РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 484/2014 НА КОМИСИЯТА
от 12 май 2014 година
за определяне на техническите стандарти за изпълнение по отношение на хипотетичния капитал на централните контрагенти в съответствие с Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на транзакции (1), и по-специално член 50а, параграф 4, трета алинея и член 50в, параграф 3, трета алинея от него,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2) установените в Съюза институции понастоящем докладват на тримесечна база за спазването на изискванията за собствения капитал. За да бъдат сведени до минимум несъответствията между референтните дати, определени за институциите, и датите, определени за централните контрагенти („ЦК“) за изчисляването и докладването на информация, свързана с хипотетичния капитал, определените за ЦК референтни дати следва да обхващат най-малко референтните дати, които вече са определени за институциите. От друга страна, по-честото докладване на информацията, свързана с хипотетичния капитал, би било от полза предвид факта, че установените в трети държави клирингови членове могат да имат различни отчетни дати. Освен това е възможно да съществуват големи различия в изискванията за собствен капитал и за да разполагат с актуална информация относно тези изисквания, клиринговите членове и техните компетентни органи може да искат да наблюдават тези експозиции по-често от веднъж на три месеца.
(2)
При обичайни обстоятелства отчетните дати за ЦК не следва да се отлагат във времето с повече от една седмица от датата на изчисление. Тази една седмица предоставя на ЦК достатъчно време за извършване на вътрешни проверки и за завършването на съответната процедура на одобрение преди отчитането на изискваните данни. Ако ЦК разработят напълно автоматизирана система, отчетната дата може да е близка до датата на изчисляване. Понастоящем обаче ЦК може да не са в състояние да завършат цялата процедура в рамките на този период и следователно може да е необходимо да разработят за целта свои вътрешни процедури и инфраструктури. В тази връзка следва да се въведе преходна разпоредба, която предоставя на централните контрагенти достатъчно време за разработването на необходимите вътрешни процедури и инфраструктури, като същевременно позволява те да започнат да докладват информацията, свързана с хипотетичния капитал на своите клирингови членове.
(3)
Съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012 загубите вследствие на неизпълнение от страна на клирингов член се покриват на първо място от първоначалното допълнително обезпечение и от вноската в гаранционния фонд на самия клирингов член, който е в неизпълнение. Когато тези мерки се окажат недостатъчни, загубите се покриват от предварително набраните финансови ресурси, които са внесени от ЦК в съответствие с каскадния принцип при неизпълнение, и от вноските в предварително набрания гаранционен фонд на членовете, които не са в неизпълнение. През този период честотата на отчитане следва да бъде увеличена, за да може останалите клиринговите членове и компетентните органи да получат цялата информация, свързана с хипотетичния капитал, необходима за изчисляване на изискванията за собствения капитал, приложими към клиринговите членове. ЦК следва да разполагат с технически възможности и вътрешни процедури, за да изчислят и предоставят информацията, отнасяща се до хипотетичния капитал в такива напрегнати ситуации.
(4)
Съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012 ЦК трябва да възстанови предварителните собствени финансови средства на каскаден принцип при неизпълнение в рамките на един месец. Поради тази причина честотата на изчисленията и докладването в такива ситуации следва да бъде по-висока, отколкото при обичайни обстоятелства. Ежедневното докладване на информацията, свързана с хипотетичния капитал, може да не е толкова удачно, тъй като може да е необходимо време, за да се определи общият размер на загубите вследствие на неизпълнение от страна на клиринговия член. Като се има предвид, че компетентните органи могат да бъдат изправени пред широк кръг сценарии, те следва да имат също възможност да поискат по-често докладване в периоди на напрежение въз основа на оценка на ситуацията, при която се взема предвид степента на действителното или очакваното изчерпване на предварителните финансови ресурси, с които разполага ЦК (както внесените от самия ЦК, така и внесените от клиринговите членове). По-честото докладване следва да се прилага, докато тези ресурси бъдат възстановени до нивата, изисквани от съответното законодателство.
(5)
По-честото докладване в периоди на напрежение може да създаде затруднения предвид нововъведеното изискване за отчитане. Това може да доведе до трудности с техническото изпълнение поне за някои ЦК. За да бъдат облекчени тези затруднения, е необходимо изискванията за по-голяма честота на изготвянето на доклади да се прилагат от по-късна дата. Това ще позволи на ЦК да усъвършенстват своите вътрешни процедури и да модернизират своите системи.
(6)
Разпоредбите в настоящия регламент са тясно свързани, тъй като те се отнасят до изчисляването и докладването на хипотетичния капитал на ЦК. С оглед на съгласуването на посочените разпоредби, които следва да влязат в сила едновременно, и на осигуряването на възможност за цялостен поглед и лесен достъп до тях за лицата, които трябва да спазват произтичащите от тях задължения, желателно е всички съответни технически стандарти за изпълнение, изисквани съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012, да бъдат включени в един регламент.
(7)
Настоящият регламент се основава на проектите за технически стандарти за изпълнение, представени на Комисията от Европейския банков орган.
(8)
Европейският банков орган проведе обществени консултации по проектите на техническите стандарти за изпълнение, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира потенциалните разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците от банковия сектор, създадена по силата на член 37 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (3),
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Честота и дати на изчислението по член 50а, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 648/2012
1. Честотата на изчислението по член 50а, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 648/2012 следва да бъде на месечна основа, с изключение на случаите, когато се прави преценката, предвидена в член 3, параграф 1 от настоящия регламент, в който случай честотата е или на седмична основа, или ежедневно.
2. Когато честотата на изчислението, посочено в параграф 1, е на месечна основа, ЦК прилага и двете посочени по-долу условия:
а)
референтите дати за това изчисление са, както следва:
31 януари, 28 февруари (или 29 февруари, когато годината е високосна), 31 март, 30 април, 31 май, 30 юни, 31 юли, 31 август, 30 септември, 31 октомври, 30 ноември, 31 декември;
б)
датата, на която ЦК извършва изчисленията („дата на изчисление“), е съответно:
1 февруари, 1 март, 1 април, 1 май, 1 юни, 1 юли, 1 август, 1 септември, 1 октомври, 1 ноември, 1 декември, 1 януари.
3. Когато честотата, посочена в параграф 1, е веднъж седмично или ежедневно, денят на първото изчисление е денят, следващ датата на искането на компетентния орган. Първата референтна дата е датата на искането на компетентния орган. За последващите изчисления референтната дата е денят преди датата на изчисление. В случая на седмично изчисляване интервалът между дните на изчисление е 5 работни дни.
4. В случай, че датата за изчисление е официален празник, събота или неделя, изчислението се извършва на следващия работен ден.
Член 2
Честота, дати и единен формат на докладването, изисквано съгласно член 50в, параграф 2 и член 89, параграф 5а от Регламент (ЕС) № 648/2012
1. Честотата на докладването по член 50в, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 648/2012, а когато е приложимо - и по член 89, параграф 5а, трета алинея от същия регламент, следва да бъде на месечна основа, с изключение на случаите, когато се прави преценката, предвидена в член 3, параграф 1 от настоящия регламент, в който случай честотата е или на седмична основа, или ежедневно.
2. Когато честотата на докладване в съответствие с параграф 1 е ежемесечна, датата на докладване се пада в рамките на пет работни дни от датата на изчисляване, определена в член 1, или по-рано, когато това е възможно.
3. Когато честотата на докладване по параграф 1 е на ежедневна или седмична основа, датата на докладване е денят, следващ датата на изчисление.
4. В случай че денят на докладване е официален празник, събота или неделя, докладването се извършва на следващия работен ден.
5. ЦК докладва информацията, посочена в параграф 1, като използва образеца от приложение I (Информация, свързана с хипотетичния капитал), попълнен в съответствие с указанията, дадени в приложение II (Указания за докладване на информация, свързана с хипотетичния капитал).
Член 3
Условия за по-висока честота на изчислението и докладването в съответствие с член 50а, параграф 3 и член 50в, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 648/2012
1. Компетентните органи на институция, която действа като клирингов член, може да поиска от всяко ЦК, в което тази институция действа като клирингов член, да извърши изчислението по член 1, параграф 1, както и докладването по член 2, параграф 1 или с ежедневна, или със седмична честота, в която и да е от следните ситуации:
а)
когато в резултат на неизпълнение на даден клирингов член, ЦК е задължен да използва част от предварителните финансови ресурси, които е внесъл на каскаден принцип при неизпълнение в съответствие с член 43 от Регламент (ЕС) № 648/2012;
б)
когато в резултат на неизпълнение на даден клирингов член, ЦК е задължен да използва вноските в гаранционния фонд на клиринговите членове, които не са в неизпълнение, в съответствие с член 42 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
2. Компетентните органи избират между дневна и седмична честота, както е предвидено в параграф 1, въз основа на степента на действителното или очакваното изчерпване на предварителните финансови ресурси.
3. Когато компетентните органи изискват по-висока честота на изчисляване и докладване от ЦК в съответствие с параграф 1, буква а), по-високата честота е приложима, докато предварителните финансови ресурси, които ЦК е внесъл на каскаден принцип при неизпълнение, бъдат възстановени до нивата, определени в член 35 от Делегиран регламент (ЕС) № 153/2013 на Комисията (4).
4. Когато компетентните органи изискват по-висока честота на изчисляване и отчитане от ЦК в съответствие с параграф 1, буква б), по-високата честота е приложима, докато вноските в гаранционния фонд на членовете на ЦК, които не са в неизпълнение, достигнат нивата, определени в член 42 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
Член 4
Преходни разпоредби
Чрез дерогация от член 2, параграф 2 по време на периода от датата на прилагане на настоящия регламент до 31 декември 2014 г. ЦК докладва информацията, посочена в същия параграф, най-късно до петнадесет работни дни след референтната дата или по-рано, когато това е възможно.
Член 5
Влизане в сила и дата на прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 2 юни 2014 г., с изключение на член 1, параграф 3, на член 2, параграф 3 и на член 3, които се прилагат от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 май 2014 година.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 484/2014
ze dne 12. května 2014,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o hypotetický kapitál centrální protistrany podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 50a odst. 4 třetí pododstavec a čl. 50c odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (2) podávají instituce usazené v Unii v současné době informace o dodržování kapitálových požadavků jednou za čtvrtletí. Aby se minimalizovaly nesrovnalosti mezi referenčními dny stanovenými pro instituce a referenčními dny stanovenými pro centrální protistrany pro výpočet a podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu, měly by referenční dny stanovené pro centrální protistrany pokrývat přinejmenším referenční dny, které již byly stanoveny pro instituce. Vyšší četnost podávání informací o hypotetickém kapitálu by však rovněž umožnila zohlednit skutečnost, že členové clearingového systému usazení ve třetích zemích mohou mít pro podávání informací stanovena jiná data. Kromě toho, pokud by u kapitálových požadavků existovaly značné odchylky, mohli by členové clearingového systému a jejich příslušné orgány z důvodu získání aktualizovaného přehledu o těchto požadavcích požadovat, aby tyto expozice byly monitorovány častěji než jednou za čtvrtletí.
(2)
Obvykle by neměly lhůty pro podávání informací centrálními protistranami překročit lhůty pro výpočet o více než jeden týden. Jeden týden poskytuje centrálním protistranám dostatek času, aby před tím, než oznámí požadované údaje, provedly všechny vnitřní kontroly a dokončily nezbytné schvalovací procesy. Pokud má centrální protistrana vypracován plně automatizovaný systém, může lhůta pro podávání informací těsně navazovat na lhůtu pro výpočet. V současné době však centrální protistrany nemusí být schopny dokončit celý postup v této lhůtě, a za tímto účelem by proto mohlo být nutné, aby zlepšily své vnitřní postupy a infrastrukturu. V této souvislosti by mělo být zavedeno přechodné ustanovení, které poskytne centrálním protistranám dostatek času pro rozvoj nezbytných vnitřních procesů a infrastruktury, a souběžně s tím možní, aby centrální protistrany začaly podávat informace o hypotetickém kapitálu členům svého clearingového systému.
(3)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 jsou ztráty v důsledku selhání člena clearingového systému kryty nejprve jeho vlastní počáteční marží a příspěvkem do fondu pro riziko selhání. Pokud se ukáže, že tyto prostředky nejsou dostatečné, budou ztráty pokryty z předfinancovaných finančních prostředků, které poskytly centrální protistrany ve prospěch postupné ochrany proti selhání, a z příspěvků členů, kteří neselhali, do fondu pro riziko selhání. Během tohoto období by měla být četnost podávání informací zvýšena, aby měli ostatní členové clearingového systému, kteří nejsou v selhání, a příslušné orgány k dispozici veškeré aktualizované informace týkající se hypotetického kapitálu, jež jsou zapotřebí pro výpočet kapitálových požadavků členů clearingového systému. Centrální protistrany by měly disponovat technickými prostředky a vnitřními postupy, které jim umožní, aby za takových zátěžových situací vypočítaly a poskytovaly informace o hypotetickém kapitálu.
(4)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 je centrální protistrana povinna doplnit své předfinancované finanční prostředky ve prospěch postupné ochrany proti selhání do jednoho měsíce. Z tohoto důvodu by měla být četnost provádění výpočtů a podávání informací oproti standardu vyšší. Vzhledem k tomu, že si stanovení celkových ztrát vzniklých z důvodu selhání člena clearingového sytému může vyžádat více času, nemuselo by být denní podávání informací o hypotetickém kapitálu zcela opodstatněné. Vzhledem k tomu, že příslušné orgány mohou být vystaveny nejrůznějším situacím, měly by mít možnost, aby v zátěžových obdobích požádaly o zvýšení četnosti podávání informací, a to na základě posouzení situace, které by mělo zohlednit míru stávajícího či předpokládaného vyčerpání předfinancovaných finančních prostředků, jež má centrální protistrana k dispozici (zdrojů z příspěvků centrální protistrany a zdrojů z příspěvků členů clearingového systému). Vyšší četnost by se měla uplatnit až do doby, než bude u těchto zdrojů dosaženo úrovně požadované příslušnými právní předpisy.
(5)
Vysoká četnost podávání informací v zátěžových obdobích může být velmi náročná vzhledem k nově zavedeným požadavkům ohledně podávání informací. To může vyvolávat přinejmenším u některých centrálních protistran problémy, pokud jde o technické provedení. Aby se tento stav zmírnil, je vhodné, aby se požadavek na zvýšení četnosti podávání informací použil od pozdějšího data. To umožní centrálním protistranám zlepšit jejich vnitřní postupy a modernizovat jejich systémy.
(6)
Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce provázána, neboť upravují výpočet hypotetického kapitálu a podávání informací o něm centrální protistranou. Pro zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a jednoduchého přístupu k nim osobám, na něž se vztahují tyto povinnosti, je žádoucí zařadit všechny příslušné prováděcí technické normy požadované nařízením (EU) č. 648/2012 do jediného nařízení.
(7)
Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.
(8)
Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Četnost a lhůty výpočtu podle čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost výpočtu uvedeného v čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost výpočtu podle odstavce 1 měsíční, centrální protistrana použije obě z následujících ustanovení:
a)
referenční dny pro tento výpočet jsou tyto:
31. leden, 28. únor (nebo 29. únor v přechodném roce), 31. březen, 30. duben, 31. květen, 30. červen, 31. červenec, 31. srpen, 30. září, 31. říjen, 30. listopad, 31. prosinec;
b)
dnem, kdy centrální protistrana provádí výpočet („den výpočtu“), je příslušně:
1. únor, 1. březen, 1. duben, 1. květen, 1. červen, 1. červenec, 1. srpen, 1. září, 1. říjen, 1. listopad, 1. prosinec, 1. leden.
3. Pokud je četnost uvedená v odstavci 1 týdenní nebo denní, připadá den prvního výpočtu na den následující po dni žádosti příslušného orgánu. Prvním referenčním dnem je den žádosti příslušného orgánu. Pro následné výpočty se za referenční den považuje den přede dnem výpočtu. V případě týdenního výpočtu se časové rozpětí mezi dny výpočtu stanovuje na pět pracovních dní.
4. Připadne-li den výpočtu na státní svátek, sobotu nebo neděli, výpočet se provede následující pracovní den.
Článek 2
Četnost, lhůty a jednotný formát podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 a čl. 89 odst. 5a nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 a případně podle čl. 89 odst. 5a třetího pododstavce uvedeného nařízení je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 měsíční, je lhůta pro podávání informací stanovena do pěti pracovních dnů od dne výpočtu stanoveného v článku 1 nebo dříve, bude-li to možné.
3. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 denní nebo týdenní, připadne den podání informací na den následující po výpočtu.
4. Připadne-li den podání informací na státní svátek, sobotu nebo neděli, informace se podávají v následující pracovní den.
5. Centrální protistrany podávají informace uvedené v odstavci 1 s použitím formuláře uvedeného v příloze I (Informace týkající se hypotetického kapitálu), který se vyplní v souladu s pokyny uvedenými v příloze II (Pokyny pro podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu).
Článek 3
Podmínky pro vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací v souladu s čl. 50a odst. 3 a čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Příslušné orgány instituce, která působí jako člen clearingového systému, mohou v kterémkoli z následujících případů od jakékoli centrální protistrany, v níž instituce působí jako člen clearingového systému, požadovat, aby provedla výpočet podle čl. 1 odst. 1 a poskytla informace uvedené v čl. 2 odst. 1 s denní nebo týdenní četností:
a)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít část předfinancovaných finančních prostředků, které poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání v souladu s článkem 43 nařízení (EU) č. 648/2012;
b)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít příspěvky ve prospěch fondu pro riziko selhání od členů clearingového systému, kteří nejsou v selhání, v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Příslušné orgány rozhodují o denní nebo týdenní četnosti stanovené v odstavci 1 na základě míry skutečného nebo předpokládaného snížení stavu předfinancovaných finančních prostředků.
3. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. a), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň předfinancovaných finančních prostředků, které centrální protistrana poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání, výše stanovené podle článku 35 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (4).
4. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. b), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň příspěvků do fondu pro riziko selhání poskytovaných členy centrální protistrany, kteří nejsou v selhání, výše stanovené podle článku 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 4
Přechodná ustanovení
Odchylně od čl. 2 odst. 2 podávají centrální protistrany informace podle uvedeného odstavce během období ode dne použitelnosti tohoto nařízení do 31. prosince 2014 nejpozději patnáct pracovních dnů po referenčním dnu nebo dříve, bude-li to možné.
Článek 5
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 2. června 2014, s výjimkou čl. 1 odst. 3, čl. 2 odst. 3 a článku 3, které se použijí ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. května 2014.