transakci neexistoval odpovídající prodej na domácím trhu, byla tato transakce z výpočtu dumpingu vyňata. Některé strany tvrdily, že pro vynětí některých vývozních transakcí z výpočtu dumpingového rozpětí neexistuje důvod. U všech čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však byla zjištěna natolik významná spojitost mezi prodejem na domácím trhu a vývozním prodejem, aby bylo zajištěno spravedlivé zastoupení prodeje uskutečněného různými stranami.
(83)
Pokud se jde o písmeno f), čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že indický výrobce neuvedl oprávněný důvod, proč Komisi nepovolil sdělit konkrétní informace týkající se kódů výrobků prodávaných na domácím trhu. Komise poskytla co nejvíce informací prostřednictvím řady poznámek ke spisu, informačních sdělení dostupných všem zúčastněným stranám a slyšení udělených čínské obchodní komoře i všem čínským vývozcům, kteří o ně požádali, a zároveň přitom respektovala pravidla důvěrnosti. Co se týče žádosti o zveřejnění kódů výrobků indického výrobce, předpokládá se, že zveřejnění těchto informací umožní ostatním stranám s přiměřenou přesností vypočítat ceny indického výrobce na domácím trhu, čemuž je třeba zabránit s ohledem na ochranu důvěrných obchodních informací. Nezajištění ochrany důvěrných informací by mohlo Komisi vystavit případným žalobám na náhradu škody a společnosti ve srovnatelných zemích, jejichž spolupráce je dobrovolná, odradit od spolupráce při šetřeních. Tato žádost byla proto zamítnuta.
2.8 Úpravy metodiky použité při výpočtu běžné hodnoty v konečném nařízení
(84)
Vzhledem ke stanoviskům vyjádřeným při tomto přezkumu čínskými vyvážejícími výrobci a týkajícím se určení typů výrobku při výpočtu běžné hodnoty výrobků z Indie, podle nichž jsou kromě rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti významnými parametry rovněž průměr, délka a povrchová úprava, a vzhledem ke slyšením i dialogu, probíhajícím za přítomnosti příslušného úředníka pro slyšení, byly údaje indického výrobce přezkoumány.
(85)
Po tomto přezkumu Komise mohla určit průměr i délku spojovacích prostředků prodávaných na indickém domácím trhu. Aby bylo možno provést spravedlivé srovnání těchto spojovacích prostředků s prostředky vyváženými z ČLR, byly průměr i délka rozděleny do několika rozmezí a běžná hodnota byla vypočítána pro každé rozmezí zvlášť. To bylo podrobně vysvětleno ve dvou informačních sděleních z 5. a 11. července 2012, která byla dána k dispozici všem zúčastněným stranám. Prostřednictvím rozmezí pro rozlišení hlavních rozměrů výrobků prodávaných indickým výrobcem tato metodika umožnila spravedlivé srovnání s vývozem od čínských společností, které požadovaly zúčastněné strany. Dva vyvážející výrobci následně tvrdili, že nemají úplné informace, neboť klasifikace je nejasná a nevhodná, a že tudíž nemají informace dostatečné k tomu, aby požadovali úpravu z důvodu fyzických rozdílů. Kromě těchto obecných prohlášení však tito dva vyvážející výrobci nepředložili žádný odůvodněný alternativní návrh ani ověřený důkaz. Příslušné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(86)
Sdružení evropských distributorů tvrdilo, že použití průměru a délky neodpovídá skutečnosti, a navrhlo alternativu, jež se týkala těchto dvou kritérií, aby se podle jeho názoru zamezilo vyřazení některých výrobků, aniž by však tento alternativní přístup něčím doložilo. Klasifikace navrhovaná Komisí žádné typy výrobků nevyřazovala (byly do ní zahrnuty všechny možné kombinace průměru a délky), a toto tvrzení tudíž nemohlo být dále prověřováno.
(87)
Bylo zjištěno, že všechny prodávané standardní spojovací prostředky byly galvanicky pokovené, a proto byla běžná hodnota vypočítána podle povrchové úpravy odpovídající PCN kódu „A“. V případě, že čínský vyvážející výrobce zařazený do vzorku nevyvezl spojovací prostředky s povrchovou úpravou typu A, byl použit nejbližší typ povrchové úpravy, aniž by byla jakkoli upravena vývozní cena.
(88)
Údaje o třídách pevnosti a rozdělení na standardní a speciální výrobky zůstaly nezměněny.
(89)
Dva vyvážející výrobci požadovali zásah úředníka pro slyšení GŘ pro obchod, aby ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce a poskytl záruku ohledně důvěrného charakteru jeho prodeje na domácím trhu, jakož i v otázce povrchové úpravy standardních spojovacích prostředků, přítomnosti chromu v povrchové vrstvě a získávání informací týkajících se délky a průměru standardních spojovacích prostředků. Poté, co úředník pro slyšení ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce, poskytl jasné odpovědi na otázky položené dvěma vyvážejícími výrobci. Zpráva úředníka pro slyšení byla zařazena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(90)
Navzdory výše uvedeným doplňujícím informacím, vysvětlením, slyšením a dialogu některé strany nadále tvrdily, že nemají informace k tomu, aby mohly požádat o úpravy k zajištění spravedlivého srovnání. Komise stranám poskytla podrobné informace o skupinách výrobků použitých při stanovení běžné hodnoty, jak to požadoval odvolací orgán (7). Komise navíc v prodloužené lhůtě od 30. května 2012 do 19. července 2012 poskytovala informace a odpovídala na všechny otázky vznesené všemi stranami. Mimoto byla všem stranám poskytnuta dodatečná lhůta 20 dnů k vyjádření připomínek ke konečnému zveřejnění.
(91)
Tytéž strany tvrdily, že Komise, v rozporu se zprávou odvolacího orgánu, odmítla poskytnout informace o konkrétních výrobcích indického výrobce, jež byly použity při stanovení běžné hodnoty, aniž by k tomu uvedla oprávněné důvody. Ustanovení čl. 6 odst. 5 antidumpingové dohody stanoví, že s informacemi, které jsou důvěrné nebo které jsou důvěrně poskytnuty, musí orgány provádějící šetření zacházet jako s důvěrnými informacemi. V tomto případě byly informace o typech výrobků prodávaných na domácím trhu indickým výrobcem poskytnuty jako důvěrné a příslušná společnost zopakovala svou žádost o důvěrné zacházení adresovanou Komisi, v níž konstatovala, že tyto informace nadále považuje za přísně důvěrné, jak uvádí 82. bod odůvodnění. Tyto strany také tvrdily, že Komise nebyla schopna poskytnout smysluplné nedůvěrné shrnutí informací poskytnutých indickým výrobcem, jak požadovaly zmíněné zprávy. Během pokračujícího dialogu však Komise, jak uvádí výše uvedené body odůvodnění, v mezích důvěrnosti zúčastněným stranám poskytla všechny relevantní informace týkající se indického výrobce, takže tyto mohly hájit své zájmy.
2.9 Určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, běžná hodnota, vývozní ceny, srovnání
(92)
Běžná hodnota byla vypočítána a srovnána s vývozní cenou výše uvedeným způsobem. Úpravy vývozní ceny byly provedeny za účelem odstranění cenových rozdílů v případě, že do povrchové vrstvy dotčených spojovacích prostředků byl přidán chrom VI. Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu jako při původním šetření.
2.10 Požadavky na úpravy na základě vlastností výrobku
(93)
Jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení kvůli fyzickým rozdílům u různých typů dotčeného výrobku (šroubů se šestihrannou hlavou, vrutů do dřeva, svorníků atd.). Jelikož dotčený vyvážející výrobce kvůli důvěrnosti nemá přístup k úplným údajům o běžné hodnotě, spoléhala se příslušná společnost na vlastní vývozní ceny, aby ukázala, do jaké míry se liší ceny jednotlivých typů spojovacích prostředků.
(94)
Při původním šetření bylo srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny provedeno pomocí rozlišení mezi standardními a speciálními typy spojovacích prostředků, uvedeném v 102. bodě odůvodnění konečného nařízení, a také pomocí určení třídy pevnosti. Celá kontrolní čísla výrobku (PCN) nebyla v tomto případě použita, protože výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl informace roztříděné podle PCN, jak bylo požadováno. Jedna z částí původního PCN měla sloužit k určení různých typů spojovacích prostředků podle toho, pod jaký kód KN spadají. Jelikož indický výrobce tyto informace neposkytl, nebylo při původním šetření možné tuto část využít ke srovnání.
(95)
Informace poskytnuté vyvážejícím výrobcem, tyto naznačovaly, že by mohl existovat důvod k úpravám kvůli rozdílům u různých typů spojovacích prostředků. Navrhovaná metoda však nebyla považována za vhodnou, jelikož příslušná společnost neposkytla přesné informace o typu výrobku roztříděné podle kódu KN, jak vysvětluje 34. bod odůvodnění a jak bylo původně požadováno. Jako alternativa byly zkoumány rozdíly v cenách výrobního odvětví Unie na trhu Unie, aby se zjistilo, zda mezi různými typy spojovacích prostředků existují cenové rozdíly. Informace poskytnuté výrobním odvětvím Unie byly úplné a roztříděné podle PCN, jak bylo původně požadováno. Toto zkoumání potvrdilo, že ceny na trhu EU se liší podle typu spojovacího prostředku. Na základě toho bylo považováno za vhodné upravit běžné hodnoty tak, aby odrážely tyto rozdíly. Pro úpravy byla průměrná cena výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie vyčíslena jako „1“ a všem typům výrobků byla přidělena konkrétní hodnota v závislosti na vztahu mezi jejich cenou a průměrnou cenou. Tyto hodnoty byly poté vztaženy k běžné hodnotě použité při srovnání se všemi typy vyváženými vyvážejícím výrobcem.
(96)
Jelikož byly tyto úpravy provedeny na základě tržní hodnoty rozdílů ve fyzických vlastnostech výrobků na trhu EU, bylo považováno za vhodné provést podobné úpravy i při výpočtu dumpingových rozpětí všech vyvážejících výrobců.
(97)
Po zveřejnění obecného informačního dokumentu čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že Komise stále porušuje čl. 2 odst. 4 a čl. 6 odst. 2 a 4 antidumpingové dohody WTO tím, že včas neposkytla informace, na jejichž základě bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, a vyzvali Komisi, aby poskytla podrobné informace o typech výrobků použitých k určení běžné hodnoty a splnila tak svou povinnost umožnit čínským vyvážejícím výrobcům, aby hájili své zájmy a se vší znalostí věci bránili svůj zájem, a zajistit spravedlivé srovnání vývozních cen a běžné hodnoty na základě úplných informací. Zmíněné strany proto Komisi požádaly, aby znovu zvážila:
a)
poskytnutí úplného seznamu typů výrobků použitých k určení běžné hodnoty;
b)
zaručení, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích;
c)
poskytnutí důkazů o odůvodnění žádostí o úpravy;
d)
poskytnutí informací o tom, jak byly provedeny některé úpravy a
e)
zohlednění povinnosti EU přihlédnout ke všem vývozním transakcím.
(98)
Pokud jde o písmeno a), vzhledem k informacím poskytnutým prostřednictvím informačních sdělení ze dne 30. května 2012, 11. července 2012 a 13. července 2012, obecného informačního dokumentu odeslaného dne 31. července 2012, a zejména 77. až 96. bodu odůvodnění a slyšení konaných během konzultačního procesu, se má za to, že veškeré informace, které bylo možno poskytnout v mezích požadavků týkajících se důvěrnosti, byly zúčastněným stranám poskytnuty.
(99)
Pokud jde o písmeno b), týkající se nutnosti zaručit, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích, tímto aspektem se zabýval 78. bod odůvodnění. Vzhledem k neexistenci jakýchkoli nových důkazů a k pouhým tvrzením výše zmíněných stran o možné existenci spojovacích prostředků určených pro špičkové aplikace mimo automobilový průmysl se Komise domnívá, že informace uvedené ve spisu jsou dostatečně spolehlivé, aby bylo možné zaručit, že k určení běžné hodnoty použité ke srovnání s vývozními cenami zmíněného čínského vývozce byly použity pouze standardní spojovací prostředky.
(100)
Pokud jde o písmeno c) a tvrzení, podle nichž Komise neposkytla informace o tom, jak by čínští vyvážející výrobci mohli doložit své žádosti o úpravy související se „sledovatelností“, normu ISO 9000, míru závadnosti výrobku a ostatní kritéria, jakou jsou „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu, koeficient tření“ (viz 63. bod odůvodnění) a dovozní cla (viz 79. a 80. bod odůvodnění), Komise podotýká následující. Za prvé připomíná, že na tato kritéria upozornily zúčastněné strany, aniž by uvedly jakékoli další podrobnosti. Během slyšení pořádaného úředníkem pro slyšení dne 11. července 2012 Komise vyzvala zúčastněné strany, aby poskytly doplňující informace týkající se výše uvedených kritérií, žádné doplňující informace však poskytnuty nebyly. Co se týče žádosti o úpravy vývozních cen zohledňující cla na dovoz válcovaného drátu do Indie a obecně levnější přístup čínských vyvážejících výrobků k surovinám, Komise v 80. bodě odůvodnění podrobně vysvětlila, proč tuto úpravu nebylo možné akceptovat. Dále, jak uvádí 63. bod odůvodnění původního nařízení, cena hlavní suroviny - ocelového válcovaného drátu- v podstatě nevycházela z tržních hodnot. Bylo zjištěno, že ceny ocelových válcovaných drátů na domácím trhu byly výrazně nižší než ceny na jiných trzích. Tyto zkreslené ceny proto nemohou být použity jako základ pro úpravy, jak požadovaly zmíněné strany. Za těchto okolností Komisi není zřejmé, jaké další doplňující informace by podle mínění čínské obchodní komory a vyvážejícího výrobce mohly být poskytnuty k doložení těchto dvou žádostí o úpravy.
(101)
Pokud jde o písmeno d), Komise připomíná, že informace týkající se „typů výrobků vyráběných výrobci v EU, které byly použity k určení běžné hodnoty, a jejich cen, jakož i dopadu výsledných úprav na typy výrobků srovnatelného výrobce použité k určení běžné hodnoty“ jsou důvěrné a nemohou být poskytnuty. Čínská obchodní komora a jeden čínský vyvážející výrobce požadovali dodatečné vysvětlení toho, jak byly provedeny úpravy zohledňující rozdílné ceny povrchové úpravy. Je však třeba poznamenat, že, jak uvádí 92. bod odůvodnění, Komise v příslušném informačním dokumentu uvedla, u kterých typů vyvážených výrobků byly úpravy provedeny, čímž zúčastněným stranám umožnila porozumět tomu, jakým způsobem byly úpravy provedeny.
(102)
Pokud jde o písmeno e) a údajnou nutnost přihlédnout při výpočtu dumpingu k veškerým srovnatelným vývozním transakcím, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání cen podle článku 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, Komise podotýká, že běžná hodnota použitá pro určení dumpingových rozpětí byla upravena právě v návaznosti na žádost a návrhy předložené zmíněnými stranami. Použitá metoda byla vysvětlena v 93. až 96. bodě odůvodnění a důvody pro vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu popsané v 107. a 108. bodě odůvodnění jsou zcela v souladu s článkem 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, který pojednává o srovnatelných vývozních transakcích. V tomto případě byly pro srovnání použity veškeré srovnatelné transakce (určené dle typu výrobku). Vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu tedy bylo odůvodněné.
(103)
Po zveřejnění obecných informací dva čínští vyvážející výrobci zopakovali své tvrzení, že by měly být provedeny úpravy zohledňující údajné rozdíly v účinnosti spotřeby surovin a snazší přístup k surovinám, účinnější spotřebu elektrické energie a nižší produktivitu na zaměstnance. Připomíná se, že v původním šetření nebylo žádnému z čínských vyvážejících výrobců přiznáno s zacházení jako v tržním hospodářství a struktura jejich nákladů nevychází z tržních hodnot, které lze použít jako základ pro úpravy, zejména pokud jde o přístup k surovinám. Dále je třeba poznamenat, že bylo zjištěno, že výrobní postupy v ČLR jsou srovnatelné s postupy indického výrobce a že výše zmíněné rozdíly jsou velmi malé. V tomto případě bylo zjištěno, že indický výrobce na indickém domácím trhu soutěžil s mnoha jinými výrobci a má se za to, že jeho ceny plně odrážely situaci na domácím trhu. Jak uvádí 41. bod odůvodnění, ke stanovení běžné hodnoty musela být použita náhrada za náklady a ceny výrobců ve fungujících tržních ekonomikách.
(104)
Titíž dva čínští vyvážející výrobci tvrdili, že při shrnutí údajů o průměru a délce Komise neměla ke srovnání používat rozmezí, nýbrž samotná čísla udávající délku a průměr. Za prvé, jak uvádí 70. bod odůvodnění, Komise v reakci na slyšení s týmiž stranami konané dne 26. června 2012 souhlasila s rozdělením údajů o průměru a délce do rozmezí, aby byl zohledněn dopad fyzických vlastností na ceny výrobků. Zmíněné strany samy navrhly některá možná rozmezí, avšak Komise během slyšení naznačila, že tato navrhovaná rozmezí by měla být změněna, aby bylo možné všem vyváženým typům výrobků přiřadit jim co nejvíce podobné typy výrobků indického výrobce. Za druhé, zmíněné strany ve svém prohlášení učiněném během slyšení konaného dne 3. července 2012 pro příklad uvedly, že průměr má jen malý dopad na spotřebu surovin. Výše uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
2.11 Dumpingová rozpětí
(105)
Dumpingová rozpětí byla stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny.
(106)
Konečné dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, je pro vyvážejícího výrobce, který je předmětem tohoto přezkumu, stanoveno takto:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Pozměněná konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, jsou stanovena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Současné dumpingové rozpětí
Pozměněné dumpingové rozpětí
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
78,1 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
115,4 %
74,1 %
(108)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že při výpočtu jeho dumpingového rozpětí by celková zjištěná výše dumpingu měla být vyjádřena jako procentní podíl z celkové hodnoty CIF všech vývozních transakcí, a nikoli jako procentní podíl z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu. Jiný postup by podle názoru této společnosti znamenal předpoklad dumpingu u těch vývozních transakcí, které nebyly použity při určení dumpingu.
(109)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty bylo provedeno na základě váženého průměru pouze u typů vyvezených čínským vyvážejícím výrobcem, jimž odpovídající typ byl vyroben a prodán indickým výrobcem. To bylo považováno za nejspolehlivější způsob stanovení případné úrovně dumpingu tohoto vyvážejícího výrobce. Pokus přiřadit všechny ostatní vyvážené typy k jim velmi podobným typům indického výrobce by býval vedl k nepřesným zjištěním. Z tohoto důvodu je správné vyjádřit výši zjištěného dumpingu jako procentní podíl z těch vývozních transakcí, jež byly použity při výpočtu výše dumpingu - toto zjištění se považuje za reprezentativní pro všechny vyvážené typy. Tentýž přístup byl uplatněn také při výpočtu dumpingových rozpětí ostatních vyvážejících výrobců.
3. Vymezení výrobního odvětví Unie
(110)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila definici výrobního odvětví Unie, aby byla zohledněna doporučení uvedená ve zprávách OŘS, jež naznačovaly, že EU jednala v rozporu s čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO tím, že z definice výrobního odvětví Unie vyřadila ty výrobce, kteří nechtěli být zařazeni do vzorku, a tím, že hranici 25 % stanovenou v čl. 4 odst. 1 základního nařízení automaticky považovala za „podstatnou část“ celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. V odstavci 430 zprávy odvolacího orgánu vydané dne 15. července 2011 se uznává, že „roztříštěnost výrobního odvětví spojovacích prostředků však mohla zapříčinit takto malý podíl daný nemožností získat více informací za předpokladu, že postup, kterým Komise vymezila příslušné výrobní odvětví, nevedl k podstatnému nebezpečí zkreslení. […] omezením definice domácího výrobního odvětví na výrobce ochotné být součástí vzorku Komise vyřadila výrobce, kteří poskytli relevantní informace“ (zdůraznění aut.). Právě tito posledně jmenovaní výrobci jsou nyní do definice výrobního odvětví Unie zahrnováni.
(111)
Při původním šetření bylo zjištěno, že výroba výrobců v Unii, kteří souhlasili se zařazením do vzorku a plně spolupracovali při původním šetření, tvořila 27,0 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. Mělo se tedy za to, že tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(112)
V návaznosti na závěry zpráv OŘS a na základě všech platných podání obdržených od všech výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodu i) oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (8), a bez ohledu na to, zda uvedli, že jsou připraveni být součástí vzorku, Komise vypočítala, že výrobní odvětví Unie v roce 2006 ve skutečnosti tvořilo 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(113)
Poté, co Komise přezkoumala definici výrobního odvětví Unie, ověřila, zda procentní podíl spojovacích prostředků vyrobených tímto odvětvím na celkové odhadované výrobě představuje podstatnou část ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO.
(114)
Jak uvádí 112. bod odůvodnění konečného nařízení, šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí v Unii velké množství výrobců, odhadované na více než 300 převážně malých a středních podniků (dále jen „MSP“), ale zahrnující také několik větších společností či skupin společností. V době zahájení původního šetření Komise kontaktovala všechny tyto známé výrobce a požádala je, aby se účastnili šetření a poskytli některé informace o své činnosti. Ani oznámení o zahájení řízení zveřejněné při zahájení původního šetření ani průvodní dopis zaslaný v den zahájení řízení všem známým výrobcům v EU se nezmiňovaly o tom, že informace předložené výrobci v EU, kteří nechtěli spolupracovat, nebudou brány v úvahu.
(115)
Jak bylo uvedeno, většinu výrobců spojovacích prostředků v EU tvoří malé podniky, ne-li mikropodniky (rodinné firmy), které mají obvykle omezené prostředky, včetně finančních a lidských zdrojů, nejsou členy vnitrostátních ani unijních sdružení, která by je mohla během šetření reprezentovat, a jak tomu u MSP často bývá, nemají prostředky na to, aby si najaly specializované obchodní právníky a účetní. Malé společnosti mají rovněž vážné obavy týkající se ochrany jejich důvěrných údajů v průběhu těchto šetření, kterou považují za zcela zásadní. Přesto se přihlásil nemalý počet výrobců (celkem 63 výrobců v EU), kteří poskytli požadované informace. Je třeba poznamenat, že k těmto výrobcům patřily jak MSP, tak větší společnosti rozmístěné po celé EU. S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu, lze tyto výrobce, kteří představovali 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v EU, považovat za podstatnou část celého výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO. Jelikož se navíc, jak bylo uvedeno, všichni největší známí výrobci v EU přihlásili ve lhůtě stanovené v původním oznámení o zahájení řízení, lze vzorek vybraný při původním šetření pokládat za reprezentativní, a to i po zahrnutí dalších 18 výrobců v EU do definice výrobního odvětví Unie.
(116)
Čínská obchodní komora tvrdila, že Komise nemůže používat pouze údaje získané od výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě uvedené v 112. bodu odůvodnění, neboť někteří výrobci v EU se mohli rozhodnout, že se nepřihlásí, jelikož nechtěli být součástí vzorku, a tudíž věděli, že jejich odpovědi nebudou brány v úvahu. Sdružení čínských vývozců požádalo Komisi, aby „celý proces výběru znovu zopakovala a kontaktovala všechny výrobce v EU, aniž by se zmiňovala o tom, že výrobci musí být ochotni stát se součástí vzorku“ (9). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se však mělo za to, že není třeba znovu zahajovat proces výběru konečného vzorku, jelikož největší známí výrobci v EU se přihlásili ve fázi zahájení řízení. Po zveřejnění informací čínská obchodní komora zopakovala své tvrzení, že nelze vyloučit, že mnozí výrobci na dotazník pro výběr vzorku zkrátka neodpověděli „právě proto, že věděli, že jejich neochota být součástí vzorku automaticky povede k jejich vyřazení z definice domácího výrobního odvětví“. Je třeba podotknout, že tytéž argumenty během původního šetření uváděli čínští vyvážející výrobci a evropští dovozci, kteří protestovali proti stávajícímu vzorku. Jak je vysvětleno ve 26. bodě odůvodnění konečného nařízení, Komise po zahájení řízení kontaktovala velké množství výrobců v Unii a jen několik z nich odpovědělo. Je třeba podotknout, že o jejich možném zařazení či nezařazení do konečného vzorku se Komise vůbec nezmínila. Případné zařazení výrobců v Unii do konečného vzorku ve skutečnosti nemělo žádný vliv na jejich rozhodnutí přihlásit se během řízení, neboť jejich rozhodnutí bylo motivováno jinými faktory, které jsou zdůrazněny v 115. bodě odůvodnění. Žádost adresovaná Komisi, podle níž měla Komise posouzení újmy provést znovu, byla proto zamítnuta.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(117)
V návaznosti na zprávy byla na úrovni výrobního odvětví Unie, vymezené ve 114. bodu odůvodnění, přezkoumána zjištění o újmě týkající se vývoje výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, jednotkových cen, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity, a to na základě informací shromážděných od 6 výrobců zařazených do vzorku a dalších 57 výrobců, kteří jsou nyní součástí výrobního odvětví Unie. Pokud jde o ostatní ukazatele újmy zjištěné u vybraného výrobního odvětví Unie, informace o zásobách, ziskovosti, peněžním toku, investicích, návratnosti investic, schopnosti získat kapitál a mzdách byly získány z ověřených odpovědí šesti výrobců zařazených do vzorku na dotazník, a proto se příslušná zjištění tímto přezkumem potvrzují.
4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(118)
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie se na základě všech dostupných informací (viz 112. bod odůvodnění) vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem výroby (v Mt)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Index
100
107
100
106
110
Výrobní kapacita (v Mt)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Index
100
102
105
107
110
Využití kapacity (v %)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Navzdory značnému nárůstu poptávky o 29 % mezi rokem 2004 a OŠ objem výroby výrobního odvětví Unie po celé posuzované období kolísal a v OŠ byl o 9 % vyšší než v roce 2003, oproti 6 % při původním šetření, tj. byl nadále výrazně nižší než nárůst poptávky činící 29 %.
(120)
Pokud jde o výrobní kapacitu a využití kapacity, závěry, k nimž dospělo původní šetření, se potvrdily, i když na základě jiného souboru údajů (viz 130. až 133. bod odůvodnění konečného nařízení).
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu, růst a průměrné jednotkové ceny v Unii
(121)
Níže uvedené údaje představují prodej výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům v Unii na základě všech dostupných informací (o objemu a hodnotě):
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v tis. EUR)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Index
100
106
111
121
130
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v Mt)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Index
100
111
105
114
114
Jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie v Unii (v EUR/Mt)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Index
100
96
106
106
114
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (%)
není k dispozici
28 %
27 %
24 %
22 %
Index
není k dispozici
100
96
86
80
(122)
Pozměněné údaje uvedené v tabulce výše potvrzují zjištění zmíněná ve 137. až 140. bodě odůvodnění konečného nařízení vzhledem k tomu, že jsou potvrzeny všechny závěry o vývoji újmy. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšil o 14 %, místo 12 % zjištěných při původním šetření, a jeho hodnota se zvýšila o 30 %, místo 21 %. Ve skutečnosti byl zjištěn velmi podobný vývoj jako při původním šetření. Tentýž pokles objemu prodeje v letech 2004 a 2005 potvrzuje závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle něhož se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít zvýšení spotřeby v Unii, a podíl výrobců v Unii na trhu se tak za méně než 3 roky snížil o 20 %.
4.3 Zaměstnanost a produktivita
(123)
Zaměstnanost a produktivita se ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Počet zaměstnanců
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Index
100
111
114
114
114
Produktivita (Mt/zaměstnanec)
65
63
58
61
63
Index
100
97
89
93
96
4.4 Závěr ohledně újmy
(124)
Vhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrdily závěry zmíněné v 153. až 161. bodě odůvodnění konečného nařízení.
5. Objem dumpingového dovozu
(125)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise vzala v úvahu závěry zpráv OŘS naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(126)
Komise následně přezkoumala své posouzení újmy vzhledem ke skutečnosti, že bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci se v OŠ dumpingu nedopustili. Je třeba připomenout, že při původním šetření nebyl dumping zjištěn u dvou čínských vyvážejících výrobců. Jak uvádí 105. bod odůvodnění, při tomto přezkumu byl zjištěn další vyvážející výrobce, který se dumpingu nedopustil. Celkový objem dovozu těchto tří vyvážejících výrobců se v OŠ pohyboval pouze mezi 0,01 % až 0,40 % celkového dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Analýza újmy týkající se vývoje dovozu z ČLR, jež byla provedena na základě objemu dumpingového dovozu s vyloučením nedumpingového dovozu ukázala pouze zanedbatelné změny ve vývoji popsaném v 121. bodě odůvodnění konečného nařízení.
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v Mt)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Index
100
137
179
225
267
Podíl ČLR na trhu
není k dispozici
17 %
22 %
23 %
25 %
Zdroj: Eurostat.
6. Příčinná souvislost - vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(127)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí, aby zohlednila závěry zpráv naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO tím, že vycházela ze statistických údajů o celkovém vývozu uváděných Eurostatem místo konkrétní vývozní výkonnosti výrobního odvětví EU.
(128)
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie byla analyzována v 175. bodě odůvodnění konečného nařízení. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v roce 2006 představoval pouze 11 % celkové výroby obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie. Jak ale upozorňují zprávy OŘS, použité údaje se týkaly vývozu všech výrobců do Unie, zjištěného dle údajů Eurostatu, a nikoli vývozu výrobního odvětví Unie. V návaznosti na zprávy OŘS Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí a zkoumala, zda vývozní výkonnost nově vymezeného výrobního odvětví Unie mohla být jedním z činitelů způsobené újmy. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v OŠ představoval pouze 3,7 % výroby obdobného výrobku nově vymezeným výrobním odvětvím Unie, spíše než 11 %, jak uvádí 175. bod odůvodnění konečného nařízení. Tento vývoz se mezi rokem 2003 a OŠ zvýšil přibližně o 4 %. Tento vývoz se mimoto důsledně uskutečňoval za ceny, které byly výrazně vyšší než prodejní ceny na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v Mt)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Index
100
120
108
107
104
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v tis. EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Index
100
118
112
124
117
Jednotková cena: (EUR/Mt):
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Lze tedy vyvodit závěr, že výkonnost vývozu do třetích zemí nebyla u výrobního odvětví Unie zdrojem podstatné újmy. Potvrzuje se proto konečný závěr uvedený v 184. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle nějž dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. Zacházení s důvěrnými informacemi
(130)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise se zavázala znovu posoudit závěry učiněné na základě rozhodnutí ve zprávách naznačujících, že EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi.
(131)
V návaznosti na zprávy Komise vyzvala dva příslušné výrobce v Unii, aby uvedli řádné důvody, proč nebyly důvěrné informace doplněny o shrnutí, které nemá důvěrnou povahu. Tito dva výrobci veřejně poskytli doplňující informace a v případě, že určitou informaci nebylo možno shrnout, konstatovali, proč tomu tak je. Informace poskytnuté těmito výrobci byly zaslány všem zúčastněným stranám. Jedno sdružení zastupující dovozce v Evropské unii tvrdilo, že informace poskytnuté dvěma zmíněnými výrobci v Unii jsou nesrozumitelné a že je nebude možné zkontrolovat pomocí údajů veřejně dostupných na stránkách Eurostatu. K tomuto argumentu je třeba poznamenat, že jelikož se informace poskytnuté oněmi dvěma výrobci týkají konkrétních společností, je nepravděpodobné, že existuje nějaký veřejný zdroj, který by umožnil provést křížovou kontrolu.
(132)
Čínská obchodní komora a Sdružení evropských distributorů tvrdily, že poskytnuté doplňující informace jsou neúplné, neboť v tabulkách 22, 23 a 32 až 34 stále chybí některé údaje, což neodpovídá způsobu, jakým by měly být uplatněny závěry OŘS. Po zveřejnění těchto doplňujících informací nedůvěrné povahy nebyly obdrženy žádné další připomínky. Jelikož tabulky 32 až 34 obsahují podrobné údaje o prodeji a nákladech vynaložených dotčenou společností, byly tyto informace, jež mají důvěrnou povahu, shrnuty, aby byly poskytnuty určité informace o jejich obsahu, aniž by došlo ke zveřejnění důvěrných informací. Ostatní informace označené za chybějící v tabulce 22 (druhy dodaných surovin a objem zakoupené suroviny) a v tabulce 23 (uvedeny jsou pouze indexované hodnoty rozpětí zisku před zdaněním, a nikoli samostatné údaje o prodeji v EU a mimo ni) byly dotčenou společností v Unii znovu předloženy, aby bylo možno těmto informacím správně porozumět, a příslušná odpověď byla přiložena ke spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. Na závěr se má za to, že doporučení ve zprávách týkajících se této záležitosti byla beze zbytku provedena.
(133)
Sdružení evropských distributorů dále tvrdilo, že z tabulky 24 dodané výrobcem v Unii nebylo možno vyvodit závěr, že tato společnost utrpěla podstatnou újmu, neboť tabulka ukazuje stálý nárůst zisku, využití kapacity a výkonu. Komise přesto opět provedla posouzení újmy pomocí údajů o šesti výrobcích v EU zařazených do vzorku a dospěla k závěru, že k podstatné újmě došlo, jak potvrzuje 124. bod odůvodnění. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené.
(134)
Konečně, jak uvádí 6. bod oznámení o zahájení řízení, v návaznosti na zjištění týkající se čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvního pododstavce antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi, Komise dne 30. května 2012 zveřejnila údaje Eurostatu o celkové výrobě spojovacích prostředků v EU, jak byly původně předloženy.
8. Ostatní doporučení a rozhodnutí
(135)
Jak je uvedeno v oznámení, Komise se zavázala zvážit připomínky zúčastněných stran v šetření týkajícím se spojovacích prostředků, které tvrdí, že byly poškozeny zveřejněním zjištění týkajících se přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo jakýchkoli jiných doporučení či rozhodnutí OŘS.V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS Komise jedné společnosti přiznala individuální zacházení.
F. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(136)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o výše uvedených zjištěních. Po poskytnutí informací jim byl rovněž dán čas pro podání připomínek a stanovisek. Po poskytnutí informací bylo obdrženo několik připomínek.
(137)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, která byla uložena nařízením (ES) č. 91/2009, by měla být zachována a že dovoz od společnosti Bulten Fasteners China by měl podléhat clu ve výši 0 %.
G. ZÁVĚR
(138)
Na základě výše uvedeného přehodnocení je učiněn závěr, že škodlivý dumping zjištěný při původním šetření byl potvrzen. Jednomu vyvážejícímu výrobci však bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s doporučeními ve zprávách OŘS, která se týkají čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Ustanovení čl. 1 odst. 2 konečného nařízení by tedy mělo být změněno. Tentýž článek by měl být změněn také proto, aby zohlednil pozměněná antidumpingová cla, jež jsou pro některé společnosti uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 konečného nařízení vyčíslena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečná opatření
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
85,0 %
74,1 %
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tabulka uvádějící sazby konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 91/2009 se nahrazuje touto tabulkou:
„Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1 %
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 4. října 2012.