РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 231/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 март 2014 година
за създаване на Инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП II)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 212, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
В нейното съобщение от 29 юни 2011 г., озаглавено „Бюджет за стратегията „Европа 2020““, Комисията определя рамката за инструментите на Съюза за финансиране на външната дейност, включително Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП II).
(2)
Тъй като срокът на действие на Регламент (ЕО) № 1085/2006 на Съвета (4) изтeче на 31 декември 2013 г. и с оглед да се постигне по-голяма ефективност на външната дейност на Съюза, следва да се поддържа рамка за планиране и предоставяне на външно подпомагане за периода от 2014 до 2020 г. Следва да продължи подкрепата за политиката на разширяване на Съюза посредством специален инструмент за финансиране на външната дейност. Във връзка с това следва да бъде създаден ИПП II.
(3)
Член 49 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) постановява, че всяка европейска държава, която поддържа ценностите за зачитане на човешкото достойнство, свобода, демокрация, равенство, правова държава и зачитане на правата на човека, включително. правата на лицата, които принадлежат към малцинства, може да поиска да членува в Съюза. Европейска държава, която е поискала да членува в Съюза, може да стане член едва когато е потвърдено, че отговаря на критериите за членство, установени на Европейския съвет през юни 1993 г. в Копенхаген („критериите от Копенхаген“), и при условие че присъединяването не надхвърля капацитета на Съюза за интегриране на новия член. Тези критерии са свързани със стабилността на институциите, гарантиращи демокрацията, правовата държава, правата на човека и зачитането и закрилата на малцинствата, наличието на функционираща пазарна икономика, капацитета за справяне с конкурентния натиск и пазарните сили в рамките на Съюза и способността за поемане както на правата, така и на задълженията по Договорите, включително присъединяване към целите на политическия, икономическия и паричния съюз.
(4)
Стратегията за разширяването, основана на консолидиране, изпълнение на конкретни условия и комуникация, съчетана с капацитета на Съюза да интегрира нови членове, продължава да представлява основата за подновен консенсус за разширяването. Процесът на присъединяване се основава на обективни критерии и на прилагането на принципа на равно третиране на всички кандидати за членство, като всеки един се оценява според собствените му заслуги. Напредъкът по пътя към присъединяването зависи от спазването от всеки кандидат на ценностите на Съюза, както и от способността му да предприеме необходимите реформи за хармонизиране на своята политическа, институционална, правна, административна и икономическа система с правилата, стандартите, политиките и практиките в Съюза.
(5)
Процесът на разширяване укрепва мира, демокрацията и стабилността в Европа и дава възможност на Съюза да бъде в по-добра позиция, за да посрещне глобалните предизвикателства. Преобразяващата сила на процеса на разширяване поражда дълбоки политически и икономически реформи в обхванатите от процеса на разширяване държави и носи ползи за Съюза като цяло.
(6)
Европейският съвет е дал статут на страни кандидатки на Исландия, Черна гора, бившата югославска република Македония, Турция и Сърбия. Той потвърди европейската перспектива на Западните Балкани. Без да се засягат позициите относно статута или евентуалните бъдещи решения на Европейския съвет или на Съвета, тези, които се ползват от подобна европейска перспектива и на които не е даден статут на страни кандидатки, могат да се считат за потенциални страни кандидатки единствено за целите на настоящия регламент.Финансовото подпомагане по настоящия регламент следва да се предоставя на всички бенефициери, посочени в приложение I.
(7)
Подпомагането по настоящия регламент следва да се предоставя в съответствие с рамката за политиката на разширяване, определена от Европейския съвет и Съвета, и като се отчита надлежно съобщението относно стратегията в областта на разширяването и докладите за напредъка, включени в годишния пакет на Комисията в областта на разширяването, както и съответните резолюции на Европейския парламент. Подпомагането следва да се предоставя също така в съответствие със споразуменията между Съюза и бенефициерите, посочени в приложение I, както и в съответствие с Европейските партньорства и Партньорствата за присъединяване. Подпомагането следва да се съсредоточи главно върху избрани области на политиката, които ще помогнат на бенефициерите, посочени приложение I, да укрепят демократичните институции и правовата държава, да реформират съдебната власт и публичната администрация, да зачитат основните права и да насърчават равенството между половете, толерантността, социалното приобщаване и недискриминацията. Чрез подпомагането следва да продължи да бъде оказвана подкрепа за техните усилия за развитие на регионалното, макрорегионалното и трансграничното сътрудничество, както и за териториално развитие, включително посредством изпълнението на макрорегионалните стратегии на Съюза. То следва да стимулира също така тяхното икономическо и социално развитие, което лежи в основата на програма за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, с особен акцент върху малките и средните предприятия), с оглед постигане на целите на стратегията за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж (стратегия „Европа 2020“) и постепенно привеждане в съответствие с критериите от Копенхаген. Следва да се подобри съгласуваността между финансовото подпомагане и цялостния напредък в прилагането на предприсъединителната стратегия.
(8)
С цел отчитане на промените в рамката на политиката на разширяване или на значителни събития в бенефициерите, посочени в приложение I, на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия за приемане на актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз във връзка с адаптирането и актуализирането на тематичните приоритети за помощта, изброени в приложение II. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително и на експертно равнище. При изготвянето и съставянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(9)
Укрепването на правовата държава, включително борбата срещу корупцията и организираната престъпност, и доброто управление, включително реформата на публичната администрация, остават главните предизвикателства за повечето бенефициери, посочени в приложение I, и са от решаващо значение за о сближаването на тези бенефициери със Съюза, така че по-късно да могат изцяло да поемат задълженията, произтичащи от членството в него. С оглед на дългосрочния характер на реформите, които се извършват в тези области, и на необходимостта резултатите да бъдат регистрирани, финансовото подпомагане по настоящия регламент следва да отговаря на изискванията, поставени пред бенефициерите, посочени в приложение I, на възможно най-ранен етап.
(10)
Необходимо е бенефициерите, посочени в приложение I, да бъдат по-добре подготвени да се справят с глобалните предизвикателства, като устойчивото развитие и изменението на климата, и да се присъединят към усилията на Съюза за разрешаване на тези проблеми. Подпомагането от Съюза по настоящия регламент следва да допринася също за постигането на целта делът от бюджета на Съюза, свързан с климата, да достигне поне 20 %.
(11)
Съюзът следва също така да предоставя подкрепа за прехода по пътя към присъединяването, което е в полза на всички бенефициери, посочени в приложение I, въз основа на опита на държавите-членки. Това сътрудничество следва да се съсредоточи по-специално върху споделянето на опита, натрупан от държавите-членки в процеса на реформите.
(12)
Комисията и държавите-членки следва да гарантират съответствие, съгласуваност и взаимно допълване на предоставяната от тях помощ, по-конкретно чрез провеждането на редовни консултации и чест обмен на информация на различните етапи от цикъла на подпомагането. Освен това следва да се предприемат необходимите стъпки за осигуряване на по-добра координация и взаимно допълване с други донори, включително чрез провеждането на редовни консултации. Ролята на гражданското общество следва да се засили както по отношение на програмите, реализирани от държавните органи, така и когато гражданското общество се явява пряк бенефициер на помощ от Съюза.
(13)
Приоритетите за действия, насочени към изпълнение на целите в съответните области на политиката, които ще бъдат подпомагани по настоящия регламент, следва да се определят в индикативни стратегически документи, съставени от Комисията за срока на многогодишната финансова рамка на Съюза за периода от 2014 до 2020 г. в партньорство с бенефициерите, посочени в приложение I, въз основа на техните специфични потребности и програмата за разширяване, в съответствие с общите и конкретните цели, определени с настоящия регламент, и при надлежно отчитане на съответните национални стратегии. Стратегическите документи следва също да определят области на политиката, подлежащи на подпомагане, и без да се засягат прерогативите на Европейския парламент и на Съвета, следва да предвиждат индикативно разпределение на средствата на Съюза за всяка област на политиката, с разбивка по години, включително разчет на разходите, свързани с климата. Следва да бъде предвидена достатъчна гъвкавост с оглед удовлетворяване на нововъзникващите потребности и предоставяне на стимули за подобряване на резултатите. Стратегическите документи следва да гарантират последователност и съгласуваност с усилията на бенефициерите, посочени в приложение I, отразени в техните национални бюджети, и следва да отчитат подкрепата, която се предоставя от други донори. С оглед отчитане на развитието във вътрешен и външен план стратегическите документи следва при необходимост да се преразглеждат и да се преработват.
(14)
В интерес на Съюза е да подпомага бенефициерите, посочени в приложение I, в усилията им за провеждане на реформи с оглед на членството в Съюза. Подпомагането следва да се управлява, като се поставя силен акцент върху резултатите и се предвиждат стимули за онези, които показват ангажираност с реформите посредством ефективно прилагане на предприсъединителната помощ и напредък в изпълнението на критериите за членство.
(15)
За подпомагането следва да продължат да се използват структурите и инструментите, доказали своите качества в предприсъединителния процес. Преходът от пряко управление на предприсъединителните фондове от страна на Комисията към непряко управление от страна на бенефициерите, посочени в приложение I, следва да бъде постепенен и съобразно съответните възможностите на тези бенефициери. В съответствие с принципа на демокрация на участието Комисията следва да насърчава при всеки един от бенефициерите, посочени в приложение I, парламентарния контрол върху предоставяната на този бенефициер помощ.
(16)
За да се осигурят еднакви условия за прилагане на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия са свързани със стратегическите документи, програмните документи и със специалните правила за определяне на такива еднакви условия и следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5). Като се има предвид естеството на тези актове за изпълнение, по-специално ориентационният им характер по отношение на дадена политика или финансовото им отражение, за тяхното приемане следва по принцип да се използва процедурата по разглеждане, с изключение на случаите на мерки с малък финансов размер. При определянето на еднакви условия за прилагане на настоящия регламент следва да се вземат под внимание извлечените поуки от управлението и прилагането на предприсъединителната помощ в миналото. При необходимост тези условия следва да се изменят.
(17)
Комитетът, създаден съгласно настоящия регламент, следва да бъде компетентен и за правните актове и ангажименти по Регламент (ЕО) № 1085/2006, както и за прилагането на член 3 от Регламент (ЕО) № 389/2006 на Съвета (6).
(18)
Настоящият регламент установява финансов пакет за своя срок на прилагане, който е основна референтна сума за Европейския парламент и за Съвета при годишната бюджетна процедура по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина, за сътрудничеството по бюджетните въпроси и за доброто финансово управление (7).
(19)
Съюзът следва да се стреми към най-ефективното използване на наличните ресурси с оглед оптимизиране на въздействието на външната си дейност. Това следва да бъде постигнато чрез съгласуваност и взаимно допълване между инструментите на Съюза в областта на външната дейност, както и чрез създаването на полезни взаимодействия между ИПП II, другите инструменти на Съюза за финансиране на външната дейност и други политики на Съюза. Това следва да доведе и до взаимно укрепване на програмите, разработвани в рамките на тези инструменти за финансиране на външната дейност.
(20)
Общи правила и процедури за изпълнението на инструментите на Съюза за финансиране на външната дейност са уредени в Регламент (ЕС) № 236/2014 на Европейския парламент и на Съвета (8).
(21)
Доколкото целта на настоящия регламент не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки, а може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел.
(22)
Уместно е да се гарантира плавен преход без прекъсване между Инструмента за предприсъеднителна помощ (ИПП), създаден с Регламент (ЕО) № 1085/2006 и ИПП II и срокът на прилагане на настоящия регламент да се обвърже с този на Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 на Съвета (9). Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обща цел
Инструментът за предприсъединителна помощ а периода от 2014 до 2020 г. („ИПП II“) подпомага бенефициерите, посочени в приложение I, при приемането и осъществяването на политическите, институционалните, правните, административните, социалните и икономическите реформи, които се изискват от тези бенефициери, за зачитане на ценностите на Съюза и постепенно привеждане в съответствие с правилата, стандартите, политиките и практиките на Съюза с оглед на членството в него.
Посредством това подпомагане ИПП II допринася за стабилността, сигурността и благоденствието на бенефициерите, посочени в приложение I.
Член 2
Специфични цели
1. Помощта, отпускана по настоящия регламент, е насочена към постигане на следните специфични цели в съответствие с нуждите на всеки един от бенефициерите, посочени в приложение I, както и с индивидуалните им програми за разширяване:
а)
подпомагане на политическите реформи, наред с другото, чрез:
i)
укрепване на демокрацията и нейните институции, включително независима и ефикасна съдебна власт, и на правовата държава, включително нейното изграждане;
ii)
популяризиране и защита на правата на човека и основните свободи, по-добро спазване на правата на лицата, които принадлежат към малцинства, включително на лесбийките, гейовете, бисексуалните, транссексуалните и интерсексуалните лица, насърчаване на равенството между половете, недискриминацията и толерантността, както и свобода на медиите и зачитане на културното многообразие;
iii)
регионално сътрудничество и добросъседски отношения;
iv)
насърчаване на мерки за помирение, укрепване на мира и изграждане на доверие;
v)
борбата с корупцията и организираната престъпност;
vi)
укрепване на публичната администрация и доброто управление на всички равнища;
vii)
мерки за изграждане на капацитет с цел подобряване на правоприлагането, управлението на границите и прилагането на миграционната политика, включително управлението на миграционните потоци;
viii)
развитие на гражданското общество;
ix)
подобряване на социалния диалог и укрепване на капацитета на социалните партньори;
б)
подпомагане на икономическото, социалното и териториалното развитие с цел постигане на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, наред с другото, чрез:
i)
постигане на стандартите на Съюза в икономиката, включително функционираща пазарна икономика, както и фискално и икономическо управление;
ii)
икономически реформи, които са необходими за справяне с конкурентния натиск и пазарните сили в Съюза, и същевременно принос за постигането на целите, свързани със социалната сфера и околната среда;
iii)
стимулиране на трудовата заетост и мобилност, насърчаване създаването на качествени работни места и развитието на човешкия капитал;
iv)
насърчаване на социалното и икономическото приобщаване, по-конкретно на малцинствата и уязвимите групи, включително на хората с увреждания, бежанците и разселените лица;
v)
насърчаване на приобщаваща и интегрирана образователна система и опазване и възстановяване на културното наследство;
vi)
развитие на физическия капитал, включително подобряване на инфраструктурата, и връзки с мрежите на Съюза и регионалните мрежи;
vii)
укрепване на капацитета за научни изследвания, технологично развитие и иновации;
в)
укрепване на всички равнища на способността на бенефициерите, посочени в приложение I, да изпълняват задълженията, произтичащи от членството в Съюза, като се подпомага постепенното привеждане в съответствие с достиженията на правото на Съюза и тяхното приемане, въвеждане и прилагане, включително подготовка за управлението на структурните фондове на Съюза, Кохезионния фонд и Европейския земеделски фонда за развитие на селските райони;
г)
укрепване на регионалната интеграция и териториалното сътрудничество с участието на бенефициерите, посочени в приложение I, на държавите-членки и по целесъобразност на трети държави в обхвата на Регламент (ЕС) № 232/2014 на Европейския парламент и на Съвета (10).
2. Напредъкът към постигане на специфичните цели, посочени в параграф 1, се проследява и оценява въз основа на предварително определени, ясни, прозрачни и където е приложимо специфични за държавата и измерими показатели, които обхващат наред с другото:
а)
напредъка в областите на укрепването на демокрацията, принципите на правовата държава и независимата и ефикасна съдебна власт, зачитането на правата на човека, включително на лицата, принадлежащи към малцинства и уязвими групи, и основните свободи, равенството между половете и правата на жените, борбата с корупцията и организираната престъпност, помиряването, добросъседските отношения и завръщането на бежанците, и по-специално регистрирането на резултати в тези области;
б)
напредъка на реформите в социално-икономическата и фискалната област, преодоляването на структурните и макроикономическите дисбаланси; обосноваността и ефективността на стратегиите за социално и икономическо развитие, напредъка към интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и създаването на приобщаващо и интегрирано образование, качествено обучение и заетост, включително чрез публични инвестиции, подпомагани от ИПП II; напредъка към създаването на благоприятна стопанска среда;
в)
напредъка в хармонизирането на законодателството с достиженията на правото на Съюза, включително хронологическа справка за неговото прилагане; напредъка в институционалната реформа, свързана със Съюза, включително прехода към непряко управление на помощта, която се отпуска по настоящия регламент;
г)
напредъка в изграждането и укрепването на доброто управление и административния и институционалния капацитет и капацитета за усвояване на всички равнища, включително адекватни човешки ресурси, необходими за приемане и прилагане на законодателството, свързано с достиженията на правото на Съюза;
д)
инициативи за регионално и териториално сътрудничество и развитието на търговските потоци.
3. Показателите, посочени в параграф 2, се използват по целесъобразност за мониторинг, оценка и преглед на резултатите. Годишните отчети на Комисията, посочени в член 4, се вземат като отправна точка при оценката на резултатите от подпомагането от ИПП II. Съответните показатели за изпълнение се определят и включват в стратегическите документи и програмите, посочени в членове 6 и 7, и се определят по такъв начин, че да се даде възможност за обективна оценка на напредъка във времето и, когато е уместно, за всички програми.
Член 3
Области на политиката
1. Помощта, отпускана по силата на настоящия регламент, е насочена основно към следните области на политиката:
а)
реформи в хода на подготовката за членство в Съюза и свързаното с това институционално изграждане и изграждане на капацитет;
б)
социално-икономическо и регионално развитие;
в)
трудова заетост, социални политики, образование, насърчаване на равенството между половете и развитие на човешките ресурси;
г)
земеделие и развитие на селските райони;
д)
регионално и териториално сътрудничество.
2. Помощта във всички области на политиката, посочени в параграф 1 от настоящия член, подпомага бенефициерите, посочени в приложение I, за постигане на общите и конкретните цели по член 1 и член 2, по-специално чрез реформи на политиките, сближаване на законодателството, изграждане на капацитет и инвестиции.
Когато е уместно, особено внимание се обръща на доброто управление, правовата държава и борбата с корупцията и организираната престъпност.
3. Помощта в рамките на областите на политиката, посочени в параграф 1, букви б)-д), може да включва финансиране на видовете дейности, предвидени в Регламент (ЕС) № 1301/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11), Регламент (ЕС) № 1300/2013 на Европейския парламент и на Съвета (12), Регламент (ЕС) № 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13), Регламент (ЕС) № 1299/2013 на Европейския парламент и на Съвета (14) и Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (15).
4. Помощта в рамките на областта на политиката, посочена в параграф 1, буква д), може да финансира по-специално дейности с участието на няколко държави или хоризонтални дейности, както и дейности за трансгранично, транснационално и междурегионално сътрудничество.
Член 4
Рамка за помощта
1. Помощта по настоящия регламент се предоставя в съответствие с рамката за политиката на разширяване, определена от Европейския съвет и Съвета, и се отчита надлежно съобщението относно стратегията в областта на разширяването и докладите за напредъка, включени в годишния пакет на Комисията в областта на разширяването, както и съответните резолюции на Европейския парламент. Комисията гарантира съответствието между политическата рамка за предоставяне на помощ и политическата рамка за разширяване.
2. Помощта се насочва и адаптира към конкретното положение на бенефициерите, посочени в приложение I, като се вземат предвид необходимите допълнителни усилия за спазване на критериите за членство, както и капацитета на бенефициерите. Помощта е с различен обхват и интензивност в зависимост от потребностите, ангажимента за реформи и напредъка по изпълнението на тези реформи. Основната ѝ цел е да се подпомогнат бенефициерите, посочени в приложение I, да определят и изпълняват секторните реформи. Секторните политики и стратегии са всеобхватни и допринасят за постигането на конкретните цели, определени в член 2, параграф 1.
3. В съответствие с конкретните цели, изложени в член 2, параграф 1, тематичните приоритети за предоставяне на помощ според нуждите и капацитета на бенефициерите, посочени в приложение I, са изброени в приложение II. Всеки един от тези тематични приоритети може да допринесе за постигането на повече от една конкретна цел.
4. В съответствие с конкретната цел, посочена в член 2, параграф 1, буква г), помощта е в подкрепа на трансграничното сътрудничество както между бенефициерите, посочени в приложение I, така и между тях и държавите-членки или държавите от Европейския инструмент за съседство (ЕИС), създаден с Регламент (ЕС) № 232/2014 с оглед насърчаването на добросъседските отношения, засилването на интеграцията със Съюза и стимулирането на социално-икономическото развитие. Тематичните приоритети в областта на помощта за териториално сътрудничество са изброени в приложение II.
Член 5
Съответствие, съгласуваност и взаимно допълване
1. Финансовата помощ в рамките на настоящия регламент е съгласувана с политиките на Съюза. Тя е в съответствие със споразуменията, които Съюзът е сключил с бенефициерите, посочени в приложение I, и спазва ангажиментите, произтичащи от многостранните споразумения, по които Съюзът е страна.
2. Комисията, в сътрудничество с държавите-членки, допринася за изпълнението на ангажиментите на Съюза посредством засилена прозрачност и отчетност при предоставянето на помощта, включително. чрез публичното оповестяване на информация относно обема на помощта и отпуснатите средства, като гарантира, че данните са сравними в международен план, като да тях има лесен достъп и те могат да бъдат споделени и публикувани.
3. Комисията, държавите-членки и Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) си сътрудничат при осигуряването на съгласуваността на отпуснатата по силата на настоящия регламент помощ и се стремят да избягват дублирането между нея и друга помощ, предоставяна от Съюза, държавите-членки и ЕИБ, включително чрез редовни и отворени за всички участници заседания, насочени към координиране на помощта.
4. Комисията, държавите-членки и ЕИБ гарантират координирането на съответните си програми за помощ с цел повишаване ефективността и ефикасността при предоставянето на помощта и за избягване на двойното финансиране в съответствие с установените принципи за укрепване на оперативната координация в областта на външното подпомагане и за хармонизиране на политиките и процедурите, по-специално на международните принципи за ефективност на помощта. Координацията обхваща редовни консултации и честа обмяна на информация през отделните етапи на цикъла на подпомагането, по-конкретно консултации на място, и представлява основен етап от процеса на програмиране на държавите-членки и на Съюза.
5. С оглед повишаване на ефективността и ефикасността при предоставянето на помощта и за избягване на двойното финансиране Комисията заедно с държавите-членки предприема необходимите мерки за осигуряване на по-добра координация и взаимно допълване с многостранните и регионалните организации и структури, като международните финансови институции, агенциите, фондовете и програмите на ООН, както и донорите извън Съюза.
6. Като правило, в хода на подготовката, прилагането и мониторинга на помощта, отпускана по настоящия регламент, Комисията ще действа в партньорство с бенефициерите, посочени в приложение I. Партньорството включва по целесъобразност компетентни национални и местни органи, както и организации на гражданското общество. Комисията насърчава координацията между съответните заинтересовани страни.
Капацитетът на организациите на гражданското общество се укрепва, включително по целесъобразност в качеството им на преки бенефициери на помощ.
ДЯЛ II
СТРАТЕГИЧЕСКО ПЛАНИРАНЕ
Член 6
Стратегически документи
1. Финансовата помощ по настоящия регламент се предоставя на базата на индикативни стратегически документи, включващи една или няколко държави („стратегическите документи“), които са съставени от Комисията в партньорство с бенефициерите, посочени в приложение I, за срока на многогодишната финансова рамка на Съюза за периода от 2014 до 2020 г.
2. Стратегическите документи определят приоритетите за действие за изпълнение на целите в съответните области на политиката, посочени в член 3, които ще бъдат подпомагани по настоящия регламент в съответствие с общите и специфичните цели, посочени съответно в членове 1 и 2. Стратегическите документи се приемат съгласно рамката за помощта, посочена в член 4, при надлежно отчитане на съответните национални стратегии.
3. Стратегическите документи включват индикативното разпределение на средства от Съюза за отделните области на политиката, по правило разбити по години, и позволяват да се реагира на възникващи нужди, без да се засяга възможността за комбиниране на помощта в различни области на политиката. Стратегическите документи включват показатели за оценка на напредъка към постигане на посочените в тях цели.
4. Комисията прави годишна оценка на изпълнението на стратегическите документи и на тяхната актуалност с оглед на развитието на политическата рамка, посочена в член 4. Комисията уведомява комитета по член 13, параграф 1 за резултатите от тази оценка и може да предложи преразглеждане на стратегическите документи, посочени в настоящия член, и/или на програмите и мерките по член 7, параграф 1 според случая. Тези стратегически документи се подлагат и на междинен преглед, и при необходимост се преработват.
5. Комисията приема стратегическите документи, посочени в настоящия член, и всички техни преработки в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 16, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 236/2014.
ДЯЛ III
ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 7
Програмиране
1. Помощта от Съюза в рамките на настоящия регламент се осъществява пряко, непряко или при съвместно управление чрез програмите и мерките, посочени в членове 2 и 3 от Регламент (ЕС) № 236/2014 и в съответствие със специалните правила за определяне на единни условия за прилагане на настоящия регламент, по-конкретно по отношение на управленските структури и процедури, които Комисията приема в съответствие с член 13 от настоящия регламент. По правило изпълнението се осъществява под формата на едногодишни или многогодишни програми, включващи една или няколко държави, както и на трансгранични програми за сътрудничество, създадени в съответствие със стратегическите документи съгласно член 6 и съставени от съответните бенефициери, посочени в приложение I към настоящия регламент, и/или Комисията, според случая.
2. При всяко програмиране или преразглеждане на програмите, което се прави след публикуването на доклада за междинен преглед по член 17 от Регламент (ЕС) № 236/2014 („доклада за междинен преглед“), се отчитат резултатите, констатациите и заключенията в този доклад.
Член 8
Рамкови и допълнителни споразумения
1. Комисията и съответните бенефициери, посочени в приложение I, сключват рамкови споразумения за реализиране на помощта.
2. Допълнителни споразумения за реализиране на помощта може да се сключват, между Комисията и съответните бенефициери, посочени в приложение I, или техни изпълнителни органи, ако е необходимо.
Член 9
Хоризонтални разпоредби във връзка с инструментите
1. В надлежно обосновани случаи и с оглед да се гарантират съгласуваността и ефективността на финансирането от Съюза или да се насърчи регионалното сътрудничество, Комисията може да реши да разшири обхвата за допустимост на програмите и мерките, посочени в член 7, параграф 1 за да включи страни, територии и региони, които в противен случай не биха се ползвали от правото на финансиране по член 1, когато програмата или мярката, която ще се прилага, е с глобален, регионален или трансграничен характер.
2. Европейският фонд за регионално развитие (ЕФРР) участва в създадени съгласно настоящия регламент програми или мерки за трансгранично сътрудничество между бенефициерите, посочени в приложение I, и държавите-членки. Сумата, с която участва ЕФРР, се определя съгласно член 4 от Регламент (ЕС) № 1299/2013. Настоящият регламент се прилага по отношение на използването на тази сума.
3. Когато е уместно, ИПП II може да допринася за програми за транснационално и междурегионално сътрудничество или мерки, които са въведени и се прилагат съгласно Регламент (ЕС) № 1299/2013 и в които участват бенефициерите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
4. Когато е уместно, ИПП II може да допринася за програми за трансгранично сътрудничество или мерки, които са въведени и се прилагат съгласно Регламент (ЕС) № 232/2014 и в които участват бенефициерите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
5. Когато е уместно, ИПП може да допринася за програми или мерки, които са въведени като част от макрорегионална стратегия и в които участват бенефициерите, посочени в приложение I.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 10
Делегиране на правомощия
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 11 за изменение на приложение II към настоящия регламент. По-специално, след публикуването на доклада за междинен преглед и въз основа на препоръките, съдържащи се в този доклад, Комисията приема делегиран акт за изменение на приложение II към настоящия регламент до 31 март 2018 г.
Член 11
Упражняване на делегирането
1. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 10, се предоставя на Комисията до 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 10, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 10, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и на Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 12
Приемане на допълнителни правила за прилагане
В допълнение към правилата, предвидени в Регламент (ЕС) № 236/2014 се приемат специални правила за определяне на еднакви условия за прилагането на настоящия регламент в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 16, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 236/2014.
Член 13
Комитет
1. Създава се Комитет за Инструмента за предприсъединителна помощ („Комитет за ИПП II“), съставен от представители на държавите-членки и председателстван от представител на Комисията. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. Комитетът за ИПП II подпомага Комисията по отношение на всички области на политиката, посочени в член 3. Комитетът за ИПП II е компетентен и по отношение на законодателните актове и задълженията съгласно Регламент (ЕО) № 1085/2006 и на прилагането на член 3 от Регламент (ЕО) № 389/2006.
Член 14
Възнаграждение за резултатите
1. В стратегическите документи, посочени в член 6, се предвижда заделянето на помощ в подходящ размер, за да бъде възнаграден един от посочените в приложение I бенефициери за:
а)
особен напредък за изпълнение на критериите за членство; и/или
б)
ефикасно прилагане на предприсъединителната помощ, в хода на което са постигнати особено добри резултати по отношение на специфичните цели, заложени в съответния стратегически документ.
2. В случай че напредъкът и/или резултатите, постигнати от бенефициер, посочен в приложение I, остават значително под договорените равнища, заложени в стратегическите документи, Комисията коригира пропорционално отпуснатите средства, в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 16, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 236/2014.
3. За тази цел се заделя подходяща сума за възнаграждаването посочено в параграф 1 от настоящия член, и се разпределя въз основа на оценка на резултатите и напредъка за срок от няколко години, но не по-късно съответно от 2017 г. и 2020 г. Предвид се вземат показателите за изпълнение, посочени в член 2, параграф 2, както са конкретизирани в стратегическите документи.
4. При индикативното разпределяне на средства от Съюза в стратегическите документи, посочени в член 6, се взема предвид възможността за разпределение на съответните допълнителни средства въз основа на резултатите и/или напредъка.
Член 15
Финансов пакет
1. Финансовият пакет за изпълнението на настоящия регламент за периода от 2014 до 2020 г. се определя на 11 698 668 000 EUR (по текущи цени). До 4 % от финансовия пакет се заделят за програми за трансгранично сътрудничество между бенефициерите, посочени в приложение I, и държавите-членки, в съответствие с техните нужди и приоритети.
2. Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в границите, посочени в многогодишната финансова рамка за периода от 2014 до 2020 г.
3. В съответствие с член 18, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1288/2013 на Европейския парламент и на Съвета (16), индикативна сума от 1 680 000 000 EUR се отпуска от различните инструменти за финансиране на външната дейност, а именно Инструментът за сътрудничество за развитие, създаден с Регламент (ЕС) № 233/2014 на Европейския парламент и на Съвета (17), ЕИС, ИПП II и Инструментът за партньорство, създаден с Регламент (ЕС) № 234/2014 на Европейския парламент и на Съвета (18) за действия по мобилността с учебна цел към или от партньорски държави, по смисъла на Регламент (ЕС) № 1288/2013 и за сътрудничество и политически диалог с органи, институции и организации от тези държави. По отношение на усвояването на тези средства се прилага Регламент (ЕС) № 1288/2013.
Средствата се предоставя посредством два многогодишни транша, които покриват съответно първите четири години и оставащите три години. Размерът на това финансиране се отразява в програмирането, предвидено в настоящия регламент, в съответствие с установените нужди и приоритети на съответните държави. Размерът на отпуснатите средства може да бъде преразгледан в случай на непредвидени обстоятелства или на значителни политически промени в съответствие с приоритети на външната дейност на Съюза.
Член 16
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 231/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 212 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ vymezuje rámec pro nástroje Unie pro financování vnější činnosti, včetně nástroje předvstupní pomoci (dále jen „NPP II“).
(2)
Jelikož nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (4) pozbylo dne 31. prosince 2013 platnosti, měl by být v zájmu vyšší účinnosti vnější činnosti Unie zachován na období 2014-2020 rámec pro plánování a poskytování vnější pomoci. Politika Unie v oblasti rozšíření by měla být i nadále podporována zvláštním nástrojem pro financování vnější činnosti. Je proto třeba zřídit NPP II.
(3)
Článek 49 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že každý evropský stát, který uznává hodnoty úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv osob patřících k menšinám, může požádat o členství v Unii. Evropský stát, který požádal o přistoupení k Unii, se může členem stát pouze tehdy, pokud bylo potvrzeno, že splňuje kritéria členství stanovená na zasedání Evropské rady v Kodani v červnu 1993 (dále jen „kodaňská kritéria“), a za předpokladu, že přistoupení nepřesáhne schopnost Unie integrovat nového člena. Tato kritéria se týkají stability institucí zaručujících demokracii, právní stát, lidská práva a respektování a ochranu menšin, existence fungujícího tržního hospodářství a schopnosti vyrovnat se s konkurenčním tlakem a tržními silami v rámci Unie a schopnosti převzít nejen práva, nýbrž rovněž povinnosti podle Smluv, včetně dodržování cílů politické, hospodářské a měnové unie.
(4)
Základem obnovené shody o rozšíření je nadále strategie rozšíření založená na konsolidaci, podmíněnosti a komunikaci spolu se schopností Unie integrovat nové členy. Přístupový proces je založen na objektivních kritériích a použití zásady rovného zacházení se všemi žadateli, přičemž každý z nich je posuzován na základě svých vlastních výsledků. Pokrok na cestě k přistoupení závisí v případě každého žadatele na dodržování hodnot Unie a na jeho schopnosti provést potřebné reformy s cílem přizpůsobit svůj politický, institucionální, právní, správní a hospodářský systém pravidlům, standardům, politikám a postupům v Unii.
(5)
Proces rozšíření posiluje mír, demokracii a stabilitu v Evropě a Unie může být díky němu lépe připravena řešit globální výzvy. Transformační síla procesu rozšíření s sebou přináší v zemích zapojených procesu rozšíření dalekosáhlou politickou a hospodářskou reformu, z níž má prospěch i Unie jako celek.
(6)
Evropská rada udělila status kandidátské země Černé Hoře, Islandu, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Srbsku a Turecku. Potvrdila evropskou perspektivu západního Balkánu. Aniž jsou dotčeny postoje k otázce statusu nebo jakákoli budoucí rozhodnutí přijatá Evropskou radou či Radou, ti s evropskou perspektivou, kterým dosud nebyl udělen status kandidátské země, mohou být výhradně pro účely tohoto nařízení považovány za potenciální kandidáty. Finanční pomoc podle tohoto rozhodnutí by měla být poskytována všem příjemcům uvedeným v příloze I.
(7)
Pomoc podle tohoto nařízení by měla být poskytována v souladu s rámcem politiky rozšíření, který stanoví Evropská rada a Rada, a s řádným zohledněním sdělení o strategii rozšíření a zpráv o pokroku, které jsou součástí každoročního balíčku Komise týkajícího se rozšíření, a příslušných usnesení Evropského parlamentu. Pomoc by měla být také poskytována v souladu s dohodami, které Unie uzavřela s příjemci uvedenými v příloze I, a v souladu s evropskými a přístupovými partnerstvími. Pomoc by se měla zaměřit především na vybraný počet oblastí politiky, jež příjemcům uvedeným v příloze I pomohou posílit demokratické instituce a právní stát, reformovat soudnictví a veřejnou správu, dodržovat základní práva a prosazovat rovnost žen a mužů, toleranci, sociální začleňování a zákaz diskriminace. Pomoc by měla i nadále podporovat jejich úsilí o posílení regionální, makroregionální a přeshraniční spolupráce, jakož i územního rozvoje, mimo jiné prováděním makroregionálních strategií Unie. Měla by zlepšit rovněž jejich hospodářský a sociální rozvoj, který je základem programu inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, se zvláštním zřetelem na malé a střední podniky, a to za účelem dosažení cílů strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění Evropa 2020 (dále jen „strategie Evropa 2020“) a zajištění postupného souladu s kodaňskými kritérii. Provázanost mezi finanční pomocí a celkovým pokrokem dosaženým při naplňování předvstupní strategie by měla být posílena.
(8)
V zájmu zohlednění změn rámce politiky rozšíření nebo významných změn týkajících se příjemců uvedených na seznamu v příloze I by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o přizpůsobení a aktualizaci tematických priorit pro poskytování pomoci uvedených v příloze II. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(9)
Pro většinu příjemců uvedených v příloze I zůstávají klíčovými výzvami posílení právního státu, včetně boje proti korupci a organizované trestné činnosti, a řádná správa věcí veřejných, včetně reformy veřejné správy; tyto aspekty mají zásadní význam, aby se tito příjemci přiblížili Unii a později v plném rozsahu převzali povinnosti vyplývající z členství v Unii. Vzhledem k dlouhodobější povaze reforem prováděných v těchto oblastech a k potřebě dosahovat lepších výsledků by finanční pomoc podle tohoto nařízení měla co nejdříve řešit požadavky kladené na příjemce uvedené v příloze I.
(10)
Příjemci uvedení v příloze I musí být lépe připraveni na řešení globálních výzev, jako je udržitelný rozvoj a změna klimatu, a zajistit soulad s úsilím Unie při řešení těchto záležitostí. Pomoc Unie podle tohoto nařízení by měla přispět rovněž k dosažení cíle, jenž spočívá ve zvýšení části rozpočtu Unie související s oblastí klimatu nejméně o 20 %.
(11)
Na základě zkušeností členských států by Unie měla rovněž poskytnout podporu pro transformaci na cestě k přistoupení ve prospěch všech příjemců uvedených v příloze I. Tato spolupráce by se měla zaměřit zejména na výměnu zkušeností, které členské státy získaly v procesu reforem.
(12)
Komise a členské státy by měly zajistit soulad, soudržnost a doplňkovost své pomoci, zejména prostřednictvím pravidelných konzultací a častých výměn informací v průběhu různých fází cyklu pomoci. Dále je třeba podniknout kroky nezbytné k zajištění lepší koordinace a doplňkovosti s dalšími dárci, a to i prostřednictvím pravidelných konzultací. Úloha občanské společnosti jak v programech prováděných vládními orgány, tak i jako přímého příjemce pomoci Unie by měla být posílena.
(13)
Priority činnosti zaměřené na dosažení cílů v příslušných oblastech politik, jež budou podporovány na základě tohoto nařízení, by měly být stanoveny v orientačních strategických dokumentech, jež vypracuje Komise na dobu trvání víceletého finančního rámce Unie na období 2014-2020 za partnerského přispění příjemců uvedených v příloze I na základě jejich konkrétních potřeb a na základě agendy rozšíření v souladu s obecnými a specifickými cíli vymezenými tímto nařízením a s řádným ohledem na příslušné vnitrostátní strategie. Strategické dokumenty by měly rovněž určovat oblasti politiky, jež je třeba poskytnutím pomoci podporovat, a měly by stanovit, aniž by byly dotčeny výsady Evropského parlamentu a Rady, orientační příděly finančních prostředků Unie podle jednotlivých oblastí politiky rozepsané na jednotlivé roky, včetně odhadu výdajů souvisejících s oblastí klimatu. Měla by být zajištěna dostatečná pružnost, aby bylo možné zohlednit nově vznikající potřeby a poskytnout pobídky ke zvýšení výkonnosti. Strategické dokumenty by měly zajistit soudržnost a soulad s úsilím příjemců uvedených v příloze I, jež se odráží v jejich státním rozpočtu, a měly by zohledňovat podporu poskytnutou ostatními dárci. V zájmu zohlednění vnitřního a vnějšího vývoje by měly být strategické dokumenty v případě potřeby přezkoumány a revidovány.
(14)
Je v zájmu Unie napomáhat příjemcům uvedeným v příloze I v reformním úsilí zaměřeném na členství v Unii. Pomoc by měla být řízena s důrazným zaměřením na výsledky a pomocí pobídek pro příjemce, kteří účinným prováděním předvstupní pomoci a pokrokem při plnění kritérií pro členství prokáží odhodlání k reformě.
(15)
Pomoc by měla i nadále využívat struktury a nástroje, které se osvědčily v předvstupním procesu. Přechod od přímého řízení prostředků předvstupní pomoci ze strany Komise k nepřímému řízení příjemci uvedenými v příloze I by měl být postupný a měl by být v souladu s kapacitami těchto příjemců. Komise by v souladu se zásadou participativní demokracie měla u každého příjemce uvedeného v příloze I podporovat parlamentní dohled nad pomocí mu poskytovanou.
(16)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci se týkají strategických dokumentů, programovacích dokumentů a zvláštních pravidel stanovících tyto jednotné podmínky a měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (5). Při přijímání těchto prováděcích aktů by se s ohledem na jejich povahu, zejména jejich politické zaměření a finanční dopady, měl v zásadě použít přezkumný postup, s výjimkou opatření malého finančního rozsahu. Při stanovování jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být zohledněny poznatky získané při řízení a provádění předchozí předvstupní pomoci. Bude-li to vyžadovat vývoj situace, měly by být tyto jednotné podmínky změněny.
(17)
Výbor zřízený tímto nařízením by měl být rovněž příslušný pro právní akty a závazky podle nařízení (ES) č. 1085/2006 a pro provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006 (6).
(18)
Toto nařízení stanoví finanční krytí na celou dobu své použitelnosti, které představuje pro Evropský parlament a Radu při ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (7).
(19)
Unie by měla usilovat o co nejúčinnější využití dostupných zdrojů k optimalizaci dopadu své vnější činnosti. Toho by mělo být dosahováno soudržností a doplňkovostí nástrojů Unie pro vnější činnost, jakož i vytvářením synergie mezi NPP II, ostatními Unie nástroji pro financování vnější činnosti a dalšími politikami Unie. To by mělo dále vést ke vzájemnému posílení programů navržených na základě nástrojů pro financování vnější činnosti.
(20)
Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (8).
(21)
Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(22)
Je vhodné zajistit plynulý a nepřerušený přechod mezi nástrojem předvstupní pomoci NPP) zřízeným nařízením (ES) č. 1085/2006 a NPP II a uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (9). Proto by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Obecný cíl
Nástroj předvstupní pomoci na období 2014-2020 (NPP II) podporuje příjemce uvedené v příloze I při přijímání a provádění politických, institucionálních, právních, správních, sociálních a hospodářských reforem, které jsou zapotřebí k tomu, aby tito příjemci dosáhli souladu s hodnotami Unie a postupného sblížení s pravidly, standardy, politikami a postupy Unie s ohledem na jejich budoucí členství v Unii.
Prostřednictvím této podpory přispívá NPP II ke stabilitě, bezpečnosti a prosperitě u příjemců uvedených v příloze I.
Článek 2
Specifické cíle
1. Pomoc podle tohoto nařízení sleduje dosažení následujících specifických cílů v souladu s potřebami každého příjemce uvedeného v příloze I a jeho individuální agendou rozšíření:
a)
podpora politických reforem, mimo jiné prostřednictvím:
i)
posílení demokracie a příslušných institucí, včetně nezávislého a efektivního soudnictví, a právního státu, včetně jeho prosazování;
ii)
prosazování a ochrany lidských práv a základních svobod, důslednějšího dodržování práv příslušníků menšin, včetně osob homosexuální, bisexuální, transsexuální a intersexuální orientace, prosazování rovnosti žen a mužů, nediskriminace a tolerance a svobody sdělovacích prostředků a respektování kulturní rozmanitosti;
iii)
regionální spolupráce a dobrých sousedských vztahů;
iv)
podpory usmíření, budování míru a opatření pro budování důvěry;
v)
boje proti korupci a organizované trestné činnosti;
vii)
posílení veřejné správy a řádné správy věcí veřejných na všech úrovních;
vii)
opatření pro budování kapacit v zájmu zlepšení vymáhání práva, správy hranic a provádění migrační politiky včetně řízení migračních toků;
viii)
rozvoje občanské společnosti;
ix)
zlepšení sociálního dialogu a posílení kapacit sociálních partnerů;
b)
podpora hospodářského, sociálního a územního rozvoje za účelem inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, mimo jiné prostřednictvím:
i)
dosažení souladu s normami Unie v hospodářské oblasti, včetně fungující tržní ekonomiky, jakož i v daňovém řízení a správě ekonomických záležitostí;
ii)
hospodářských reforem nezbytných k vypořádání se s konkurenčními tlaky a tržními silami v Unii a současně přispívajících k dosažení sociálních a environmentálních cílů;
iii)
podpory zaměstnanosti a mobility pracovních sil, podpory vytváření kvalitních pracovních míst a rozvoje lidského kapitálu;
iv)
podpory sociálního a ekonomického začlenění, a to zejména menšin a zranitelných skupin obyvatelstva, včetně osob se zdravotním postižením, uprchlíků a vysídlených osob;
v)
prosazování integrovaných vzdělávacích systémů podporujících začlenění a ochrany a obnovy kulturního dědictví;
vi)
rozvoje fyzického kapitálu, včetně zlepšení infrastruktury, a lepšího propojení s unijními a regionálními sítěmi;
vii)
posílení kapacit v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a inovací;
c)
posílení schopnosti příjemců uvedených v příloze I na všech úrovních plnit povinnosti vyplývající z členství v Unii podporou postupného sbližování s acquis Unie a jeho přijetí, provádění a vymáhání, včetně příprav na řízení strukturálních fondů, Fondu soudržnosti a Evropského fondu pro rozvoj venkova;
d)
posílení regionální integrace a územní spolupráce za účasti příjemců uvedených v příloze I, členských států a případně třetích zemí v rámci oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (10).
2. Pokrok v dosahování specifických cílů stanovených v odstavci 1 se sleduje a posuzuje na základě předem vymezených, jasných, transparentních a případně pro jednotlivé země uzpůsobených a měřitelných ukazatelů, mezi něž patří:
a)
pokrok v posilování demokracie, právního státu a nezávislého a efektivního systému soudnictví, dodržování lidských práv včetně práv příslušníků menšin a zranitelných skupin, základních svobod, rovnosti žen a mužů a práv žen, boji proti korupci a organizované trestné činnosti, usmíření, dobrých sousedských vztazích a navracení uprchlíků, a zejména přehled dosažených výsledků v těchto oblastech;
b)
pokrok v socioekonomických a fiskálních reformách zaměřených na strukturální a makroekonomické nerovnováhy; přiměřenost a účinnost strategií sociálního a hospodářského rozvoje, pokrok směrem k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a vytvoření otevřeného a integrovaného vzdělávání, kvalitní odborné přípravy a zaměstnání, mimo jiné prostřednictvím veřejných investic podporovaných z NPP II; pokrok při vytváření příznivého podnikatelského prostředí;
c)
pokrok při slaďování právního rámce s acquis Unie, včetně výsledků jeho provádění; pokrok v oblasti institucionální reformy související s Unií, včetně přechodu na nepřímé řízení pomoci poskytované podle tohoto nařízení;
d)
pokrok při rozvoji a posilování řádné správy věcí veřejných a správních, institucionálních a absorpčních kapacit na všech úrovních včetně dostatečných lidských zdrojů, jichž je třeba k přijetí a vymáhání právních předpisů souvisejících s acquis;
e)
iniciativy v oblasti regionální a územní spolupráce a vývoj obchodních toků.
3. Ukazatele uvedené v odstavci 2 se případně použijí k monitorování, posuzování a přezkumu výkonnosti. Jako referenční bod pro posuzování výsledků pomoci z NPP II se použijí každoroční zprávy Komise uvedené v článku 4. Příslušné ukazatele výkonnosti jsou uvedeny ve strategických dokumentech podle článku 6 a programech podle článku 7 a jsou stanoveny tak, aby dosažený pokrok mohl být objektivně posuzován průběžně a ve vhodných případech napříč programy.
Článek 3
Oblasti politiky
1. Pomoc podle tohoto nařízení se vztahuje především na tyto oblasti politiky:
a)
reformy při přípravě na členství v Unii a související budování institucí a kapacit;
b)
socioekonomický a regionální rozvoj;
c)
zaměstnanost, sociální politiky, vzdělávání, podpora rovnosti žen a mužů a rozvoj lidských zdrojů;
d)
zemědělství a rozvoj venkova;
e)
regionální a územní spolupráci.
2. Pomoc ve všech oblastech politiky uvedených v odstavci 1 tohoto článku podporuje příjemce uvedené v příloze I při plnění obecných a specifických cílů stanovených v článcích 1 a 2, zejména prostřednictvím politických reforem, sbližování právních předpisů, budování kapacit a investic.
Zvláštní pozornost je podle potřeby věnována řádné správě věcí veřejných, právnímu státu a boji proti korupci a organizované trestné činnosti.
3. Pomoc v oblastech politiky uvedených v odst. 1 písm. b) až e) může zahrnovat financování typu činností stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (11), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1300/2013 (12), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (13), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (14) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 13/2013 (15).
4. Pomoc v oblasti politiky uvedené v odst. 1 písm. e) může zejména financovat činnosti zahrnující více zemí nebo horizontální činnosti, jakož i činnosti v oblasti přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce.
Článek 4
Rámec pro pomoc
1. Pomoc podle tohoto nařízení se poskytuje v souladu s rámcem politiky rozšíření, který stanoví Evropská rada a Rada, a náležitě zohledňuje sdělení o strategii rozšíření a zprávy o pokroku, které jsou součástí každoročního balíčku Komise týkajícího se rozšíření, a příslušná usnesení Evropského parlamentu. Komise zajistí soudržnost mezi pomocí a rámcem politiky rozšíření.
2. Pomoc je cílená a je uzpůsobena konkrétní situaci příjemců uvedených v příloze I, přičemž se bere v úvahu další úsilí potřebné ke splnění kritérií pro členství i kapacity těchto příjemců. Rozsah a intenzita pomoci závisí na potřebách, odhodlání provádět reformy a pokroku při provádění těchto reforem. Pomoc se soustřeďuje především na pomoc příjemcům uvedeným v příloze I při navrhování a provádění odvětvových reforem. Odvětvové politiky a strategie musí být ucelené a přispívat k dosahování specifických cílů uvedených v čl. 2 odst. 1.
3. Tematické priority pro poskytování pomoci podle potřeb a kapacit příjemců uvedených v příloze I jsou v souladu se specifickými cíli uvedenými v čl. 2 odst. 1 uvedeny v příloze II. Každá z těchto tematických priorit může přispívat k dosahování více než jednoho specifického cíle.
4. V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 2 odst. 1 písm. d) pomoc podporuje přeshraniční spolupráci jak mezi příjemci uvedenými v příloze I, tak mezi těmito příjemci a členskými státy nebo zeměmi evropského nástroje sousedství, zřízeného nařízením (EU) č. 232/2014, a to za účelem podpory dobrých sousedských vztahů, posilování integrace Unie a podpory socio-ekonomického rozvoje. Tematické priority pro pomoc ve prospěch územní spolupráce jsou uvedeny v příloze III.
Článek 5
Soulad, soudržnost a doplňkovost
1. Finanční pomoc podle tohoto nařízení musí být v souladu s politikami Unie. Musí být v souladu s dohodami uzavřenými Unií s příjemci uvedenými v příloze I a musí dodržovat závazky vyplývající z mnohostranných dohod, jejichž je Unie smluvní stranou.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy přispívá k plnění závazků Unie směřujících k větší transparentnosti a odpovědnosti při poskytování pomoci, mimo jiné zveřejňováním informací o objemu a přidělování pomoci, přičemž zajistí, aby údaje byly mezinárodně srovnatelné a snadno dostupné a aby bylo možné je sdílet a zveřejňovat.
3. Komise, členské státy a Evropská investiční banka (EIB) spolupracují, mimo jiné prostřednictvím pravidelných a otevřených zasedání věnovaných koordinaci pomoci, při zajišťování soudržnosti mezi pomocí poskytovanou podle tohoto nařízení a jinou pomocí poskytovanou Unií, členskými státy a EIB a usilují o to, aby se zabránilo zdvojování pomoci.
4. Komise, členské státy a EIB zajistí koordinaci svých programů pomoci, aby se zvýšila účinnost a efektivita při poskytování pomoci a předešlo dvojímu financování, v souladu se zavedenými zásadami pro posilování operativní koordinace v oblasti vnější pomoci a pro harmonizaci politik a postupů, zejména mezinárodními zásadami týkajícími se účinnosti pomoci. Koordinace zahrnuje pravidelné konzultace a časté výměny informací v jednotlivých fázích cyklu pomoci, zejména přímo na místě, a představuje klíčový krok v procesech programování členských států a Unie.
5. Za účelem zvýšení účinnosti a efektivity při poskytování pomoci a předcházení dvojímu financování přijme Komise ve spolupráci s členskými státy nezbytná opatření pro zajištění lepší koordinace a větší doplňkovosti s mnohostrannými a regionálními organizacemi a subjekty, jako jsou mezinárodní finanční instituce, agentury, fondy a programy OSN a dárci mimo Unii.
6. Při přípravě, provádění a monitorování pomoci podle tohoto nařízení Komise v zásadě jedná v partnerství s příjemci uvedenými v příloze I. Do partnerství jsou případně zapojeny příslušné státní a místní orgány, jakož i organizace občanské společnosti. Komise podporuje koordinaci mezi zúčastněnými stranami.
Kapacity organizací občanské společnosti musí být posilovány, a to případně i jejich zahrnutím mezi přímé příjemce pomoci.
HLAVA II
STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
Článek 6
Strategické dokumenty
1. Pomoc podle tohoto nařízení je poskytována na základě orientačních strategických dokumentů pro jednotlivé země nebo více zemí (dále jen „strategické dokumenty“), které na dobu trvání víceletého finančního rámce Unie na období 2014-2020 vypracuje Komise v partnerství s příjemci uvedenými v příloze I.
2. Strategické dokumenty vymezují priority činnosti zaměřené na dosažení cílů v příslušných oblastech politiky uvedených v článku 3, jež jsou podporovány na základě tohoto nařízení v souladu s obecným cílem uvedeným v článku 1 a specifickými cíli uvedenými v článku 2. Strategické dokumenty se přijímají v souladu s rámcem pro pomoc stanoveným v článku 4 a náležitě zohledňují příslušné vnitrostátní strategie.
3. Strategické dokumenty obsahují orientační částku finančních prostředků Unie přidělenou na jednotlivé oblasti politiky a rozepsanou na jednotlivé roky a umožňují řešit nově vznikající potřeby, aniž je dotčena možnost kombinovat pomoc v různých oblastech politiky. Součástí strategických dokumentů jsou ukazatele pro posuzování pokroku při dosahování cílů, které jsou v nich stanoveny.
4. Komise každoročně posoudí provádění strategických dokumentů, přičemž rovněž posoudí, zda jsou nadále relevantní s ohledem na vývoj politického rámce uvedeného v článku 4. Komise informuje výbor podle čl. 13 odst. 1 o výsledcích tohoto posouzení a může případně navrhnout revizi strategických dokumentů podle tohoto článku nebo programů a opatření podle čl. 7 odst. 1. Tyto strategické dokumenty jsou také přezkoumány v polovině období a případně revidovány.
5. Komise přijímá strategické dokumenty uvedené v tomto článku a jejich případné revize přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014.
HLAVA III
PROVÁDĚNÍ
Článek 7
Programování
1. Pomoc Unie podle tohoto nařízení je prováděna přímo, nepřímo nebo v rámci sdíleného řízení prostřednictvím programů a opatření uvedených v článcích 2 a 3 nařízení (EU) č. 236/2014 a v souladu se zvláštními pravidly, která stanoví jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení, zejména pokud jde o řídící struktury a postupy, a která Komise přijme v souladu s článkem 13 tohoto nařízení. Provádění má zpravidla podobu ročních nebo víceletých programů pro jednotlivé země nebo pro více zemí a programů přeshraniční spolupráce, které vypracovávají příslušní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení nebo případně Komise v souladu se strategickými dokumenty podle článku 6 tohoto nařízení.
2. Při tvorbě nebo přezkumech programů probíhajících po zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období podle článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 (dále jen „zpráva o přezkumu v polovině období“) se zohlední výsledky, zjištění a závěry této zprávy.
Článek 8
Rámcové a doplňkové dohody
1. Komise a příslušní příjemci uvedení v příloze I uzavřou rámcové dohody o provádění pomoci.
2. V případě potřeby mohou být mezi Komisí a příslušnými příjemci uvedenými v příloze I nebo jejich prováděcími orgány uzavřeny doplňkové dohody týkající se provádění pomoci.
Článek 9
Ustanovení o vztahu mezi nástroji
1. V řádně odůvodněných případech a k zajištění soudržnosti a účinnosti financování Unie nebo na podporu regionální spolupráce může Komise rozhodnout o rozšíření způsobilosti programů a opatření uvedených v čl. 7 odst. 1 na země, území a regiony, jež by jinak nebyly způsobilé pro financování podle článku 1, pokud má daný program nebo opatření globální, regionální nebo přeshraniční povahu.
2. Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) přispěje na programy nebo opatření přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I a členskými státy, které se zavedou podle tohoto nařízení. Výše příspěvku z EFRR se určí podle článku 4 nařízení (EU) č. 1299/2013. Na použití tohoto příspěvku se vztahuje toto nařízení.
3. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření nadnárodní a meziregionální spolupráce zavedené a prováděné podle nařízení (EU) č. 1299/2014, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení.
4. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření přeshraniční spolupráce zavedené a prováděné podle nařízení (EU) č. 232/2014, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení.
5. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření zavedené v rámci makroregionální strategie, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 10
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11 měnící přílohu II tohoto nařízení. Komise zejména do 31. března 2018 přijme akt v přenesené pravomoci, kterým se příloha II tohoto nařízení mění v návaznosti na zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období a na základě doporučení v ní obsažených.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 10 je Komisi svěřena do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci podle článku 10 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 10 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Přijetí dalších prováděcích pravidel
Vedle pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 236/2014 se přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 přijmou zvláštní pravidla, jimiž se stanoví jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení.
Článek 13
Postup projednávání ve výboru
1. Zřizuje se Výbor pro nástroj předvstupní pomoci (dále jen „Výbor pro NPP II“), který se skládá ze zástupců členských států a kterému předsedá zástupce Komise. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor pro NPP II je nápomocen Komisi ve všech oblastech politiky uvedených v článku 3. Je rovněž příslušný pro právní akty a závazky podle nařízení (ES) č. 1085/2006 a pro provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006.
Článek 14
Odměňování výkonnosti
1. Strategické dokumenty podle článku 6 stanoví, že přiměřená výše pomoci zůstává k dispozici za účelem odměnění konkrétního příjemce uvedeného v příloze I za:
a)
zvláštní pokrok při plnění kritérií pro členství nebo
b)
účinné uplatňování předvstupní pomoci, přičemž je dosahováno zvláště dobrých výsledků v souvislosti se specifickými cíli stanovenými v příslušném strategickém dokumentu.
2. Pokud pokrok dosažený příjemcem uvedeným v příloze I nebo jeho výsledky výrazným způsobem nedosahují úrovně stanovené ve strategických dokumentech, Komise přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 výši přidělených prostředků přiměřeně upraví.
3. Za účelem odměn uvedených v odstavci 1 tohoto článku se vyčlení přiměřená částka a přidělí se na základě hodnocení výkonnosti a pokroku za období několika let, nejpozději však v roce 2017 v případě hodnocení výkonnosti a v roce 2020 v případě hodnocení pokroku. Zohlední se přitom ukazatele výkonnosti podle čl. 2 odst. 2 vymezené ve strategických dokumentech.
4. Orientační částka finančních prostředků Unie obsažená ve strategických dokumentech podle článku 6 zohlední možnost přidělit příslušné dodatečné finanční prostředky na základě výkonnosti nebo pokroku.
Článek 15
Finanční krytí
1. Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení na období 2014-2020 činí 11 698 668 000 EUR v běžných cenách. Až 4 % finančního krytí se přidělí na programy přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I a členskými státy na základě jejich potřeb a priorit.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
3. V souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (16) se z různých nástrojů pro financování vnější činnosti, totiž nástroje pro rozvojovou spolupráci, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (17), evropského nástroje sousedství, NPP II a nástroje partnerství, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (18), přiděluje orientační částka ve výši 1 680 000 000 EUR na opatření v oblasti mobility ve vzdělávání do partnerských zemí nebo z partnerských zemí ve smyslu nařízení (EU) č. 1288/2013 a na spolupráci a politický dialog s orgány, institucemi a organizacemi z těchto zemí. Použití těchto finančních prostředků se řídí nařízením (EU) č. 1288/2013.
Finanční prostředky se poskytnou ve dvou víceletých přídělech, z nichž první se bude vztahovat na první čtyři roky, druhý pak na zbývající tři roky. S přidělením těchto finančních prostředků počítá programování stanovené v tomto nařízení v souladu se zjištěnými potřebami a prioritami dotčených zemí. V případě závažných nepředvídaných okolností nebo významných politických změn mohou být tyto příděly přehodnoceny v souladu s prioritami vnější činnosti Unie.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.