РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1194/2012 НА КОМИСИЯТА
от 12 декември 2012 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на насочени лампи, светодиодни лампи и съответното оборудване
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 година за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти (1), свързани с енергопотреблението, и по-специално член 15, параграф 1 от нея,
след обсъждане с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО Комисията трябва да определя изисквания за екопроектиране на продукти, консумиращи енергия, които имат значителен обем на продажби и търговия, значително въздействие върху околната среда и значителен потенциал за подобряване на това въздействие чрез проектиране, без това да води до прекомерни разходи.
(2)
Съгласно член 16, параграф 2, буква а) от Директива 2009/125/ЕО в съответствие с процедурата, посочена в член 19, параграф 3, и критериите, определени в член 15, параграф 2, както и след консултации с Консултативния форум по екопроектиране, Комисията, когато е целесъобразно, въвежда мерки по прилагането, започвайки с продуктите, предоставящи голям потенциал за рентабилно намаляване на емисиите на парникови газове, като например продуктите за осветление в бита и сектора на услугите, които включват насочени лампи, светодиодни лампи и съответното оборудване.
(3)
Комисията проведе предварително проучване за анализ на техническите, екологичните и икономическите аспекти на насочените лампи, светодиодните лампи и съответното оборудване. Проучването беше разработено съвместно със заинтересовани страни от Съюза и трети държави, като резултатите бяха предоставени на обществеността. Предварително проучване относно външните електрозахранващи устройства осигури подобен анализ за пусково-регулиращата апаратура (ПРА) за халогенни лампи.
(4)
Задължителните изисквания за екопроектиране важат за продуктите, пускани на пазара на Съюза, независимо от това къде се монтират или използват. Следователно тези изисквания не могат да зависят от приложението, за което продуктът се използва.
(5)
Продуктите, предмет на настоящия регламент, са предназначени основно за пълното или частичното осветяване на дадена площ, като заместват или допълват естествената светлина с изкуствена светлина с цел подобряване на видимостта на тази площ. Лампите със специално предназначение, проектирани основно за други видове приложения (като например сигнализация за уличното движение, осветление на терариуми, домакински уреди) и ясно означени като такива в придружаващата информация за изделието, не трябва да бъдат предмет на изискванията за екопроектиране, формулирани в настоящия регламент.
(6)
Нови технологии, появяващи се на пазара, като например светодиодите, трябва да бъдат предмет на настоящия регламент.
(7)
Екологичните аспекти на обхванатите продукти, които са определени като важни за целите на настоящия регламент, са консумацията на енергия на етапа на използване, както и съдържанието на живак и емисиите на живак
(8)
Изчислява се, че живакът, изпускан на различните етапи от жизнения цикъл на лампите, включително от генерирането на електроенергия на етапа на използване, и от 80-те процента насочени компактни луминесцентни лампи със съдържание на живак, за които се предполага, че не се рециклират в края на срока им на експлоатация, през 2007 г. възлиза общо на 0,7 тона от намиращите се в експлоатация лампи. Без вземане на конкретни мерки емисиите на живак от намиращите се в експлоатация лампи се предвижда да нараснат на 0,9 тона през 2020 г., въпреки че беше показано, че те могат да бъдат значително намалени.
(9)
Въпреки че съдържанието на живак в компактните луминесцентни лампи се счита за значим екологичен аспект, е целесъобразно то да се уреди с Директива 2011/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (2). Целесъобразно е ултравиолетовото лъчение от лампи, както и други параметри с потенциални въздействия върху здравето да се уредят в съответствие с директиви 2006/95/ЕО (3) и 2001/95/ЕО (4) на Европейския парламент и на Съвета.
(10)
Определянето на изисквания за енергийна ефективност за лампите трябва да доведе до намаляване на сумарните емисии на живак.
(11)
Съгласно член 14, параграф 2, буква г) от Директива 2002/19/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (5) се изисква държавите членки да гарантират, че потребителите на електрическо и електронно оборудване в домакинствата получават необходимата информация за възможните въздействия върху околната среда и човешкото здраве като резултат от наличието на опасни вещества в това оборудване. Изискванията към продуктовата информация в настоящия регламент следва да допълват тази разпоредба по отношение на живака в компактните луминесцентни лампи.
(12)
Консумацията на електроенергия от продуктите, предмет на настоящия регламент, трябва да бъде понижавана чрез прилагане на съществуващи рентабилни технологии, свободни от индустриална собственост върху тях, които водят до намаляване на комбинираните разходи за закупуване и експлоатация на оборудването.
(13)
Следва да бъдат определени изисквания за екопроектиране на продуктите, предмет на настоящия регламент, с оглед да се подобрят екологичните показатели на засегнатите продукти, което ще допринесе за функционирането на вътрешния пазар и за постигане на целта на Съюза до 2020 г. да се намали консумацията на енергия с 20 % в сравнение с предполагаемата консумация през същата година при отсъствие на взети мерки.
(14)
Очаква се комбинираният ефект от изискванията за екопроектиране, формулирани в настоящия регламент, и от Делегиран регламент (ЕС) № 874/2012 (6) на Комисията да доведе при насочените лампи до годишна икономия на електроенергия от 25 TWh към 2020 г., в сравнение с варианта, при който не са взети мерки.
(15)
Изискванията за екопроектиране не трябва да оказват въздействие върху функционалните възможности на продукта, разглеждани от гледната точка на потребителя, и не трябва да влияят отрицателно върху здравето, безопасността и околната среда. По-специално ползите от намаляването на консумацията на електроенергия на етапа на използването трябва да надвишават по значение потенциалните допълнителни въздействия върху околната среда на етапа на производство на продуктите, предмет на настоящия регламент. С цел да бъде гарантирано удовлетворението на потребителите от енергоспестяващите лампи и по-специално от светодиодите, трябва да бъдат определени изисквания към функционалните възможности не само за насочените лампи, но и за ненасочените светодиодни лампи, тъй като те не са обхванати от изисквания към функционалните възможности от Регламент (ЕО) № 244/2009 (7). Изискванията за продуктовата информация следва да позволят на потребителите да правят информиран избор.
(16)
Светодиодните осветители, от които не може да се извади светодиодна лампа или модул с цел независимо изпитване, не трябва да дават възможност производителите на светодиодни лампи да заобикалят изискванията на настоящия регламент.
(17)
Целесъобразно е да се определят специфични изисквания на ниво, което позволява в цялото вече инсталирано осветително оборудване да се използват алтернативни лампи. Успоредно с това следва да се определят общи изисквания, които да се въведат чрез хармонизирани стандарти и които да правят новите осветителни уреди съвместими в по-голяма степен с енергоспестяващите лампи, а енергоспестяващите лампи - съвместими с по-широка гама осветително оборудване. Изискванията към продуктовата информация за осветително оборудване могат да подпомагат потребителите в намирането на съвместими лампи и оборудване.
(18)
Поетапното въвеждане на изискванията за екопроектиране трябва да осигури достатъчен период от време на производителите да препроектират продуктите, предмет на настоящия регламент. Моментът за въвеждане на етапите трябва да се определи по такъв начин, че да се избегнат отрицателни въздействия върху функционалните възможности на оборудването на пазара и да се вземат предвид въздействията върху разходите на крайните потребители и производителите, по-специално на малките и средни предприятия, като същевременно се осигури своевременно постигане на целите на настоящия регламент.
(19)
Измервания на съответните параметри на продуктите следва да се извършват чрез надеждни, точни и възпроизводими измервателни методи, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище на измервателните методи, включително, когато е необходимо, хармонизираните стандарти, приети от европейските органи за стандартизация, посочени в приложение I към Директива 98/34/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8).
(20)
Съгласно член 8 от Директива 2009/125/ЕО настоящият регламент следва да уточнява приложимите процедури за оценяване на съответствието.
(21)
С цел да се улеснят проверките за съответствие, производителите следва да предоставят информация в техническата документация, посочена в приложения V и VI към Директива 2009/125/ЕО, доколкото посочената информация се отнася до изискванията, определени в настоящия регламент.
(22)
В допълнение към правно обвързващите изисквания, предвидени в настоящия регламент, следва да бъдат определени базови стойности за сравнение за най-добри налични технологии, за да се осигури широко разпространение и лесна достъпност на информацията относно екологичните показатели през целия жизнен цикъл на продуктите, които са предмет на настоящия регламент.
(23)
При изменение на настоящия регламент следва да се обърне особено внимание на развитието на продажбите на типовете лампи със специално предназначение, за да се потвърди, че те не се използват извън специалните приложения, както и на разработването на нови технологии като светодиодите и органичните светодиоди. При него трябва да бъдат оценени възможностите за въвеждане на изисквания за енергийната ефективност на нивото на клас „А“, както е определен в Делегиран регламент 874/2012 на Комисията или поне на нивото на клас „B“ за насочени халогенни лампи за мрежово напрежение (като се вземат предвид критериите, определени по-долу в таблица 2 в точка 1.1 от приложение III). Следва да се оцени също така дали изискванията за енергийната ефективност на други лампи с нажежаема жичка могат да бъдат значително по-строги. При изменението трябва също така да бъдат оценени изискванията към функционалните възможности по отношение на индекса на цветопредаване на светодиодните лампи.
(24)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, учреден по силата на член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент определя изисквания за екопроектиране във връзка с предлагането на пазара на следните продукти за електрическо осветление:
а)
насочени лампи;
б)
светодиодни лампи;
в)
оборудване, проектирано за монтиране между електрическата мрежа и лампите, включително ПРА за лампи, регулиращи уреди и осветители (различни от баласти и осветители за луминесцентни лампи и газоразрядни лампи с висок интензитет);
включително когато те са вградени в други продукти.
Регламентът определя също изисквания за продуктовата информация за лампите със специално предназначение.
Светодиодните модули се освобождават от изискванията на настоящия регламент, ако се продават като част от осветители, пускани на пазара в количество под 200 бройки годишно.
Член 2
Определения
В допълнение към определенията, дадени в член 2 от Директива 2009/125/ЕО, за целите на настоящият регламент се прилагат следните определения:
1.
„осветление“ означава осветяване на сцена, обекти или заобикалящата ги среда, така че да могат да бъдат виждани от хора;
2.
„акцентиращо осветление“ означава форма на осветление, при която светлината е насочена така, че да се подчертава даден предмет или част от зона;
3.
„продукт за електрическо осветление“ означава продукт, проектиран да използва електроенергия и предназначен за осветление;
4.
„продукт със специално предназначение“ означава продукт, който използва технологиите, обхванати в настоящия регламент, но е предназначен за използване при специални приложения поради своите технически параметри, описани в техническата документация. Специални приложения са тези, за които се изискват технически параметри, които не са необходими за целите на осветяването на обичайни сцени или обекти при обичайни обстоятелства. Те са от следните типове:
а)
приложения, при които основната цел на светлината не е осветление, като например:
i)
излъчване на светлина като агент в химични или биологични процеси (например полимеризация, ултравиолетово лъчение, използвано за вулканизация/сушене/втвърдяване, фотодинамична терапия, растениевъдство, грижи за домашни животни, продукти против насекоми);
ii)
получаване и прожектиране на изображение (например светкавици на фотоапарати, фотокопирни машини, видеопроектори);
iii)
отопление (например инфрачервени лампи);
iv)
сигнализация (например светлини за регулиране на движението или за писти за излитане и кацане);
б)
приложения за осветление, при които:
i)
спектралното разпределение на светлината цели да промени външния вид на осветяваните сцена или обект, в допълнение към това да ги направи видими (като например осветление за храни, цветни лампи, както са определени в приложение I, точка 1), с изключение на измененията в корелираната цветна температура; или
ii)
спектралното разпределение на светлината се регулира според специфичните нужди на конкретно техническо оборудване в допълнение към това, че сцената или обектът стават видими за хората (като например студийно осветление, зрелищни светлинни ефекти, театрално осветление) или
iii)
осветяваните сцена или обект изискват специална защита срещу отрицателните въздействия на светлинния източник (като например осветление със специални филтри за светлочувствителни пациенти или фоточувствителни музейни експонати) или
iv)
осветление се изисква само за извънредни ситуации (например осветители за аварийно осветление или ПРА за аварийно осветление); или
v)
продуктите за осветление трябва да са устойчиви на крайно тежки физически условия (например на вибрации или температури под - 20 °C или над 50 °C);
в)
продукти, в които са вградени продукти за осветление, чиято основна цел не е осветление, като продуктът е зависим от захранване с енергия при изпълняване на основното си предназначение по време на употреба (като например хладилници, шевни машини, ендоскопи, анализатори на кръвта);
5.
„светлинен източник“ означава повърхност или обект, проектиран да излъчва главно видимо оптично лъчение в резултат на преобразуване на енергията. Понятието „видима“ се отнася за дължини на вълната в обхвата 380-780 nm;
6.
„лампа“ означава устройство, чиито характеристики могат да бъдат оценявани независимо и което се състои от един или повече светлинни източници. То може да включва допълнителни компоненти, необходими за пускането, захранването или стабилната му работа или за разпределяне, филтриране или преобразуване на светлинното излъчване в случаите, в които посочените компоненти не могат да бъдат отстранени без непоправимо повреждане на устройството.
7.
„лампов цокъл“ означава тази част на лампата, която осигурява връзка с електрическото захранване посредством фасунга или съединител и служи и за закрепване на лампата във фасунгата;
8.
„лампова фасунга“ означава приспособление за поддържане на лампата в определено положение обикновено чрез въвеждане на ламповия цокъл в нея, в който случай тя осигурява и връзката на лампата с електрическото захранване;
9.
„насочена лампа“ означава лампа, за която поне 80 % от светлинния поток е в пространствен ъгъл π sr (което съответства на конус с ъгъл при върха 120°);
10.
„ненасочена лампа“ означава лампа, която не е насочена;
11.
„лампа с нажежаема жичка“ означава лампа, в която се генерира светлина посредством нишковиден проводник, който се нагрява до нажежаване чрез пропускане на електрически ток през него. Лампата може да съдържа газове, влияещи на процеса на нажежаване;
12.
„нажежаема лампа“ означава лампа с нажежаема жичка, в която жичката функционира в колба с вакуум или е в среда на инертен газ;
13.
„нажежаема халогенна лампа“ означава лампа с нажежаема жичка, в която жичката е направена от волфрам и е в среда на газ, съдържащ халогенни елементи; тя може да бъде захранвана от вграден захранващ източник;
14.
„газоразрядна лампа“ означава лампа, в която светлината се генерира, пряко или непряко, от електрически разряд в газ, метални пари или смес от няколко газа и пари;
15.
„луминесцентна лампа“ означава газоразрядна лампа от вида с живачни пари с ниско налягане, в които по-голямата част от светлината се излъчва от един или повече слоя луминофори, възбуждани от ултравиолетовото излъчване от разряда. Луминесцентните лампи могат да бъдат с вграден баласт;
16.
„луминесцентна лампа без вграден баласт“ означава едноцокълна или двуцокълна луминесцентна лампа без вграден баласт;
17.
„газоразрядна лампа с висок интензитет“ означава електрическа газоразрядна лампа, в която дъговият разряд, генериращ светлината, се стабилизира чрез температурата на стените, като той осигурява натоварване на стените на колбата, превишаващо 3 W на квадратен сантиметър;
18.
„светодиод“ означава светлинен източник, който се състои от полупроводников елемент, съдържащ p-n преход от неорганичен материал. Този преход осигурява оптично излъчване при възбуждане с електрически ток;
19.
„светодиоден пакет“ означава сглобка, съдържаща един или повече светодиоди. Сглобката може да включва оптичен елемент и топлинен, механичен и електрически интерфейс;
20.
„светодиоден модул“ означава сглобка без цокъл, включваща един или повече светодиодни пакети върху печатна платка. Сглобката може да има електрически, оптични, механични и топлобменни компоненти, интерфейси и ПРА;
21.
„светодиодна лампа“ означава лампа, включваща един или повече светодиодни модули. Лампата може да е снабдена с цокъл;
22.
„пусково-регулираща апаратура за лампи“ означава устройство, разположено между електрическото захранване и една или повече лампи, което осигурява функционални възможности, свързани с работата на лампата(ите), като например промяна на стойността на захранващото напрежение, ограничаване на тока на лампата(ите) до необходимата стойност, осигуряване на запалващо напрежение и ток на предварително подгряване, предотвратяване на студено пускане, подобряване на фактора на мощността или намаляване на радиосмущенията. Устройството може да бъде проектирано за свързване към друга пусково-регулираща апаратура за лампи, за да изпълнява тези функции. Терминът не включва:
-
регулиращи устройства;
-
електрозахранващи устройства, попадащи в обхвата на Регламент (ЕО) № 278/2009 на Комисията (9);
23.
„регулиращо устройство“ означава електронно или механично устройство за управление или следене на светлинния поток на лампата по начин, различен от преобразуване на мощността, като например превключватели за време, датчици за присъствие, светлинни датчици и устройства за регулиране на потока в зависимост от дневната светлина. Освен това импулснофазовите регулатори на светлинния поток също следва да се считат за регулиращи устройства;
24.
„външна пусково-регулираща апаратура“ означава невградена ПРА, проектирана да бъде монтирана извън корпуса на лампата или осветителя или да се отделя от този корпус без това да води до непоправимо повреждане на лампата или осветителя;
25.
„баласт“ означава ПРА, свързана между захранването и една или повече газоразрядни лампи, която служи основно за ограничаване на тока на лампата(ите) до необходимата стойност чрез индуктивност, капацитет или комбинация от индуктивност и капацитет;
26.
„пусково-регулираща апаратура за халогенна лампа“ означава ПРА, която променя по стойност мрежовото напрежение до свръхниско напрежение за халогенни лампи;
27.
„компактна луминесцентна лампа“ означава луминесцентна лампа, която включва всички компоненти, необходими за пускане и стабилна работа на лампата;
28.
„осветител“ означава устройство, което разпределя, филтрира или преобразува светлината, излъчвана от една или повече лампи, и което включва всички необходими части, необходими за опора, закрепване и защита на лампите и, когато е необходимо, на спомагателните схеми заедно със средствата за свързването им към електрическия захранващ източник;
29.
„краен потребител“ означава физическо лице, което закупува или се очаква да закупи продукт за цели, които са извън неговата търговска дейност, стопанска дейност, занаят или професия;
30.
„краен собственик“ означава физическо или юридическо лице, което притежава продукт по време на етапа на използване от жизнения му цикъл, или всяко физическо или юридическо лице, което действа от името на това физическо или юридическо лице.
За целите на приложения от III до V важат и определенията, формулирани в приложение II.
Член 3
Изисквания за екопроектиране
1. Продуктите за електрическо осветление, посочени в член 1, трябва да отговарят на изискванията за екопроектиране, формулирани в приложение III, освен ако са продукти със специално предназначение.
Всяко изискване за екопроектиране се прилага в съответствие със следните етапи:
Етап 1: 1 септември 2013 г.
Етап 2: 1 септември 2014 г.
Етап 3: 1 септември 2016 г.
Освен ако дадено изискване не бъде заменено или не е посочено друго, всяко изискване продължава да бъде в сила заедно с изискванията, въведени на по-късни етапи.
2. Считано от 1 септември 2013 г. продуктите със специално предназначение трябва да са в съответствие с изискванията, определени в приложение I.
Член 4
Оценка на съответствието
1. Процедурата за оценяване на съответствието, посочена в член 8 от Директива 2009/125/ЕО, следва да бъде или системата за вътрешен контрол на проектирането, предвидена в приложение IV към посочената директива, или системата за управление, предвидена в приложение V към същата директива.
2. За целите на оценяването на съответствието съгласно член 8 от Директива 2009/125/ЕО, досието с техническа документация следва:
а)
да съдържа копие от продуктовата информация, предоставяна в съответствие с част 3 от приложение III към настоящия регламент;
б)
да съдържа всякаква друга информация, която съгласно приложения I, III и IV се изисква да фигурира в досието с техническа документация;
в)
да указва поне една реалистична комбинация от настройки на уреда и условия, при които продуктът е в съответствие с настоящия регламент.
Член 5
Процедура за проверка с цел надзор върху пазара
Държавите членки прилагат процедурата за проверка, описана в приложение IV към настоящия регламент, когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО.
Член 6
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение с налични на пазара продукти и технологии с най-добри показатели по времето на приемането на настоящия регламент, са определени в приложение V.
Член 7
Изменение
С оглед на техническия напредък Комисията ще измени настоящия регламент не по-късно от три години след неговото влизане в сила и ще представи резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум.
Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2012 година.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1194/2012
ze dne 12. prosince 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign směrových světelných zdrojů, světelných zdrojů využívajících elektroluminiscenčních diod a souvisejících zařízení
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2009/125/ES vyžaduje, aby Komise stanovila požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu je Komise povinna zavést ve vhodných případech prováděcí opatření nejdříve pro ty výrobky, jež mají vysoký potenciál pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, jako například osvětlení v domácnostech a terciárním sektoru, mezi které patří směrové světelné zdroje, elektroluminiscenční diody a jejich příslušenství.
(3)
Komise provedla přípravnou studii, která analyzovala technické, environmentální a hospodářské aspekty směrových světelných zdrojů, elektroluminiscenčních diod a jejich příslušenství. Výsledky studie, kterou společně vypracovaly zúčastněné strany z Unie a ze třetích zemí, byly zveřejněny. Přípravná studie týkající se externích zdrojů napájení provedla obdobnou analýzu předřadníků halogenových žárovek.
(4)
Závazné požadavky na ekodesign se vztahují na výrobky uvedené na trh Unie bez ohledu na místo jejich instalace nebo používání, a tyto požadavky proto nelze činit závislými na způsobu, jakým je daný výrobek používán.
(5)
Toto nařízení se vztahuje na výrobky, které jsou v zásadě určeny pro plné nebo částečné osvětlení prostor prostřednictvím nahrazení nebo doplnění přirozeného světla světlem umělým za účelem zlepšení viditelnosti v daném prostoru. Požadavky na ekodesign stanovené v tomto nařízení by se neměly vztahovat na světelné zdroje pro zvláštní účely, které jsou v zásadě určeny pro jiné druhy použití (například v dopravní signalizaci, osvětlení terárií nebo v domácích spotřebičích) a které jsou jako takové jasně označeny v přiložených informacích o výrobku.
(6)
Předmětem tohoto nařízení by měly být nové technologie vstupující na trh, jako jsou elektroluminiscenční diody.
(7)
Pro účely tohoto nařízení se za významné environmentální aspekty výrobků, na které se toto nařízení vztahuje, považují spotřeba energie ve fázi používání výrobku, jakož i obsah rtuti a emise rtuti.
(8)
Odhaduje se, že emise rtuti v různých fázích životního cyklu těchto světelných zdrojů, včetně emisí z výroby elektrické energie ve fázi používání výrobku a z 80 % směrových kompaktních zářivek s obsahem rtuti, o nichž se předpokládá, že na konci své životnosti nejsou recyklovány, činily v roce 2007 0,7 tuny ze všech instalovaných světelných zdrojů. Bez přijetí zvláštních opatření vzrostou emise rtuti ze všech instalovaných světelných zdrojů podle předpovědi na 0,9 tuny v roce 2020, přestože bylo prokázáno, že je lze výrazně omezit.
(9)
Přestože obsah rtuti v kompaktních zářivkách je považován za významný environmentální aspekt, je vhodné jej regulovat podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/65/EU (2). Emise ultrafialového záření ze světelných zdrojů a další parametry s možnými účinky na lidské zdraví je vhodné regulovat podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 2006/95/ES (3) a 2001/95/ES (4).
(10)
Nastavení požadavků na energetickou účinnost světelných zdrojů by mělo vést ke snížení celkových emisí rtuti.
(11)
Ustanovení čl. 14 odst. 2 písm. d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU (5) vyžaduje od členských států, aby zajistily, že budou uživatelům elektrických a elektronických zařízení v domácnostech poskytnuty nezbytné informace o potenciálních účincích na životní prostředí a lidské zdraví v důsledku přítomnosti nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních. Požadavky na informace o výrobku v tomto nařízení by měly doplnit toto ustanovení s ohledem na rtuť obsaženou v kompaktních zářivkách.
(12)
Zlepšení v oblasti spotřeby elektrické energie výrobky podléhajícími tomuto nařízení by mělo být dosaženo využitím stávajících nepatentovaných nákladově efektivních technologií, které povedou ke snížení kombinovaných výdajů na koupi a provoz těchto zařízení.
(13)
U výrobků podléhajících tomuto nařízení by měly být stanoveny požadavky na ekodesign s úmyslem zlepšit vliv dotčených výrobků na životní prostředí a přispět k fungování vnitřního trhu, jakož i k dosažení cíle Unie snížit spotřebu energie tak, aby v roce 2020 byla o 20 % nižší než předpokládaná spotřeba energie ve stejném roce v případě, že by nebyla provedena žádná opatření.
(14)
Kombinovaný účinek požadavků na ekodesign stanovených v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. č. 874/2012 (6) podle předpokladu povede k roční úspoře elektřiny směrových světelných zdrojů ve výši 25 TWh do roku 2020 v porovnání se situací, kdy by nebyla přijata žádná opatření.
(15)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost z hlediska uživatele a neměly by mít nepříznivý vliv na zdraví, bezpečnost ani životní prostředí. Zejména výhody plynoucí ze snížení spotřeby elektrické energie ve fázi používání výrobku by měly převažovat nad případnými dalšími potenciálními dopady na životní prostředí ve fázi produkce výrobků podléhajících tomuto nařízení. S cílem zajistit spokojenost spotřebitelů s energeticky úspornými světelnými zdroji, zejména se světelnými zdroji LED, by měly být požadavky na funkčnost stanoveny nejen pro směrové světelné zdroje, ale rovněž pro nesměrové světelné zdroje LED vzhledem k tomu, že se na ně nevztahovaly požadavky na funkčnost uvedené v nařízení Komise (ES) č. 244/2009 (7). Požadavky na informace o výrobku by měly umožnit spotřebitelům informované rozhodování.
(16)
Svítidla LED, z nichž není možné světelný zdroj LED nebo modul LED vyjmout a podrobit nezávislému testování, by neměla poskytovat výrobcům LED možnost vyhnout se požadavkům uvedeným v tomto nařízení.
(17)
Je vhodné stanovit konkrétní požadavky na takové úrovni, která u všech již instalovaných osvětlovacích zařízení umožní provoz s alternativními světelnými zdroji. Zároveň by měly být stanoveny obecné požadavky, které budou prováděny harmonizovanými normami a které zajistí vyšší kompatibilitu nových osvětlovacích zařízení s energeticky úspornými světelnými zdroji a kompatibilitu energeticky úsporných světelných zdrojů s širším okruhem osvětlovacích zařízení. Požadavky na informace o výrobku u osvětlovacích zařízení mohou uživatelům pomoci nalézt vhodný světelný zdroj a příslušenství.
(18)
Postupné zavádění požadavků na ekodesign by mělo výrobcům zajistit dostatek času na potřebné změny návrhu výrobků, které podléhají tomuto nařízení. Časový rozvrh daných etap by měl být stanoven tak, aby bylo zabráněno případným negativním dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby byly při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení zohledněny i dopady nákladů na konečné uživatele a výrobce, především na malé a střední podniky.
(19)
Měření relevantních parametrů výrobku by měla být provedena pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány vyjmenovanými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES, (8), jsou-li k dispozici.
(20)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit použitelné postupy posuzování shody.
(21)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci podle příloh V a VI směrnice 2009/125/ES poskytovat informace, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(22)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich celého životního cyklu.
(23)
Přezkum tohoto nařízení by měl vzít na vědomí zejména vývoj v oblasti prodeje typů světelných zdrojů pro zvláštní účely s cílem zajistit, aby nebyly využívány pro jiná než zvláštní použití, a rozvoj nových technologií, jako jsou například technologie LED a organických LED. Měl by posoudit proveditelnost zavedení požadavků na energetickou účinnost na úrovni třídy A tak, jak je definována v nařízení Komise v přenesené pravomoci č. 874/2012, nebo alespoň na úrovni třídy B pro směrové halogenové žárovky standardního napětí (s přihlédnutím ke kritériím uvedeným níže v tabulce č. 2 v bodu 1.1. přílohy III). Přezkum by měl rovněž posoudit, zda lze výrazně zpřísnit požadavky na energetickou účinnost ostatních světelných zdrojů se žhavicím vláknem. Přezkum by měl rovněž posoudit požadavky na funkčnost týkající se indexu podání barev pro světelné zdroje LED.
(24)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign, které se vztahují na uvádění těchto elektrických výrobků pro osvětlení na trh:
a)
směrové světelné zdroje;
b)
světelné zdroje využívající elektroluminiscenční diody (světelné zdroje LED);
c)
zařízení určené pro instalaci mezi napájecí sítí a světelným zdrojem včetně ovladače světelného zdroje, ovládacích zařízení a svítidel (s výjimkou předřadníků a svítidel pro zářivky a vysoce intenzivní výbojky);
včetně případů, kdy jsou integrovány do jiných výrobků.
Nařízení také stanoví požadavky na informace o výrobku u výrobků pro zvláštní účely.
Moduly LED jsou od požadavků tohoto nařízení osvobozeny, pokud jsou prodávány jako součást svítidel, která jsou uváděna na trh v množství menším než 200 kusů ročně.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených v článku 2 směrnice 2009/125/ES se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
1)
„osvětlením“ se rozumí použití světla v prostoru, na předměty nebo jejich okolí tak, aby byly pro člověka viditelné;
2)
„zvýrazňujícím osvětlením“ se rozumí druh osvětlení, při němž je světlo zaměřené tak, aby osvěcovalo předmět nebo část prostoru;
3)
„elektrickým výrobkem pro osvětlení“ se rozumí výrobek navržený pro použití s elektřinou a určený pro účely osvětlení;
4)
„výrobkem pro zvláštní účely“ se rozumí výrobek využívající technologie, na které se vztahuje toto nařízení, který je však určen pro účely zvláštního použití vzhledem k technickým parametrům, jež jsou popsány v technické dokumentaci. Zvláštní použití jsou taková použití, která vyžadují technické parametry, jež pro účely osvětlení obvyklých prostor nebo předmětů za normálních podmínek nejsou nezbytné. Patří k nim tyto typy:
a)
použití, kde prvotním účelem světla není osvětlení, například:
i)
vydávání světla jako činitel v chemických nebo biologických procesech (jako je polymerace, ultrafialové záření používané k léčbě/sušení/tvrzení, fotodynamická terapie, zahradnictví, chov domácích zvířat, přípravky proti hmyzu),
ii)
zachycování a promítání obrazu (bleskové světlo u fotoaparátů, kopírovací stroje, videoprojektory),
iii)
topení (infračervené světelné zdroje),
iv)
signalizace (dopravní světla či světelné zdroje na letištní dráze);
b)
použití osvětlení, kde
i)
spektrální rozložení světla má kromě toho, že činí nasvícený prostor nebo předmět viditelnými, za účel změnit jejich vzhled (například osvětlení vystaveného jídla nebo barevné světelné zdroje definované v bodě 1 přílohy I), s výjimkou kolísání náhradní teploty chromatičnosti, nebo
ii)
spektrální rozložení světla je kromě toho, že činí nasvícený prostor nebo předmět viditelnými, přizpůsobeno zvláštním potřebám konkrétního technického zařízení (například osvětlení studia, světelné efekty při představení, divadelní osvětlení), nebo
iii)
nasvícený prostor nebo předmět vyžaduje zvláštní ochranu před negativními účinky zdroje světla (například osvětlení se speciálními filtry pro pacienty citlivé na světlo nebo muzejní exponáty citlivé na světlo), nebo
iv)
je osvětlení vyžadováno pouze v nouzových situacích (například svítidla pro nouzové osvětlení nebo ovladače nouzového osvětlení), nebo
v)
výrobky pro osvětlení musí snést extrémní fyzikální podmínky (například vibrace nebo teploty pod - 20 °C či nad 50 °C);
c)
výrobky se zabudovanými výrobky pro osvětlení, kde primárním účelem není osvětlení a výrobek je pro plnění svého primárního účelu při používání závislý na přívodu energie (například lednice, šicí stroje, endoskopy, analyzátory krve);
5)
„zdrojem světla“ se rozumí plocha nebo objekt určený k vyzařování hlavně viditelného optického záření vzniklého v důsledku přeměny energie. Pojem „viditelné“ odkazuje na vlnovou délku 380-780 nm;
6)
„světelným zdrojem“ se rozumí výrobek, jehož výkon může být posuzován samostatně a jenž sestává z jednoho nebo více zdrojů světla. Může obsahovat další součásti nezbytné pro nastartování, napájení nebo stabilní provoz tohoto výrobku nebo pro distribuci, filtrování nebo přeměnu optického záření v případě, že tyto součásti není možné odebrat bez trvalého poškození výrobku;
7)
„paticí světelného zdroje“ se rozumí součást světelného zdroje, která poskytuje připojení ke zdroji elektrické energie pomocí objímky či svorky a většinou rovněž slouží k upevnění světelného zdroje v držáku světelného zdroje;
8)
„držákem světelného zdroje“ či „objímkou“ se rozumí zařízení, které drží světelný zdroj v poloze, obvykle tak, že se do něj zasune patice, v tom případě slouží i jako prostředek připojení světelného zdroje k napájecímu zdroji;
9)
„směrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj s alespoň 80 % světelného výkonu v rozmezí prostorového úhlu π sr (odpovídá kuželu s úhlem 120°);
10)
„nesměrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj, který není směrovým světelným zdrojem;
11)
„světelným zdrojem se žhavicím vláknem“ se rozumí světelný zdroj, v němž světlo vzniká zahřátím vodiče ve formě vlákna na teplotu žhnutí v důsledku průchodu elektrického proudu. Tento světelný zdroj může obsahovat plyny ovlivňující proces žhnutí;
12)
„žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, v němž vlákno funguje v baňce s vakuem nebo je obklopeno inertním plynem;
13)
„halogenovou žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, jehož vlákno je vyrobeno z wolframu a je obklopeno plynem obsahujícím halogeny nebo halogenové sloučeniny; může se dodávat s integrovaným napájecím zdrojem;
14)
„výbojkou“ se rozumí světelný zdroj, v němž se přímo či nepřímo vytváří světlo elektrickým výbojem v plynu, páře kovu či směsi několika plynů a par;
15)
„zářivkou“ se rozumí rtuťová nízkotlaká výbojka, v níž většinu světla vyzařuje jedna nebo několik vrstev luminoforů excitovaných ultrafialovým zářením při výboji. Zářivky se mohou dodávat s integrovaným předřadníkem;
16)
„zářivkou bez integrovaného předřadníku“ se rozumí jednopaticová či dvoupaticová zářivka bez integrovaného předřadníku;
17)
„vysoce intenzivní výbojkou“ se rozumí elektrická výbojka, v níž je elektrický oblouk vytvářející světlo stabilizován teplotou stěn a zatěžuje stěny trubice více než 3 watty na centimetr čtvereční;
18)
„elektroluminiscenční diodou“ nebo „diodou LED“ se rozumí zdroj světla skládající se ze zařízení v pevné fázi sestávajícího z přechodu PN z anorganického materiálu. Přechod PN při excitaci elektrickým proudem vydává optické záření;
19)
„balíčkem LED“ se rozumí sestava jedné nebo více LED. Tato sestava může obsahovat optický prvek a tepelná, mechanická a elektrická rozhraní;
20)
„modulem LED“ se rozumí celek, který není vybaven paticí a který obsahuje jeden nebo více balíčků LED na desce s tištěnými obvody. Celek může obsahovat elektrické, optické, mechanické a tepelné prvky, rozhraní a ovladač;
21)
„světelným zdrojem LED“ se rozumí světelný zdroj obsahující jeden nebo více modulů LED. Světelný zdroj může být vybaven paticí;
22)
„ovladačem světelného zdroje“ se rozumí zařízení umístěné mezi napájením proudu a jedním či více světelnými zdroji, které zajišťuje fungování světelného zdroje (světelných zdrojů) ve smyslu přeměny zdrojového napětí, omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu, zajišťuje startovací napětí a proud pro předehřátí, brání startu za studena, koriguje účiník či omezuje rádiovou interferenci. Toto zařízení může být za účelem výkonu těchto funkcí určeno k připojení k jinému ovladači světelného zdroje. Tento termín nezahrnuje:
-
ovládací zařízení,
-
zdroje napájení, na něž se vztahuje oblast působnosti nařízení Komise (ES) č. 278/2009 (9);
23)
„ovládacím zařízením“ se rozumí elektronické nebo mechanické zařízení, které ovládá nebo monitoruje světelný tok světelného zdroje jiným způsobem než přeměnou elektrické energie, například časovými spínači, senzory obsazení, světelnými senzory nebo zařízeními pro regulaci na základě denního světla. Navíc se za ovládací zařízení považují také fázové stmívače;
24)
„externím ovladačem světelného zdroje“ se rozumí neintegrovaný ovladač světelného zdroje určený pro instalaci mimo uzávěr světelného zdroje nebo svítidla, nebo který je možno z tohoto uzávěru odstranit, aniž by došlo k trvalému poškození světelného zdroje nebo svítidla;
25)
„předřadníkem“ se rozumí ovladač světelného zdroje umístěný mezi napájením proudu a jednou nebo více výbojkami, které na bázi indukčnosti, kapacity nebo kombinace indukčnosti a kapacity slouží především k omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu;
26)
„předřadníkem halogenové žárovky“ se rozumí ovladač světelného zdroje, který převádí standardní napětí na velmi nízké napětí pro halogenové žárovky;
27)
„kompaktní zářivkou“ se rozumí zářivka, která obsahuje veškeré součásti nezbytné pro nastartování a stabilní provoz této zářivky;
28)
„svítidlem“ se rozumí zařízení, které distribuuje, filtruje či přeměňuje světlo vysílané jedním či několika světelnými zdroji a které obsahuje veškeré součásti nezbytné pro podporu, upevnění a ochranu světelných zdrojů, případně i doplňkové prvky obvodu spolu s připojením na napájecí zdroj;
29)
„konečným uživatelem“ se rozumí fyzická osoba, která výrobek kupuje nebo se o ní předpokládá, že jej koupí pro účely, které nespadají do rámce její obchodní činnosti, podnikání, řemesla nebo povolání;
30)
„konečným vlastníkem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která vlastní výrobek ve fázi používání v rámci jeho životního cyklu, nebo jakákoli fyzická nebo právnická osoba jednající jménem této fyzické nebo právnické osoby.
Pro účely příloh III až V platí také definice stanovené v příloze II.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
1. Elektrické výrobky pro osvětlení uvedené v článku 1 musí splňovat požadavky na ekodesign stanovené v příloze III, pokud nejde o výrobky pro zvláštní účely.
Jednotlivé požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat v těchto fázích:
1. fáze: 1. září 2013,
2. fáze: 1. září 2014,
3. fáze: 1. září 2016.
Není-li požadavek nahrazen nebo není-li uvedeno jinak, platí jednotlivé požadavky i nadále spolu s dalšími požadavky zavedenými v pozdějších fázích.
2. Od 1. září 2013 musí výrobky pro zvláštní účely odpovídat požadavkům na informace stanoveným v příloze I.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice.
2. Pro účely posuzování shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí soubor technické dokumentace:
a)
obsahovat kopii informací o výrobku, které jsou poskytovány v souladu s částí 3 přílohy III tohoto nařízení;
b)
poskytnout další informace, jež musí být podle příloh I, III a IV obsažené v souboru technické dokumentace;
c)
uvést alespoň jednu reálnou kombinaci nastavení výrobku a podmínek, při nichž je výrobek v souladu s tímto nařízením.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Členské státy použijí při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době přijetí tohoto nařízení jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok nejpozději tři roky po jeho vstupu v platnost a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2012.