РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 801/2013 НА КОМИСИЯТА
от 22 август 2013 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1275/2008 по отношение на изискванията за екопроектиране към електрическото и електронното битово и офис оборудване във връзка с консумацията му на електроенергия в режим „в готовност“ и режим „изключен“, както и за изменение на Регламент (ЕО) № 642/2009 по отношение на изискванията за екопроектиране на телевизори
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултация с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
В член 16, параграф 2 от Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) се предвижда мярка за прилагане, като една от приоритетните мерки е намаляването на загубите в режим „в готовност“ за дадена продуктова група.
(2)
Консумацията на електроенергия на електрическо и електронно битово и офис оборудване в мрежови режим на готовност беше разгледана в техническото, екологично и икономическо проучване относно загубите в режим „в готовност“ и режим „изключен“, проведено през 2006/2007 г. С него се стигна до заключението, че възможността за свързване в мрежа се превръща в обща характеристика на битовото и офис оборудването. Регулаторният комитет за екопроектирането на продукти, консумиращи енергия, препоръча на 21 юни 2008 г. въпросът за мрежовия режим на готовност да се разгледа в отделна процедура, тъй като по това време липсваха данни.
(3)
Работният план за екопроектиране за периода 2009-2011 г. определи мрежовия режим на готовност като един от приоритетите. Съответно през периода 2010-2011 г. Комисията направи предварително проучване, в което бяха анализирани техническите, екологичните и икономическите аспекти на мрежовия режим на готовност. Проучването беше планирано съвместно със заинтересовани страни от ЕС и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(4)
Според резултатите от проучването консумацията на енергия от продуктите от областта на електрическото и електронното битово и офис оборудване, продавани в Общността, свързана със състояния, водещи до мрежови режим на готовност, е възлизала на 54 TWh за 2010 г., което се равнява на 23 милиона тона емисии на CO2. Ако не бъдат взети конкретни мерки се предвижда потреблението да нарасне до 90 TWh през 2020 г. Беше направено заключението, че консумацията на електроенергия, свързана с мрежовия режим на готовност, може да бъде намалена значително. Настоящият регламент следва да повиши степента на пазарно разпространение на технологиите, осигуряващи повишена енергийна ефективност в мрежови режим на готовност, което ще доведе до прогнозирани годишни икономии на енергия от 36 TWh през 2020 г. и 49 TWh през 2025 г. в сравнение със сценария на обичайната практика.
(5)
По-специално с проучването се установи, че функцията за управление на консумацията, която превключва оборудването към състояние на мрежови режим на готовност, когато то не изпълнява основната функция, е от основно значение за осигуряването на потенциалните икономии. Приема се, че оборудването, задействано повторно от външен или вътрешен сигнал за задействане, може да бъде в активен режим за ограничен период от време, независимо от своята(ите) основна(и) функция(и), например за да се даде възможност за сервизно обслужване или за изтегляне на програмно осигуряване. Управлението на консумацията следва да гарантира, че след като завърши изпълнението на задачите, продуктът се връща в състояние на мрежови режим на готовност.
(6)
Заключението на предварителното проучване е, че в мрежови режим на готовност е нужно да се въведат различни изисквания според степента на достъпност по мрежа. За целта бяха идентифицирани ограничен брой уреди HiNA, сред които маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа, концентратор и модем, чиято основна функция е обработката на мрежов трафик. Тъй като се очаква това оборудване да реагира на входящия трафик незабавно, състоянието на мрежови режим на готовност може да бъде еквивалентно на режим „неактивен“.
(7)
Като се има предвид, че функционалните възможности в условията на режим „в готовност“ и на мрежови режим на готовност са взаимосвързани и продуктовият обхват е същият, на 14 септември 2011 г. Консултативният форум по екопроектиране подкрепи становището, че изискванията за екопроектиране по отношение на мрежовия режим на готовност следва да бъдат формулирани в акт за изменение на съществуващия Регламент (ЕО) № 1275/2008 на Комисията (3).
(8)
Изискванията за режимите „в готовност“ и „изключен“, както и за мрежовия режим на готовност следва да бъдат преразгледани заедно. Като се има предвид, че датата за преразглеждане, определена в Регламент (ЕО) № 1275/2008, предшества влизането в сила на първия етап на изискванията за мрежовия режим на готовност, датата за преразглеждане на регламента следва да бъде отложена с една година.
(9)
Като се има предвид, че телевизорите, които са предмет на мерки за прилагане на екопроектиране, специфични за продукта, бяха изключени от обхвата на Регламент (ЕО) № 1275/2008, изискванията за екопроектиране за мрежови режим на готовност при телевизорите са включени в Регламент (ЕО) № 642/2009 на Комисията (4). Според резултатите от техническото, екологично и икономическо проучване на мрежовия режим на готовност изискванията за екопроектиране за мрежовия режим на готовност на телевизорите ще осигурят прогнозни икономии от 10 TWh до 2020 г.
(10)
По отношение на кафеварките, в рамките на Консултативните форуми по екопроектиране (5) от 16 декември 2011 г. и 18 април 2012 г. бе подкрепено становището, че не трябва да бъде приемана мярка за прилагане, специфична за продукта, а изискванията на Регламент (ЕО) № 1275/2008 следва да бъдат формулирани по-подробно за кафеварките.
(11)
С настоящия регламент се въвеждат спецификации за прилагане на изискванията за управление на консумацията на мощност на кафеварките по отношение на времето на закъснение по подразбиране, след което уредите превключват автоматично в режим „в готовност/изключен“.
(12)
Въз основа на резултатите от техническото, екологично и икономическо проучване на битовите кафеварки, проведено във връзка с Директивата за екопроектирането, може да се заключи, че ограничаването на времето на закъснение, след което кафеварките превключват автоматично в режим „в готовност/изключен“, ще доведе до допълнителни годишни икономии от над 2 TWh до 2020 г. Те не са взети предвид при допусканията за икономиите за Регламент (ЕО) № 1275/2008,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО № 1275/2008
Регламент (ЕО) № 1275/2008 се изменя, както следва:
1)
Заглавието се заменя със следното:
2)
Член 1 се заменя със следното:
„Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент определя изисквания за екопроектиране по отношение на консумацията на електроенергия в режим „в готовност“, режим „изключен“ и мрежови режим на готовност във връзка с пускането на пазара на електрическо и електронно битово и офис оборудване.
Настоящият регламент не се отнася за електрическо и електронно битово и офис оборудване, което, за да може да работи по предназначение, се предлага на пазара заедно с външни електрозахранващи устройства за понижено напрежение.“
3)
В член 2 се добавят следните определения:
„10.
„мрежа“ означава комуникационна инфраструктура с топология от връзки, архитектура, включително физическите компоненти, принципи на организация, комуникационни процедури и формати (протоколи);
11.
„мрежови режим на готовност“ означава състояние, при което оборудването е в състояние да възобнови изпълнението на функция чрез сигнал за задействане от разстояние, постъпил чрез мрежова връзка;
12.
„сигнал за задействане от разстояние“ означава сигнал, произведен извън оборудването и постъпващ по мрежа;
13.
„мрежов порт“ означава жичен или безжичен физически интерфейс за мрежова връзка, намиращ се върху оборудването, чрез който то може да бъде задействано от разстояние;
14.
„логически мрежов порт“ означава мрежова технология, функционираща през физически мрежов порт;
15.
„физически мрежов порт“ означава физическата (апаратна) среда на мрежовия порт. Даден физически мрежов порт може да бъде използван от две или повече мрежови технологии;
16.
„достъпност по мрежа“ означава способността на оборудването да възобновява изпълнението на функции след като на мрежов порт е регистриран сигнал за задействане от разстояние;
17.
„оборудване, свързвано към мрежа“ означава оборудване, което може да се свързва към мрежа и има един или повече мрежови портове;
18.
„оборудване, свързвано към мрежа, с висока степен на достъпност по мрежа“ (оборудване HiNA) означава оборудване, което изпълнява като основна(и) функция(и) само и изключително една или повече от следните функции: маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа, концентратор, модем, телефон за гласови съобщения чрез интернет протокол (VoIP), видеотелефон;
19.
„оборудване, свързвано към мрежа, с функционални възможности за висока степен на достъпност по мрежа“ (оборудване с функционални възможности HiNA) означава оборудване с функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа или комбинация от тях, но не е оборудване, свързвано към мрежа, с висока степен на достъпност по мрежа (оборудване HiNA);
20.
„маршрутизатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да определя оптималния маршрут, по който следва да се препраща мрежовият трафик. Маршрутизаторите препращат пакети от една мрежа към друга въз основа на информацията от мрежовия слой (L3);
21.
„мрежов комутатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да филтрира, препраща и разпределя кадри въз основа на адреса на местоназначение, съдържащ се във всеки кадър. Всички комутатори работят поне на нивото на каналния слой (L2);
22.
„точка за достъп до безжична мрежа“ означава устройство, чиято основна функция е да осигури връзка чрез протокола IEEE 802.11 (Wi-Fi) до множество клиенти;
23.
„концентратор“ означава мрежово устройство, което съдържа множество портове и се използва за свързване на сегменти от локална мрежа;
24.
„модем“ означава устройство, чиято основна функция е да предава и приема цифрово модулирани аналогови сигнали по жична мрежа;
25.
„печатащо оборудване“ означава оборудване, което извежда върху хартия резултатите от подаваните електронни данни. Печатащото оборудване може да има допълнителни функции и може да се предлага на пазара като многофункционално устройство или многофункционално изделие;
26.
„голямоформатно печатащо оборудване“ означава печатащо оборудване, проектирано за печатане върху носители А2 и по-големи, включително оборудване, проектирано да работи с ролен носител с широчина най-малко 406 mm;
27.
„система за дистанционно присъствие“ означава специализирана система с висока разделителна способност за видеоконферентна връзка и за съвместна работа, която включва потребителски интерфейс, камера с висока разделителна способност, екран, озвучителна система и възможност за кодиране и декодиране на видео и звуков сигнал;
28.
„битова кафеварка“ означава уред с нетърговска цел за варене на кафе;
29.
„битова кафеварка за шварцкафе“ означава битова кафеварка, която за извлича кафето чрез просмукване;
30.
„нагревател“ означава елемент от кафеварка, който преобразува електроенергията в топлина за загряване на вода;
31.
„подгряване на каната“ означава функция за затопляне на кана, която се намира върху кафеварката;
32.
„цикъл на варене“ означава процес, който трябва да завърши, за да се приготви кафето;
33.
„самопочистване“ означава процес, който кафеварката извършва, за да почисти вътрешността си. Този процес може да бъде обикновено изплакване или процес на измиване с използване на специфични добавки;
34.
„премахване на накипа“ означава процес, който кафеварката извършва, за да премахне напълно или частично потенциален накип във вътрешността си;
35.
„настолен терминален клиент“ означава компютър, който разчита на връзка с отдалечени изчислителни ресурси (напр. компютърен сървър, отдалечена работна станция), за да придобие основните си функционални възможности и при който дисковите запаметяващи устройства не са неделима част от продукта. Основният модул на настолен терминален клиент трябва да бъде предназначен за използване на постоянно място (напр. върху бюро), а не за преносимост. Настолните терминални клиенти могат да извеждат информация на външен или, когато е част от продукта, вътрешен екран;
36.
„работна станция“ означава високопроизводителен компютър за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, със следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 15 000 часа;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ККГ) и/или буферирана памет;
в)
отговаря на три от следните пет характеристики:
1)
има допълнително захранване за високопроизводителни графични карти (т.е. допълнително захранване от 12 V чрез PCI-E с 6 извода);
2)
системата му е опроводена за прорезен съединител, по-голям от × 4 PCI-E, върху дънната платка в допълнение към графичния(те) прорезен(ни) съединител(и) и/или поддръжка на PCI-X;
3)
не поддържа многопроцесорни графични карти с обща памет (UMA);
4)
включва пет или повече съединители PCI, PCI-E или PCI-X;
5)
може да поддържа много процесори - два или повече централни процесори (трябва да поддържа физически отделни процесорни корпуси/гнезда, тоест това изискване не е удовлетворено, ако се поддържа един многоядрен процесор);
37.
„преносима работна станция“ означава компютър с високи показатели за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, с изключение на игри, и който е проектиран специално за преносимост и за продължителна работа със или без директна връзка към захранващ източник с променливо напрежение. Преносимите работни станции използват вграден екран и могат да работят с вградена акумулаторна батерия или друг преносим захранващ източник. Повечето преносими работни станции използват външно захранващо устройство и имат вградена клавиатура и показващо устройство.
Преносимата работна станция има следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 13 000 часа;
б)
има поне една отделна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация Г3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), Г4, Г5, Г6 или Г7;
в)
поддържа включването на три или повече вътрешни запаметяващи устройства;
г)
поддържа системна памет от поне 32 GB;
38.
„малък сървър“ означава вид компютър, който обикновено използва компоненти на настолни компютри в конструкция на настолен компютър, но е предназначен да действа предимно като запаметяващо устройство за други компютри и да изпълнява функции като осигуряване на услуги за мрежова инфраструктура и съхраняване на данни/медии, и който има следните характеристики:
а)
проектиран е като тип „поставка“, тип „кула“ или в друга форма, подобна на тези на настолните компютри, така че системите за обработка на данни, запаметяване и осъществяване на връзка с мрежата се намират в една кутия;
б)
проектиран е да работи 24 часа на ден и 7 дни в седмицата;
в)
проектиран е главно за работа в среда с множество едновременно действащи потребители, които обслужва посредством свързани в мрежа клиентски устройства;
г)
когато се пуска на пазара с операционна система, операционната система е проектирана за домашен сървър или за нископроизводителни сървърни приложения;
д)
не се пуска на пазара с отделна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация, различна от G1;
39.
„компютърен сървър“ означава компютърен продукт, който предоставя услуги и управлява мрежовите ресурси на клиентски терминали като настолни компютри, преносими компютри, настолни терминални клиенти, телефони с интернет протокол (IP) или други компютърни сървъри. Компютърният сървър обикновено се пуска на пазара за използване в центрове за данни и в офисна/корпоративна среда. Достъпът до компютърен сървър се осъществява преди всичко чрез мрежови връзки, а не чрез преки потребителски входни устройства като клавиатура или мишка.
Компютърният сървър има следните характеристики:
а)
проектиран е да поддържа операционни системи (ОС) за компютърни сървъри и/или програми за управление на ОС и е предназначен да изпълнява инсталирани от потребителя корпоративни приложения;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ККГ) и/или буферирана памет (включително буферирани модули на памети с двустранно разположение на изводите (DIMM) и конфигурации от вида „буфер върху платката“ (BOB);
в)
пуска се на пазара с едно или повече захранващи устройства от вида променливо напрежение/постоянно напрежение;
г)
всички процесори имат достъп до споделена системна памет и са независимо достъпни за отделна ОС или програма за управление на ОС.“
4)
Член 3 се заменя със следното:
„Член 3
Изисквания за екопроектиране
Изискванията за екопроектиране по отношение на консумацията на електроенергия в режим „в готовност“, режим „изключен“ и мрежови режим на готовност са определени в приложение II.“
5)
Член 7 се заменя със следното:
„Член 7
Преразглеждане
Комисията преразглежда настоящия регламент и представя резултатите от преразглеждането пред Консултативния форум не по-късно от 7 януари 2016 г. в светлината на техническия напредък. Преразглеждането ще бъде насочено по-специално към обхвата и изискванията за режима „в готовност/изключен“ и целесъобразността и нивото на изискванията за мрежовия режим на готовност във връзка с третия етап на изпълнение (2019 г.).
Преразглеждането може да е насочено inter alia към професионално оборудване и продукти, оборудвани с електродвигатели, управлявани с дистанционно управление.“
6)
Член 8 се заменя със следното:
„Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Точка 1 от приложение II се прилага считано от 7 януари 2010 г.
Точка 2 от приложение II се прилага считано от 7 януари 2013 г.
Точка 3 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Точка 4 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2017 г.
Точка 5 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2019 г.
Точка 6 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Точка 7 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.“
7)
Приложение II се изменя, както следва:
а)
в точка 2 буква г) се заменя със следното:
„г)
Управление на консумацията за всяко оборудване, различно от оборудване, свързвано към мрежа
Оборудването трябва, освен когато това е нецелесъобразно за използването по предназначение, да предлага функция за управление на консумацията или подобна функция. Когато оборудването не работи с основната си функция и друг(и) продукт(и), консумиращ(и) енергия, не е(са) зависим(и) от функциите му, функцията за управление на консумацията трябва след възможно най-краткия интервал от време, съвместим с използването по предназначение, да превключва оборудването автоматично към:
-
режим „в готовност“, или
-
режим „изключен“, или
-
друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация на мощност в режим „изключен“ и/или в режим „в готовност“, когато оборудването е свързано към захранващата електрическа мрежа.
Функцията за управление на консумацията трябва да бъде активирана.“
б)
добавят се следните нови точки 3, 4, 5, 6 и 7:
3. Считано от 1 януари 2015 г.:
а)
Възможност за дезактивиране на връзката(ите) с безжичната мрежа
Всяко оборудване, свързвано към мрежа, което може да бъде свързано с безжична мрежа, трябва да предлага възможност на потребителя да дезактивира връзката(ите) с безжичната мрежа. Това изискване не важи за продукти, които разчитат на една единствена мрежова връзка за използването си по предназначение и нямат жична мрежова връзка.
б)
Управление на консумацията на оборудване, свързвано към мрежа
Оборудването трябва, освен когато това е нецелесъобразно за използването по предназначение, да предлага функция за управление на консумацията или подобна функция. Когато оборудването не работи с основната си функция и друг(и) продукт(и), консумиращ(и) енергия, не е(са) зависим(и) от функциите му, функцията за управление на консумацията трябва след възможно най-краткия интервал от време, съвместим с използването по предназначение, да превключва оборудването автоматично към състояние на мрежови режим на готовност.
В състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, функцията за управление на консумацията може да превключва оборудването автоматично в режим „в готовност“ или в режим „изключен“ или в друго състояние, при което не се превишава изискваната консумация за режима „в готовност“ и/или „изключен“.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде налице за всички мрежови портове на оборудването, свързвано към мрежа.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде активирана, освен ако не са дезактивирани всички мрежови портове. В последния случай функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да се активира, ако някой от мрежовите портове бъде активиран.
Интервалът от време по подразбиране, след който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването автоматично в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, не трябва да надвишава 20 минути.
в)
Оборудване, свързвано към мрежа, което има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за този(тези) режим(и) на готовност, когато всички мрежови портове са дезактивирани.
г)
Оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2, буква г), когато всички мрежови портове са дезактивирани.
д)
Консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на оборудване HiNA или на оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 12,00 W.
Консумацията на друго оборудване, свързвано към мрежа, в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 6,00 W.
Граничните стойности за консумацията, посочени в буква д), не се прилагат за:
i)
печатащо оборудване със захранване с номинална мощност, по-голяма от 750 W;
ii)
голямоформатно печатащо оборудване;
iii)
системи за дистанционно присъствие;
iv)
настолни терминални клиенти;
v)
работни станции;
vi)
преносими работни станции;
vii)
малки сървъри;
viii)
компютърни сървъри.
4. Считано от 1 януари 2017 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 3, букви а) и б), се прилагат следните разпоредби:
а)
оборудване, свързвано към мрежа, което има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за тези режими на готовност, когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
б)
оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2, буква г), когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
в)
консумация в състояние, осигуряващо „мрежови режим на готовност“:
Консумацията на оборудване HiNA или на оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 8,00 W.
Консумацията на друго оборудване, свързвано към мрежа, в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 3,00 W.
Граничните стойности за консумацията, посочени в буква в), не се прилагат за:
i)
голямоформатно печатащо оборудване;
ii)
настолни терминални клиенти;
iii)
работни станции;
iv)
преносими работни станции;
v)
малки сървъри;
vi)
компютърни сървъри.
5. Считано от 1 януари 2019 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 3, букви а) и б) и точка 4, букви а), б) и в), за оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA или от оборудване с функционални възможности HiNA, се прилага следната разпоредба:
Консумацията на оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA или от оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 2,00 W.
6. Считано от 1 януари 2015 г.:
За кафеварки времето на закъснение, след което продуктът превключва автоматично в режимите и състоянията, посочени в приложение II, точка 2, буква г), е, както следва:
-
за битови кафеварки за шварцкафе, съхраняващи кафето в термоизолирана кана - не повече от пет минути след завършване на последния цикъл на варене или 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване,
-
за битови кафеварки за шварцкафе, съхраняващи кафето в неизолирана кана - максимум 40 минути след завършване на последния цикъл на варене или 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване,
-
за битови кафеварки, различни от кафеварките за шварцкафе, максимум 30 минути след завършване на последния цикъл на варене, максимум 30 минути след включването на нагревателя, максимум 60 минути след задействането на функцията за подгряване на каната, или максимум 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване, освен ако не се задейства сигнализация, изискваща намесата на потребителя, за да се предотврати евентуална повреда или злополука.
До горепосочената дата изискванията за екопроектиране, формулирани в приложение II, точка 2, буква г), не се прилагат.
7. Изисквания за продуктова информация
От 1 януари 2015 г. за оборудване, свързвано към мрежа, на видно място на свободнодостъпните интернет страници на производителите се осигурява следната информация:
а)
за всеки режим „в готовност“ и/или „изключен“ и за състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, към който оборудването се превключва от функцията за управление на консумацията или подобна функция:
-
данните за консумацията на мощност във ватове, закръглена до първия знак след десетичната запетая,
-
интервалът от време, след който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва автоматично оборудването в режим „в готовност“ и/или „изключен“ и/или състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност;
б)
консумираната мощност от продукта в мрежови режим на готовност, ако всички жични мрежови портове са свързани и всички безжични мрежови портове са активирани;
в)
указания за това как да се активират и дезактивират безжичните мрежови портове.
Консумираната мощност от продукта в мрежови режим на готовност, посочена в буква б), и указанията, посочени в буква в), трябва да бъдат включени и в ръководството за потребителя.“
в)
Точка 3 се заменя с нова точка 8:
„8. Измервания
Консумацията на мощност, посочена в точка 1, букви а) и б), точка 2, букви а) и б), точка 3, буква д), точка 4, буква в) и точка 5, както и времената на закъснение, посочени в точка 6, се установяват чрез точна, надеждна и възпроизводима методика за измерване, като се взема предвид общопризнатото съвременно техническо равнище.“
г)
Точка 4 се заменя с нова точка 9:
„9. Информация, която следва да бъде предоставяна от производителите
За целите на оценката на съответствието съгласно член 4 техническата документация трябва да съдържа следните елементи:
а)
за всеки от двата режим „в готовност“ и/или „изключен“:
-
консумираната мощност във ватове, закръглена до първия знак след десетичната запетая,
-
използваният метод за измерване,
-
описание на начина, по който работният режим на оборудването е бил избран или програмиран,
-
последователността от събития, която води до състоянието, при което оборудването сменя автоматично режимите,
-
всякакви забележки относно работата на оборудването, например информация за това как потребителят да превключи оборудването към състояние на мрежови режим на готовност,
-
ако е приложимо, времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването в приложимия режим или състояние на ниска консумация;
б)
за оборудване, свързвано в мрежа:
-
броят и видът на мрежовите портове и с изключение на безжичните мрежови портове, указание къде върху оборудването се намират тези портове; по-специално трябва да бъде обявено дали един и същи физически мрежов порт съдържа два или повече видове мрежови портове,
-
дали преди доставката всички мрежови портове са дезактивирани,
-
дали оборудването е оборудване HiNA или оборудване с функционални възможности HiNA; когато не е предоставена информация, се счита, че това не е така;
и за всеки вид мрежов порт:
-
времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност,
-
задействащият сигнал, който е необходим за повторното активиране на оборудването,
-
спецификациите за (максималните) показатели,
-
(максималната) консумацията на оборудването в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който функцията за управление на консумацията или подобна функция ще превключи оборудването, ако за активиране от разстояние се използва само този порт,
-
комуникационният протокол, използван от оборудването.
Ако не е предоставена информация, се счита, че оборудването не е оборудване, свързвано към мрежа, освен ако не осигурява функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа (която не е терминал), концентратор, модем, телефон за гласови съобщения чрез интернет протокол (VoIP) или видеотелефон;
в)
изпитвателни параметри за измерване:
-
околна температура,
-
изпитвателно напрежение във V и честота в Hz,
-
коефициент на хармоници в захранващата електрическа мрежа,
-
информация и документация относно измервателната апаратура, постановката и схемите, използвани за електрическо изпитване;
г)
характеристиките на оборудването, които са от значение за оценката на съответствието с изискванията, определени в точка 1, буква в), или изискванията, определени в точка 2, буква в) и/или г), и/или точка 3, буква б), в зависимост от случая, включително времето, необходимо за автоматично достигане до режим „в готовност“, „изключен“ или до друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация в режим „изключен“ и/или в режим „в готовност“.
В частност, ако е необходимо, се осигурява техническа обосновка, когато изискванията, определени в точка 1, буква в), или изискванията, определени в точка 2, буква в) и/или г), и/или точка 3, буква б), не са подходящи за предвидената употреба на оборудването. Необходимостта да се поддържат една или повече мрежови връзки или да се чака сигнал за задействане от разстояние не се счита за техническа обосновка за освобождаване от изискванията, определени в точка 2, буква г), в случай на оборудване, което не е определено от производителя като оборудване, свързвано към мрежа.“
8)
В приложение III се добавя следното:
„По отношение на изискванията, определени в приложение II, точка 2, буква г), органите на държавите членки използват гореспоменатата приложима методика, за да измерят консумацията след като функцията за управление на консумацията или подобна функция е превключила оборудването в приложимия режим или състояние.
По отношение на изискванията, определени в приложение II, точка 3, буква в) и точка 4, буква а), органите на държавите членки използват гореспоменатата приложима методика след като са дезактивирани и/или разкачени, според случая, всички мрежови портове на устройството.
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6), органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка за изискванията, определени в приложение II, точки 3 и 4, според случая.
Органите на държавите членки изпитват едно-единствено устройство, както следва:
Ако, както е посочено в техническата документация, оборудването има един вид мрежови портове и ако притежава два или повече мрежови портове от този вид, на случаен принцип се избира един от тези портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. В случай че има множество безжични мрежови портове от един и същи вид, останалите безжични портове по възможност се дезактивират. В случай че има множество жични мрежови портове от един и същи вид, за проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, останалите мрежови портове по възможност се дезактивират. Ако има само един мрежов порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на оборудването се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали оборудването се активира повторно.
Ако, както е посочено в техническата документация, оборудването има няколко вида мрежови портове, за всеки вид мрежови портове се повтаря следната процедура. Ако има два или повече мрежови портове от даден вид, на случаен принцип се избира по един порт за всеки вид мрежови портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Ако от даден вид мрежови портове има само един порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. Безжичните портове, които не се използват, по възможност се дезактивират. В случай на проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, жичните мрежови портове, които не се използват, по възможност се дезактивират.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на оборудването се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали оборудването се активира повторно. Ако два или повече видове (логически) мрежови портове споделят един физически мрежов порт, тази процедура се повтаря за всеки вид логически мрежов порт, като другите логически мрежови портове са логически изключени.
Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако резултатите за всеки вид мрежов порт не превишават граничната стойност с повече от 10 %.
В противен случай се изпитват още три устройства. Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако средната стойност на резултатите за всеки вид мрежов порт от последните три изпитвания по-горе не превишава граничната стойност с повече от 10 %.
В противен случай моделът се счита за несъответстващ.
Органите на държавата членка предоставят резултатите от изпитванията и друга съответна информация на органите на другите държави членки и на Комисията в срок от един месец от вземането на решение по въпроса дали моделът да се счита за несъответстващ.
В допълнение към гореизложените методики, държавите членки следва да използват надеждни, точни и възпроизводими измервателни методики, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище, включително с методите, определени в документи, чиито референтни номера са публикувани за тази цел в Официален вестник на Европейския съюз.
9)
В приложение IV след последното изречение се добавя следното:
„Мрежови режим на готовност: 3 W за оборудване HiNA; 1 W или по-малко за оборудване, което не е HiNA.“
Член 2
Изменения на Регламент (ЕО) № 642/2009
Регламент (ЕО) № 642/2009 се изменя, както следва:
1)
В член 2 се добавят следните определения:
„12.
„мрежа“ означава комуникационна инфраструктура с топология от връзки, архитектура, включително физически компоненти, принципи на организация, комуникационни процедури и формати (протоколи);
13.
„мрежов порт“ означава жичен или безжичен физически интерфейс за мрежова връзка, намиращ се на телевизора, чрез който телевизорът може да бъде задействан от разстояние;
14.
„телевизор, свързван към мрежа“ означава телевизор, който може да се свързва към мрежа и има един или повече мрежови портове;
15.
„достъпност по мрежа“ означава способността на телевизора да възобновява изпълнението на функции след като на мрежов порт е регистриран сигнал за задействане от разстояние;
16.
„сигнал за задействане от разстояние“ означава сигнал, който е произведен извън телевизора и постъпва по мрежа;
17.
„мрежови режим на готовност“ означава състояние, при което телевизорът е в състояние да възобнови изпълнението на функция чрез сигнал за задействане от разстояние по мрежова връзка;
18.
„телевизор, свързван към мрежа, с функционални възможности за висока степен на достъпност по мрежа“ (телевизор с функционални възможности HiNA) означава телевизор с функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа (която не е терминал) или включително комбинация от тях;
19.
„маршрутизатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да определя оптималния маршрут, по който следва да се препраща мрежовият трафик. Маршрутизаторите препращат пакети от една мрежа към друга въз основа информацията от мрежовия слой (L3);
20.
„мрежов комутатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да филтрира, препраща и разпределя кадри въз основа на адреса на местоназначение, съдържащ се във всеки кадър. Всички комутатори работят поне на нивото на каналния слой (L2);
21.
„точка за достъп до безжична мрежа“ означава устройство, чиято основна функция е да осигури връзка чрез протокола IEEE 802.11 (Wi-Fi) до множество клиенти.“
2)
Приложение I се изменя, както следва:
а)
Добавя се следната нова точка 3:
„3. КОНСУМАЦИЯ НА МОЩНОСТ В МРЕЖОВИ РЕЖИМ НА ГОТОВНОСТ
За телевизори, свързвани към мрежа, се прилагат следните изисквания:
1.
Считано от 1 януари 2015 г.:
а)
Възможност за дезактивиране на връзката(ите) с безжичната мрежа
Ако телевизор, свързван към мрежа, може да се свързва към безжична мрежа, потребителят трябва да може да дезактивира връзката(ите) с безжичната(ите) мрежа(и). Това изискване не важи за продукти, които за използването си по предназначение разчитат на една единствена безжична връзка с мрежа и нямат жична мрежова връзка.
б)
Управление на консумацията на телевизори, свързвани към мрежа
Телевизорите, свързвани към мрежа, трябва да осигуряват функция със следните характеристики:
След не повече от 4 часа в режим „включен“, считано от последното взаимодействие с потребителя и/или смяна на канал, телевизорът трябва да превключи автоматично от режим „включен“ към състояние на мрежов режим на готовност или към друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация за състояния, осигуряващи мрежов режим на готовност.
Преди автоматичното превключване от режим „включен“ към изискваното състояние/режими, телевизорите трябва да извеждат предупредително съобщение. Тази функция трябва да е зададена по подразбиране.
В състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, функцията за управление на консумацията може да превключва телевизора автоматично в режим „в готовност“ или в режим „изключен“ или в друго състояние, при което не се превишава изискваната консумация за режима „изключен“ и/или „в готовност“.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде налице за всички мрежови портове на телевизора, свързван към мрежа.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде активирана, освен ако не са дезактивирани всички безжични мрежови портове. В такъв случай функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да се активира, ако който и да било от мрежовите портове бъде активиран.
в)
Телевизор, свързван към мрежа, който има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за този(тези) режим(и) на готовност, когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани.
г)
Консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на телевизор с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 12,00 W.
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 6,00 W.
2.
Считано от 1 януари 2017 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 1, букви а) и б), се прилагат следните разпоредби:
а)
телевизор, свързван към мрежа, който има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за тези режими на готовност, когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
б)
телевизор, свързван към мрежа, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2.2, буква г), когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички мрежови портове са дезактивирани;
в)
консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на телевизор с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 8,00 W.
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние на мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 3,00 W.
3.
Считано от 1 януари 2019 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а), б) и в), за телевизори, свързвани към мрежа, различни от оборудване HiNA или от телевизори с функционални възможности HiNA, се прилагат следните разпоредби:
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние на мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 2,00 W.“
б)
Точка 3 се преномерира на точка 4.
в)
Точка 4 се преномерира на точка 5.
г)
Точка 5 се преномерира на точка 6.
д)
В точка 5.1 (нова точка 6.1) след буква г) се добавя следната буква д):
„д)
за мрежови режим на готовност:
-
броят и видът на мрежовите портове и с изключение на безжичните мрежови портове, указание къде на телевизора се намират тези портове; по-специално трябва да бъде отбелязано дали един и същи физически мрежов порт съдържа два или повече видове мрежови портове,
-
дали преди доставката всички мрежови портове са дезактивирани,
-
дали телевизорът е класиран като телевизор с функционални възможности HiNA; ако не е предоставена информация, се счита, че телевизорът не е уред HiNA или телевизор с функционални възможности HiNA.“
е)
В точка 5.1 (нова точка 6.1) след новата буква д) се добавя следната буква е):
„е)
за всеки вид мрежов порт:
-
времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва телевизора в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност,
-
задействащият сигнал, който е необходим за повторно активиране на оборудването,
-
спецификациите за (максималните) показатели,
-
(максималната) консумацията на телевизора в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването, ако за дистанционно активиране се използва само този порт.
Ако не е предоставена информация, се счита, че телевизорът не е телевизор, свързван към мрежа.“
ж)
Точка 5.1, буква д) се преномерира на точка 6.1, буква ж).
з)
В точка 5.2 (нова точка 6.2) второто тире се заменя със следното:
‘-
за всеки режим „в готовност“ и/или „изключен“ и за състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, данните за консумираната мощност във ватове, с точност до втория знак след десетичната запетая.“
3)
В приложение II точка 2 се заменя със следното:
„2. Измервания на консумацията на мощност в режим „в готовност/изключен“ и мрежови режим на готовност
Измерванията на консумацията на мощност, посочени в приложение I, части 2 и 3, трябва да удовлетворяват всяко едно от следните условия:
Консумацията на мощност, посочена в точка 2.1, букви а) и б), точка 2.2, букви а) и б), точка 3.1, буква г) и точка 3.2, буква в), се установява чрез точна, надеждна и възпроизводима методика за измерване, като се взема предвид общопризнатото съвременно техническо равнище.“
4)
Приложение III се заменя със следното:
„ПРИЛОЖЕНИЕ III
ПРОЦЕДУРА ЗА ПРОВЕРКА
A. Процедура за проверка на спазването на изискванията, определени в приложение I, части 1, 2, 4 и 5
1)
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7), органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка за спазване на изискванията, установени в приложение I, части 1, 2, 4 и 5.
Органите на държавите членки изпитват един-единствен телевизионен приемник.
Следва да бъде проверено дали моделът съответства на посочените в приложение I изисквания, ако:
а)
полученият резултат за консумираната мощност в режим „включен“ не надвишава с повече от 7 % приложимата гранична стойност, посочена в приложение I, част 1, точки 1 и 2; както и
б)
получените резултати за състоянията „изключен“/„в готовност“ не надвишават с повече от 0,10 W приложимите гранични стойности, посочени в приложение I, част 2, точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а) и б); както и
в)
резултатът за отношението на върховите яркости, определено в приложение I, част 5, не е под 60 %.
Ако не бъдат постигнати резултатите, посочени в точка 1, буква а), б) или в), следва да бъдат изпитани три допълнителни устройства от същия модел.
2)
След като бъдат изпитани трите допълнителни устройства от същия модел, се счита, че моделът отговаря на изискванията, определени в приложение I, ако:
а)
усредненият резултат за консумираната мощност в режим „включен“ на споменатите три устройства не надвишава с повече от 7 % приложимата гранична стойност, посочена в приложение I, част 1, точки 1 и 2; както и
б)
усредненият резултат за състоянията „изключен“/„в готовност“ на споменатите три устройства, според конкретния случай, не надвишава с повече от 0,10 W приложимите гранични стойности, посочени в приложение I, част 2, точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а) и б); както и
в)
усредненият резултат за отношението на върховите яркости на споменатите три устройства, определено в приложение I, част 5, не е под 60 %.
Ако не бъдат постигнати резултатите, посочени в точка 2, букви а), б) и в), се счита, че моделът не съответства на изискванията.
Б. Процедура за проверка на спазването на изискванията, определени в приложение I, част 3
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка на изпълнението на изискванията, определени в приложение I, част 3, точка 1, буква г) и точка 2, буква в), според случая. Те използват посочената по-долу приложима процедура, след като са дезактивирани и/или разкачени, според случая, всички мрежови портове на устройството.
Органите на държавите членки изпитват едно-единствено устройство както следва:
Ако, както е посочено в техническата документация, телевизорът е с един вид мрежови портове и ако притежава два или повече мрежови портове от този вид, на случаен принцип се избира един от тези портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. В случай че има множество безжични мрежови портове от един и същи вид, останалите безжични портове по възможност се дезактивират. В случай че има множество жични мрежови портове от един и същи вид, за проверка на изискванията, посочени в приложение I, точка 2, останалите мрежови портове по възможност се дезактивират. Ако има само един мрежов порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на телевизора се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали телевизорът се активира повторно.
Ако, както е посочено в техническата документация, телевизорът има повече от един вид мрежови портове, за всеки вид мрежови портове се повтаря следната процедура. Ако има два или повече мрежови портове от даден вид, на случаен принцип се избира по един порт за всеки вид мрежови портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Ако за някой вид мрежови портове има само един порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. Безжичните портове, които не се използват, по възможност се дезактивират. В случай на проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, жичните мрежови портове, които не се използват, по възможност се дезактивират.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на телевизора се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали телевизорът се активира повторно.
Ако два или повече видове (логически) мрежови портове споделят един физически мрежов порт, тази процедура се повтаря за всеки вид логически мрежов порт, като другите логически мрежови портове са логически изключени.
Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако резултатите за всеки вид мрежов порт не превишават граничната стойност с повече от 7 %.
В противен случай се изпитват още три устройства. Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако средната стойност на резултатите за всеки вид мрежов порт от последните три изпитвания по-горе не превишава граничната стойност с повече от 7 %.
В противен случай моделът се счита за несъответстващ.
Органите на държавата членка предоставят резултатите от изпитванията и друга съответна информация на органите на другите държави членки и на Комисията в срок от един месец от вземането на решение по въпроса дали моделът да се счита за несъответстващ.
В. Проверка за съответствието
За целите на проверката на съответствието с изискванията органите на държавите членки прилагат процедурата, посочена в приложение II, както и надеждни, точни и възпроизводими методи за измерване, които вземат предвид общопризнатите методи за измерване, характерни за съвременното техническо равнище, включително методи, заложени в документи, чиито референтни номера са публикувани за целта в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 август 2013 година.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 801/2013
ze dne 22. srpna 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1275/2008, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a kterým se mění nařízení (ES) č. 642/2009, pokud jde o požadavky na ekodesign televizních přijímačů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES (2) stanoví prováděcí opatření, přičemž jedním z prioritních opatření je snížit ztráty v pohotovostním režimu u určité skupiny spotřebičů.
(2)
Spotřebou elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře připojených na síť v pohotovostním režimu se zabývala technická, environmentální a ekonomická studie zaměřená na ztráty v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, která byla provedena v letech 2006 a 2007. Studie dospěla k závěru, že možnost připojení k síti se má stát běžnou vlastností zařízení určených pro domácnosti a kanceláře. Regulativní výbor pro ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie doporučil dne 21. června 2008 řešit otázku pohotovostního režimu při připojení na síť samostatně vzhledem k nedostatku údajů v uvedené době.
(3)
Pracovní plán pro ekodesign na období 2009-2011 označil pohotovostní režim při připojení na síť za jednu z priorit. V souladu s tím provedla Komise v letech 2010 a 2011 přípravnou studii za účelem analýzy technických, environmentálních a ekonomických aspektů pohotovostního režimu při připojení na síť. Výsledky studie, která byla vypracována ve spolupráci se zúčastněnými a zainteresovanými stranami z EU a třetích zemí, byly zveřejněny.
(4)
Ve studii byla spotřeba elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře prodaných ve Společenství vztahující se k podmínkám zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť v roce 2010 odhadnuta na 54 TWh, což odpovídá 23 Mt emisí CO2. Předpokládá se, že pokud nebudou přijata žádná zvláštní opatření, zvýší se spotřeba v roce 2020 na 90 TWh. Dospělo se k závěru, že spotřebu elektrické energie související s pohotovostním režimem při připojení na síť lze výrazně omezit. Toto nařízení by mělo zlepšit pronikání technologií přinášejících zlepšenou energetickou účinnost funkcí pohotovostního režimu při připojení na síť na trhy, což by podle odhadů ve srovnání se scénářem, kdy by nebyla přijata žádná opatření, vedlo v roce 2020 k úsporám elektrické energie ve výši 36 TWh a v roce 2025 ve výši 49 TWh.
(5)
Studie zejména zjistila, že pro dosažení těchto potenciálních úspor má zásadní význam funkce řízení spotřeby elektrické energie, která zařízení ve chvíli, kdy nezajišťuje hlavní funkci, přepne do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť. Uznává se, že zařízení opětovně aktivované vnějším nebo vnitřním signálem může být po omezenou dobu v aktivním režimu nezávisle na své hlavní funkci či funkcích, například pro to, aby bylo možno provést údržbu nebo stažení softwaru. Řízení spotřeby elektrické energie by mělo zajistit, aby se produkt po dokončení těchto úkonů vrátil do stavu pohotovostního režimu při připojení na síť.
(6)
Přípravná studie dospěla k závěru, že u pohotovostního režimu při připojení na síť je třeba rozlišovat požadavky podle míry dostupnosti sítě. Pro tyto účely byl určen omezený počet zařízení HiNA, mezi kterými figuruje router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub a modem, jejichž hlavní funkcí je zpracovávat provoz sítě. Jelikož u těchto zařízení se očekává, že budou reagovat na příchozí provoz okamžitě, stav pohotovostního režimu při připojení na síť se může rovnat klidovému stavu.
(7)
Vzhledem k tomu, že funkce v podmínkách pohotovostního režimu a pohotovostního režimu při připojení na síť jsou vzájemně propojeny a sortiment výrobků je stejný, konzultační fórum o ekodesignu dne 14. září 2011 podpořilo názor, že požadavky na ekodesign, pokud jde o pohotovostní režim při připojení na síť, by měly být stanoveny v aktu, kterým se změní stávající nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (3).
(8)
Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav a na pohotovostní režim při připojení na síť by měly být přezkoumány společně. Vzhledem k tomu, že datum přezkumu stanovené v nařízení (ES) č. 1275/2008 předchází vstupu v platnost první etapy požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť, datum přezkumu stanovené v nařízení by mělo být o jeden rok odloženo.
(9)
Vzhledem k tomu, že televizní přijímače, které jsou předmětem výrobkově specifického prováděcího opatření pro ekodesign, byly vyňaty z působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, jsou požadavky na ekodesign pohotovostního režimu při připojení na síť pro televizní přijímače uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 642/2009 (4). V rámci technické, environmentální a ekonomické studie o pohotovostním režimu při připojení na síť byl učiněn odhad, že splnění požadavků na ekodesign pohotovostního režimu při připojení na síť pro televizní přijímače by do roku 2020 přineslo úspory přibližně 10 TWh.
(10)
U kávovarů konzultační fóra o ekodesignu (5) dne 16. prosince 2011 a dne 18. dubna 2012 podpořila názor, že by nemělo být přijato výrobkově specifické prováděcí opatření, ale že pro kávovary by měly být jednoznačněji stanoveny požadavky na pohotovostní režim v nařízení (ES) č. 1275/2008.
(11)
Toto nařízení zavádí specifikace pro uplatňování požadavků na řízení spotřeby elektrické energie kávovarů, pokud jde o implicitní dobu, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do pohotovostního režimu / vypnutého stavu.
(12)
Z technické, environmentální a ekonomické studie o kávovarech pro domácnost, provedené v rámci směrnice o ekodesignu, lze dojít k závěru, že omezení implicitní doby, po jejímž uplynutí se kávovary automaticky přepnou do pohotovostního režimu / vypnutého stavu, povede do roku 2020 k dodatečným ročním úsporám více než 2 TWh. Tyto úspory nebyly vzaty v úvahu v rámci úspor předpokládaných v souvislosti s nařízením (ES) č. 1275/2008,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Nařízení (ES) č. 1275/2008 se mění takto:
1)
Název se nahrazuje tímto:
2)
Článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť pro uvádění elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře na trh.
Toto nařízení se nevztahuje na elektrická a elektronická zařízení určená pro domácnosti a kanceláře, která jsou s ohledem na zamýšlené fungování uváděna na trh s nízkonapěťovým externím zdrojem napájení.“
3)
V článku 2 se doplňují tyto nové definice:
„10)
„Sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů).
11)
„Pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je zařízení schopno obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení.
12)
„Dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo zařízení prostřednictvím sítě.
13)
„Síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti, které se nachází na zařízení a pomocí kterého lze zařízení dálkově aktivovat.
14)
„Logickým síťovým portem“ se rozumí síťová technologie fungující na fyzickém síťovém portu.
15)
„Fyzickým síťovým portem“ se rozumí fyzické médium (hardware) síťového portu. Na fyzickém síťovém portu mohou fungovat dvě nebo více síťových technologií.
16)
„Dostupností sítě“ se rozumí schopnost zařízení obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál.
17)
„Zařízením připojeným na síť“ se rozumí zařízení, které lze připojit k síti a které má jeden nebo více síťových portů.
18)
„Zařízením připojeným na síť s vysokou dostupností sítě“ (zařízení HiNA) se rozumí zařízení, které má jako hlavní funkci (hlavní funkce) výhradně jednu nebo více z těchto funkcí: router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub, modem, telefon VoIP, videotelefon.
19)
„Zařízením připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (zařízení s funkcí HiNA) se rozumí zařízení s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě nebo jejich kombinace, které ale není zařízením HiNA.
20)
„Routerem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je určovat optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3).
21)
„Síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je filtrovat, přeposílat a distribuovat rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2).
22)
„Bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je poskytovat připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.
23)
„Hubem“ se rozumí síťové zařízení, které obsahuje větší počet portů a používá se k propojení segmentů místní sítě.
24)
„Modemem“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je vysílání a příjem digitálně modulovaných analogových signálů v pevných sítích.
25)
„Tiskovým zařízením“ se rozumí zařízení, které na základě elektronických vstupních informací produkuje papírový výstup. Tiskové zařízení může mít další funkce a může být uváděno na trh jako multifunkční zařízení nebo multifunkční výrobek.
26)
„Velkoformátovou tiskárnou“ se rozumí tiskové zařízení určené pro tisk na média formátu A2 a větší, včetně zařízení určených pro nekonečná média o šířce nejméně 406 mm.
27)
„Dálkovým komunikačním systémem“ se rozumí specializovaný systém pro videokonference s vysokým rozlišením a pro spolupráci, který zahrnuje uživatelské rozhraní, kameru s vysokým rozlišením, displej, zvukový systém a schopnosti kódování a dekódování videa a audia.
28)
„Kávovarem pro domácnost“ se rozumí nekomerční spotřebič pro vaření kávy.
29)
„Překapávacím kávovarem pro domácnost s filtrem“ se rozumí kávovar pro domácnost, který využívá k vyluhování kávy prosakování.
30)
„Topným článkem“ se rozumí součást kávovaru, která přeměňuje elektrickou energii na teplo k ohřátí vody.
31)
„Předehřevem šálků“ se rozumí funkce pro ohřívání šálků, které jsou uloženy na kávovaru.
32)
„Cyklem vaření“ se rozumí proces, který musí být proveden pro přípravu kávy.
33)
„Samočisticím procesem“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem vyčištění svého vnitřku. Tento proces může spočívat buď v prostém propláchnutí, nebo v mytí za použití zvláštních přísad.
34)
„Odstraňováním vodního kamene“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem úplného nebo částečného odstranění případných usazenin vodního kamene ve svém vnitřku.
35)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
36)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto charakteristiky:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1)
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2)
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než × 4 PCI-E;
3)
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4)
obsahuje pět nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5)
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
37)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
38)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, tento operační systém je koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
39)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových centrech a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.“
4)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť jsou uvedeny v příloze II.“
5)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Revize
Nejpozději do 7. ledna 2016 Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledky přezkumu předloží konzultačnímu fóru. Přezkum se zaměří zejména na působnost a požadavky, pokud jde o pohotovostní režim / vypnutý stav, a na vhodnost a úroveň požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť s ohledem na třetí etapu provádění (2019).
Přezkum by se mohl zaměřit mimo jiné na profesionální zařízení a dálkově ovládané výrobky vybavené elektrickými motory.“
6)
Článek 8 se nahrazuje tímto:
„Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 přílohy II se použije od 7. ledna 2010.
Bod 2 přílohy II se použije od 7. ledna 2013.
Bod 3 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 4 přílohy II se použije od 1. ledna 2017.
Bod 5 přílohy II se použije od 1. ledna 2019.
Bod 6 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 7 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.“
7)
Příloha II se mění takto:
a)
Bod 2 písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
Řízení spotřeby elektrické energie pro všechna zařízení kromě zařízení připojených na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, zařízení automaticky přepne:
-
do pohotovostního režimu nebo
-
do vypnutého stavu nebo
-
do jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie musí být aktivována.“
b)
Tento text se vkládá jako nové body 3, 4, 5, 6 a 7:
3. Od 1. ledna 2015:
a)
Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení)
Jakékoli zařízení připojené na síť, které může být připojeno k bezdrátové síti, musí uživateli nabízet možnost deaktivovat bezdrátové síťové spojení (bezdrátová síťová spojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b)
Řízení spotřeby elektrické energie pro zařízení připojená na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu při připojení na síť.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout zařízení do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie v pohotovostním režimu a/nebo ve vypnutém stavu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty zařízení připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
Implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť, nesmí přesáhnout 20 minut.
c)
Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
d)
Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
e)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu e) se nevztahují na:
i)
tisková zařízení s dodávkou energie o jmenovitém výkonu vyšším než 750 W,
ii)
velkoformátové tiskárny,
iii)
dálkové komunikační systémy,
iv)
stolní počítače typu tenký klient,
v)
pracovní stanice,
vi)
mobilní pracovní stanice,
vii)
malé servery,
viii)
počítačové servery.
4. Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a)
Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b)
Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
c)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím „pohotovostní režim při připojení na síť“:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu c) se nevztahují na:
i)
velkoformátové tiskárny,
ii)
stolní počítače typu tenký klient,
iii)
pracovní stanice,
iv)
mobilní pracovní stanice,
v)
malé servery,
vi)
počítačové servery.
5. Od 1. ledna 2019:
Na zařízení připojená na síť jiná než zařízení HiNA nebo jiná než zařízení s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) a v bodě 4 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie zařízení připojeného na síť jiného než zařízení HiNA nebo jiného než zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.
6. Od 1. ledna 2015:
U kávovarů se implicitní doba, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do režimů a stavů uvedených v příloze II bodě 2 písm. d), stanoví takto:
-
pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v izolované konvici nejdéle pět minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
-
pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v neizolované konvici nejdéle 40 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
-
pro kávovary pro domácnost jiné než překapávací kávovary s filtrem nejdéle 30 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo nejdéle 30 minut po aktivaci topného článku nebo nejdéle 60 minut po aktivaci funkce předehřevu šálků nebo nejdéle 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu, ledaže došlo ke spuštění alarmu vyžadujícího zásah uživatelů k zabránění možnému poškození nebo nehodě.
Do výše uvedeného data se požadavky na ekodesign stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) nepoužijí.
7. Požadavky na informace o výrobku
Od 1. ledna 2015 musí být pro zařízení připojená na síť na volně dostupných internetových stránkách výrobců viditelně uvedeny tyto informace:
a)
Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť, do kterých je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí:
-
hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
-
doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu a/nebo vypnutého stavu a/nebo stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť.
b)
Spotřeba elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť, když jsou všechny pevné síťové porty připojeny a všechny bezdrátové síťové porty aktivovány.
c)
Pokyny k aktivaci a deaktivaci bezdrátových síťových portů.
Informace o spotřebě elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť uvedené v písmenu b) a pokyny uvedené v písmenu c) musí být také uvedeny v uživatelském návodu.“
c)
Bod 3 se nahrazuje novým bodem 8:
„8. Měření
Spotřebu elektrické energie uvedenou v bodě 1 písm. a) a b), v bodě 2 písm. a) a b), v bodě 3 písm. e), v bodě 4 písm. c) a v bodě 5 a implicitní doby uvedené v bodě 6 určí spolehlivé, přesné a opakovatelné měření, které se provede s ohledem na obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.“
d)
Bod 4 se nahrazuje novým bodem 9:
„9. Informace, které budou poskytovat výrobci
Pro účely posuzování shody podle článku 4 musí být v technické dokumentaci obsaženy tyto prvky:
a)
Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav:
-
hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
-
použitá metoda měření,
-
popis způsobu, kterým byl zvolen nebo naprogramován režim zařízení,
-
sled událostí, které vedou k dosažení stavu, ve kterém zařízení automaticky mění režimy,
-
případné poznámky týkající se provozu zařízení, např. informace o tom, jak uživatel přepíná zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
případně implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu nízké spotřeby.
b)
Pro zařízení připojená na síť:
-
počet a typ síťových portů a, s výjimkou bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na zařízení, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
-
zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
-
zda zařízení odpovídá definici zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že tomu tak není,
a pro každý typ síťového portu:
-
implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
-
(maximální) výkonové specifikace,
-
(maximální) spotřeba elektrické energie zařízení ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port,
-
komunikační protokol, který zařízení používá.
Pokud nejsou poskytnuty žádné informace, zařízení se nepovažuje za zařízení připojené na síť, ledaže by poskytovalo funkce routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem), hubu, modemu, telefonu VoIP nebo videotelefonu.
c)
Zkušební parametry pro měření:
-
okolní teplota,
-
zkušební napětí ve voltech (V) a kmitočet v hertzích (Hz),
-
celkové harmonické zkreslení elektrické rozvodné soustavy,
-
informace a dokumentace o přístrojovém vybavení, nastavení a obvodech použitých pro elektrické zkoušení.
d)
Parametry zařízení podstatné pro posuzování shody s požadavky uvedenými v bodě 1 písm. c) nebo případně s požadavky uvedenými v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b), a to včetně času potřebného pro to, aby zařízení automaticky dosáhlo pohotovostního režimu nebo vypnutého stavu nebo jiného stavu, ve kterém nepřekročí použitelné požadavky na spotřebu energie pro vypnutý stav a/nebo pohotovostní režim.
Zejména pak musí být případně poskytnuto technické odůvodnění, proč požadavky uvedené v bodě 1 písm. c) nebo požadavky uvedené v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b) nejsou přiměřené zamýšlenému použití zařízení. Potřeba zachovat jedno nebo více síťových připojení nebo počkat na dálkový signál není považována za technické odůvodnění výjimky z požadavků stanovených v bodě 2 písm. d) v případě zařízení, které není výrobcem definováno jako zařízení připojené na síť.“
8)
V příloze III se doplňuje nový text, který zní:
„S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu pro měření spotřeby elektrické energie poté, co funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu.
S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 3 písm. c) a bodě 4 písm. a) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6) použijí orgány členských států následující postup pro ověřování požadavků stanovených v příloze II bodech 3 a 4.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno.
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno. Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
Kromě výše uvedených postupů musí orgány členských států používat spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují všeobecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod stanovených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
9)
Za poslední větu přílohy IV se doplňuje nový text, který zní takto:
„Pohotovostní režim při připojení na síť: 3 W pro zařízení HiNA, 1 W nebo méně pro jiná zařízení než zařízení HiNA.“
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 642/2009
Nařízení (ES) č. 642/2009 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové definice, které znějí:
„12)
„sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů);
13)
„síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti na televizním přijímači, pomocí něhož lze televizní přijímač dálkově aktivovat;
14)
„televizním přijímačem připojeným na síť“ se rozumí televizní přijímač, který lze připojit k síti a který má jeden nebo více síťových portů;
15)
„dostupností sítě“ se rozumí schopnost televizního přijímače obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál;
16)
„dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo televizní přijímač prostřednictvím sítě;
17)
„pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je televizní přijímač schopen obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení;
18)
„televizním přijímačem připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (televizní přijímač s funkcí HiNA) se rozumí televizní přijímač s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem) nebo jejich kombinace;
19)
„routerem“ se rozumí síťové zařízení, které ve své hlavní funkci určuje optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3);
20)
„síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, které ve své hlavní funkci filtruje, přeposílá a distribuuje rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2);
21)
„bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, které ve své hlavní funkci poskytuje připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.“
2)
Příloha I se mění takto:
a)
Jako nová část 3 se vkládá tento text, který zní:
„3. SPOTŘEBA ELEKTRICKÉ ENERGIE V POHOTOVOSTNÍM REŽIMU PŘI PŘIPOJENÍ NA SÍŤ
Pro televizní přijímače připojené na síť platí tyto požadavky:
1)
Od 1. ledna 2015:
a)
Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení):
Jestliže je televizní přijímač připojený na síť vybaven funkcí pro připojení k bezdrátové síti, musí mít uživatel možnost deaktivovat bezdrátové síťové připojení (bezdrátová síťová připojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b)
Řízení spotřeby elektrické energie pro televizní přijímače připojené na síť:
Televizní přijímače připojené na síť jsou vybaveny funkcí s těmito vlastnostmi:
Maximálně po čtyřech hodinách v zapnutém stavu od posledního zásahu uživatele a/nebo změny kanálu se televizní přijímač automaticky přepne ze zapnutého stavu do pohotovostního režimu při připojení na síť nebo do jakéhokoli jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve stavech zajišťujících pohotovostní režim při připojení na síť.
Než se televizní přijímače automaticky přepnou ze zapnutého stavu do příslušných stavů/režimů, na obrazovce se objeví upozornění. Tato funkce je nastavena jako implicitní.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout televizní přijímač do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty televizního přijímače připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
c)
Televizní přijímač připojený na síť, který má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
d)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie televizního přijímače s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
2)
Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 1 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a)
Televizní přijímač připojený na síť, který má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b)
Televizní přijímač připojený na síť musí splňovat ustanovení části 2 bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
c)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie televizního přijímače s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu pohotovostního režimu při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
3)
Od 1. ledna 2019:
Na televizní přijímače připojené na síť jiné než zařízení HiNA nebo jiné než televizní přijímače s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 1 písm. a) a b) a v bodě 2 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu pohotovostního režimu při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.“
b)
Dosavadní část 3 se označuje jako část 4.
c)
Dosavadní část 4 se označuje jako část 5.
d)
Dosavadní část 5 se označuje jako část 6.
e)
V části 5 bodě 1 (nové části 6 bodě 1) se za písmeno d) vkládá tento text jako nové písmeno e):
„e)
pro pohotovostní režim při připojení na síť
-
počet a typ síťových portů a, kromě bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na televizním přijímači, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
-
zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
-
zda televizní přijímač odpovídá definici televizního přijímače s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že televizní přijímač není zařízením HiNA nebo televizním přijímačem s funkcí HiNA.“
f)
V části 5 bodě 1 (nové části 6 bodě 1) se za písmeno e) vkládá tento text jako nové písmeno f):
„f)
pro každý typ síťového portu:
-
implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne televizní přijímač do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
-
(maximální) výkonové specifikace,
-
(maximální) spotřeba elektrické energie televizního přijímače ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port.
V případě, že nejsou uvedeny žádné informace, televizní přijímač se nepovažuje za televizní přijímač připojený na síť.“
g)
Část 5 bod 1 písm. e) se označuje jako nová část 6 bod 1 písm. g).
h)
V části 5 bodě 2 (nové části 6 bodě 2) se druhá odrážka nahrazuje tímto:
„-
hodnoty spotřeby elektrické energie pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť vyjádřené ve wattech (W) zaokrouhlené na dvě desetinná místa,“.
3)
V příloze II se bod 2 nahrazuje tímto:
„2. Měření spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu / ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť
Měření spotřeby elektrické energie podle přílohy I částí 2 a 3 splňuje všechny tyto podmínky:
spotřeba elektrické energie uvedená v části 2 bodě 1 písm. a) a b), v části 2 bodě 2 písm. a) a b), v části 3 bodě 1 písm. d) a v části 3 bodě 2 písm. c) se zjišťuje spolehlivým, přesným a opakovatelným postupem měření, který zohledňuje obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.“
4)
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
POSTUP OVĚŘOVÁNÍ
A. Postup ověřování u požadavků stanovených v částech 1, 2, 4 a 5 přílohy I.
1)
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (7) použijí orgány členských států následující postup ověřování u požadavků stanovených v příloze I částech 1, 2, 4 a 5.
Orgány členského státu přezkoušejí jediný televizní přijímač.
Má se za to, že model je v souladu s ustanoveními přílohy I, jestliže:
a)
výsledná hodnota spotřeby elektrické energie při zapnutém stavu nepřekročí příslušnou mezní hodnotu stanovenou v příloze I části 1 bodech 1 a 2 o více než 7 % a
b)
výsledky pro vypnutý stav / pohotovostní režimy nepřekročí příslušné mezní hodnoty stanovené v příloze I části 2 bodu 1 písm. a) a b) a bodu 2 písm. a) a b) o více než 0,10 W a
c)
výsledek pro poměr nejvyšších stupňů jasu stanovený v příloze I části 5 neklesne pod 60 %.
Jestliže není dosaženo výsledků uvedených v bodě 1 písm. a) nebo b) nebo c), přezkoušejí se další tři jednotky stejného modelu.
2)
Poté, co byly přezkoušeny tři další jednotky stejného modelu, se má za to, že model je v souladu s požadavky stanovenými v příloze I, jestliže:
a)
průměrná výsledná hodnota spotřeby elektrické energie při zapnutém stavu těchto tří jednotek nepřekročí příslušnou mezní hodnotu stanovenou v příloze I části 1 bodech 1 a 2 o více než 7 % a
b)
průměr výsledků těchto tří jednotek pro vypnutý stav / pohotovostní režimy nepřekročí příslušné mezní hodnoty stanovené v příloze I části 2 bodě 1 písm. a) a b) a bodě 2 písm. a) a b) o více než 0,10 W a
c)
průměr výsledků těchto tří jednotek pro poměr nejvyšších stupňů jasu stanovený v příloze I části 5 neklesne pod 60 %.
Jestliže není dosaženo výsledků uvedených v bodě 2 písm. a) a b) a c), má se za to, že model není v souladu s požadavky.
B. Postup ověřování u požadavků stanovených v části 3 přílohy I
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států následující postup ověřování dle požadavků stanovených v příloze I části 3 bodě 1 písm. d) a bodě 2 písm. c). Použijí příslušný níže uvedený postup poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má televizní přijímač podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze I bodě 2 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do televizního přijímače přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je televizní přijímač opětovně aktivován.
Jestliže má televizní přijímač podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ síťového portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do televizního přijímače přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je televizní přijímač opětovně aktivován.
Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 7 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 7 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
C. Kontrola souladu
Za účelem kontroly souladu s požadavky použijí orgány členských států postup uvedený v příloze II a spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod uvedených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. srpna 2013.