РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 845/2012 НА КОМИСИЯТА
от 18 септември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основния регламент“) (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване
(1)
На 21 декември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за образуване на антидъмпингова процедура“), Комисията уведоми за започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на някои стоманени продукти с органично покритие с произход от Китайската народна република („съответната държава“ или „КНР“).
(2)
Процедурата е започната по жалба, подадена на 7 ноември 2011 г. от Eurofer („жалбоподателят“), който съставлява основен дял - в конкретния случай над 70 % - от общото производство на Съюза на някои стоманени продукти с органично покритие. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от това значителна вреда, като това беше счетено за достатъчно основание за започване на процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, други известни производители в Съюза, известните производители износители в КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР за започването на процедурата. Комисията уведоми и производители в Канада и Южноафриканската република (Южна Африка), които в известието за започване на процедурата бяха посочени като възможни държави аналог. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(4)
Предвид очевидно големия брой производители износители, производители и несвързани вносители от Съюза в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. С цел да се предостави възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е така - да направи подбор, всички известни производители износители или несвързани вносители бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и, съобразно указаното в известието за започване на процедурата, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с разглеждания продукт, през периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(5)
По отношение на производителите в Съюза в известието за започване на процедурата Комисията обяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от шестима производители в Съюза, за които на Комисията е известно, че произвеждат сходния продукт, като те бяха подбрани въз основа на продажбите, обема на производството, големината и географското им положение в Съюза. На включените в извадката производители от Съюза се падат 46 % от производството на Съюза и 38 % от продажбите в Съюза. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Един от производителите в Съюза заяви, че не желае да бъде включен в извадката, и беше заменен със следващия по големина производител.
(6)
Общо 26 производители износители или групи от производители износители от КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Въз основа на информацията, получена от производителите износители, Комисията първоначално подбра извадка от трима производители износители с най-голям обем на износа за Съюза. Един от включените в извадката производители износители обаче не предостави точни данни за износа и беше изключен от извадката. Двама други производители износители, които впоследствие бяха включени в извадката, отказаха да съдействат. Поради това Комисията накрая реши да ограничи извадката до двамата производители износители, които бяха първоначално подбрани да участват в извадката и които имаха най-голям обем на износа за Съюза. Обемът на техния износ надвишава 30 % от общия обем на износа на всички съдействащи китайски производители износители.
(7)
За да се даде възможност на производителите износители в КНР, ако желаят, да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“) или за получаване на статут за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри на заявления на китайските производители износители, за които се знае, че са засегнати, на китайските органи и на други китайски производители износители, които заявиха интереса си в сроковете, посочени в известието за започване на антидъмпингова процедура. Трима китайски производители износители, единият от които беше включен в извадката, поискаха ТДПИ по член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че при разследването се установи, че не отговарят на условията за ТДПИ. Един от посочените производители, който не е включен в извадката, по-късно оттегли своето заявление. Другият включен в извадката производител износител поиска само ИТ.
(8)
Пет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Предвид ограничения брой съдействащи вносители бе сметнато, че изготвянето на извадка вече не е необходимо.
(9)
Комисията изпрати въпросници до двамата включени в извадката производители износители в КНР, до 14 други производители износители в КНР, които са поискали това, до четирима производители в Канада, до трима производители в Южна Африка, до петима производители в Република Корея (Южна Корея), до петима производители във Федеративна република Бразилия (Бразилия) - държавите, които е възможно да бъдат избрани за държава аналог - както и до шестимата включени в извадката производители в Съюза, петимата съдействащи вносители в Съюза и до известни ползватели.
(10)
Получени бяха отговори от девет производители износители и свързани с тях дружества в КНР, от един производител в Канада и от един производител в една от възможните държави аналог - Южна Корея. Освен това на въпросника отговориха и шестимата включени в извадката производители в Съюза и десет ползватели.
(11)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
ArcelorMittal Belgium в Белгия и свързаното с него дружество за продажби ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Люксембург;
-
ArcelorMittal Poland, Полша;
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Германия;
-
voestalpine Stahl GmbH и voestalpine Stahl Service Center GmbH, Австрия;
-
Tata Steel Maubeuge SA (преди Myriad SA), Франция;
-
Tata Steel UK Ltd, Обединено кралство;
б)
производители износители в КНР:
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd и свързаните с него дружества: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и свързаното с него дружество Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China и свързаното с него дружество Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.;
в)
Вносители от Съюза
-
ThyssenKrupp Mannex, Германия;
г)
ползватели от Съюза
-
Steelpartners NV (член на групата Joris IDE), Белгия.
3. Разследван период
(12)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха подложени на разглеждане за периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт са някои стоманени продукти с органично покритие, т.е. плосковалцувани продукти от нелегирана или легирана стомана (с изключение на неръждаема стомана), които са боядисани, лакирани или покрити с пластмаса поне от едната страна, с изключение на т. нар. „плоскости тип сандвич“ от вида, който се използва в строителството и се състои от два външни метални листа с притисната между тях стабилизираща сърцевина от изолиращ материал, както и с изключение на продуктите със завършващо покритие от цинков прах (богата на цинк боя с тегловно съдържание на цинк 70 % или повече), класиран понастоящем в кодове по КН ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, с произход от Китайската народна република („разглеждан продукт“).
(14)
Основното приложение на стоманените продукти с органично покритие е в строителната промишленост, а също така и при по-нататъшната обработка на различни продукти, използвани в строителството (като „плоскости тип сандвич“, покривни покрития, облицовки и т.н.). Други приложения включват производството на домакински уреди (бяла и черна техника) или оборудване в строителството (врати, радиатори, осветление и т.н.)
2. Сходен продукт
(15)
При разследването се установи, че стоманените продукти с органично покритие, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, стоманените продукти с органично покритие, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР, и стоманените продукти с органично покритие, внасяни в Съюза от КНР, както и стоманените продукти с органично покритие, които се произвеждат и продават в Канада, която служи за държава аналог, имат по същество еднакви основни физични и химични характеристики и еднакви основни крайни употреби. Поради това посочените продукти временно се приемат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(16)
Някои от заинтересованите страни изтъкнаха, че продуктите от КНР не са сравними с продаваните от промишлеността на Съюза, тъй като се продават в различен пазарен и ценови сегмент и са за различна крайна употреба, като например за употреба във външното строителство, докато значителна част от продуктите на промишлеността на Съюза са с високо качество и се използват само в нишата на сектора за домакински уреди.
(17)
Макар че производителите в Съюза действително продават част от своята продукция в такива пазарни сегменти, като пазара на домакински уреди, разследването показа, че същите продукти се продават и в промишления сектор за производство на строителни материали, за което се твърди, че е основният пазарен сегмент за продуктите, внасяни от Китай. Освен това беше установено, че равнищата на цените между посочените сектори в голяма степен са сравними по отношение на едни и същи видове продукти, продавани на различни ползватели.
(18)
Следва да се отбележи, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран в голяма степен, неговите основни физични и химични характеристики са подобни на тези на сходния продукт независимо от крайните употреби. Поради това този довод временно се отхвърля.
3. Искания за изключване на продукти
(19)
Бяха получени няколко искания за изключване на определени видове продукти от ползватели, китайски износители и производители в Съюза. Видовете продукти, чието изключване се иска, са например стомана с хромно или калаено покритие, стоманени плоскости, грундирани с неорганичен цинков силикат или с други материали, различни от органичните.
(20)
До настоящия момент обаче не са направени заключения в тази насока, тъй като някои от тези искания не са достатъчно подкрепени с документи, за да бъде взето обосновано решение. Поради това беше решено тези искания да бъдат подложени на по-нататъшно разглеждане.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(21)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата и разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
-
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законодателството относно несъстоятелност и собственост гарантира стабилност и правна сигурност; както и
-
превръщането на обменните курсове се извършва по пазарен курс.
(22)
Както беше посочено в съображение 8, трима производители износители от КНР поискаха третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), и попълниха заявлението за предоставяне на ТДПИ в определения за това срок, като един от тези производители износители впоследствие оттегли заявлението си.
(23)
По отношение на останалите двама съдействащи производители износители в КНР, които са поискали ТДПИ, след постановеното на 2 февруари 2012 г. решение от Съда на Европейския съюз (3) беше решено да бъдат разгледани заявленията както на включения в извадката производител износител (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd и свързаните с него дружества), така и на невключения в извадката производител износител (Union Steel China и свързаното с него дружество). Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявлението за ТДПИ, на място при въпросните дружества.
(24)
Беше установено, че нито една от двете съдействащи групи от производители износители в КНР не отговаря на критериите за предоставяне на ТДПИ, тъй като в цената на основната суровина - горещо валцовани стоманени рулони - е налице значително отклонение поради намесата на държавата на пазара на стомана в КНР и по същество не отразява пазарната стойност съобразно изискванията по член 2, параграф 7, буква в), първо тире от основния регламент.
(25)
Намесата в сектора на стоманодобива от страна на китайската държава е видна и от обстоятелството, че преобладаващата част от големите производители на стомана в Китай са държавни предприятия, а капацитетът за производство на стомана и произвежданите количества зависят от различни петилетни планове в промишления сектор, по-специално от текущия 12-и петилетен план (2011-2015 г.) в сектора на железодобива и стоманодобива.
(26)
Освен това държавата упражнява в значителна степен контрол над пазара на суровини. По отношение на кокса (който наред с желязната руда е основна суровина за производството на стомана) се прилагат количествени ограничения върху износа, както и експортно мито в размер на 40 %. Поради това може да бъде направено заключението, че е налице нарушение на китайския пазар за стомана поради значителна намеса от страна на държавата.
(27)
Нарушението намира отражение в цената, която са заплащали подложените на разследване дружества за горещо валцовани стоманени рулони през РП. Установено бе, че тези цени са значително по-ниски, отколкото цените на международния пазар. Поради това може да се направи заключението, че производството на стоманени продукти с органично покритие се ползва от несъразмерните цени на горещо валцованите стоманени рулони вследствие на държавна намеса, като това води до отклонения в цените на стоманени продукти с органично покритие в КНР. Изкривяването представлява значително ценово предимство за китайските производители износители, тъй като цената на основната суровина - горещо валцовани стоманени рулони - съставлява приблизително 80 % от производствените разходи. Поради това не може да се счита, че първият критерий е изпълнен.
(28)
Освен описаното по-горе общо положение един от производителите износители не отговаря на втория критерий поради наличието на съществени недостатъци в счетоводните системи на три от свързаните с него дружества.
(29)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите относно предоставянето на статут за ТДПИ пред засегнатите дружества в КНР, органите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид мненията си и да поискат изслушване, ако са налице конкретни основания да бъдат изслушани.
(30)
Жалбоподателят, един от китайските производители износители и органите в КНР представиха писмени становища. Жалбоподателят изрази съгласието си с резултатите от констатациите относно ТДПИ Китайският производител износител изрази съмнение главно по отношение на обстоятелството дали цените, заплащани от подложените на разследване дружества за горещо валцовани стоманени рулони, са значително по-ниски от цените на международния пазар, но не предостави информация в подкрепа на твърдението си. От данни на Евростат обаче, които се потвърждават и от други налични статистически данни (4), ясно е видно, че тези цени са били значително по-ниски от цените на международния пазар, в сравнение например със съответните цени в Европа, Северна Америка, Южна Америка и Япония. Поради това този довод се отхвърля.
(31)
Органите в КНР твърдят, че наличието на евентуално изкривяване на цените в рамките на целия промишлен сектор по отношение на суровината горещо валцовани стоманени рулони не изключва автоматично спазването на първия критерий, съгласно който посочените фактори се определят на равнището на дружествата. Както бе посочено в съображение 27 обаче, изкривяването на цените на основната суровина намира отражение в цените, заплащани от всички подложени на разследване дружества. На първо място, това обстоятелство не беше оспорено от нито една от страните. На второ място, разглеждането на ТДПИ беше извършено на равнище дружества, а констатациите не се отнасят само до общи въпроси от хоризонтално естество. Поради това този довод се отхвърля.
(32)
Освен това органите в КНР изтъкнаха, че петилетните планове представляват незадължителни насоки без юридическа сила в КНР. Както беше посочено в съображение 25 обаче, независимо от конкретния правен статут на тези планове, не може да се отрече, че посредством тях намесата от страна на правителството на КНР оказва значително влияние върху капацитета за производство на стомана и произвежданите количества. Поради това този довод се отхвърля.
(33)
Направено беше и твърдението, че разглеждането от страна на Комисията на заявления за ТДПИ не е в съответствие с решението на Съда от 2 февруари 2012 г. (5) („решение по делото Brosmann“) и с решението на Съда от 19 юли 2012 г. (6) („решение по делото Zhejiang Xinan Chemical “). По отношение на този довод следва да се отбележи, че процедурата е водена в съответствие с решението по делото Brosmann, както признават самите органи в КНР в своето становище. Освен това спорният по делото Zhejiang въпрос, по който е постановено решението, е намесата на държавата при вземането на решения от страна на предприятията. В настоящата процедура обаче главното основание да бъде отказано ТДПИ беше, че цената на основната суровина не отразява нейната пазарна стойност. Поради това този довод временно се отхвърля.
(34)
Освен това беше изтъкнато, че тъй като въпросът за отклонения в цените на входящите суровини е разгледан в паралелна антисубсидийна процедура във връзка с разглеждания продукт, Комисията е следвало да вземе предвид събраните по този въпрос доказателства в паралелната процедура. По отношение на този довод следва да се отбележи, че в рамките на настоящата антидъмпингова процедура при разглеждането на ТДПИ беше разгледан въпросът дали цената на основната суровина отразява пазарните стойности. Поради това заключението, посочено в съображение 27, че производството на стоманени продукти с органично покритие в КНР се ползва от несъразмерните цени на горещо валцованите стоманени рулони, е напълно основателно в това отношение и по никакъв начин не засяга възможните констатации в рамките на антисубсидийната процедура, и обратно. Възможните констатации от антисубсидийната процедура се различават в значителна степен от определянето на ТДПИ. Поради това този довод временно се отхвърля.
(35)
Органите в КНР изтъкнаха също, че Комисията не е оповестила констатациите във връзка с ТДПИ на китайските органи.Това обаче не е вярно, тъй като на 12 юли 2012 г. службите на Комисията са предоставили с вербална нота до китайската мисия към ЕС документа за оповестяване на констатациите във връзка с ТДПИ.
(36)
На последно място беше изтъкнато, че при налагането на временните мита Комисията е използвала непроверени данни от производителя в държавата аналог. Това обаче не е вярно, тъй като Комисията е използвала данни, които е подложила на анализ и за които е установила, че са надеждни, както ясно е посочено в съображение 48. Комисията трябваше да се обърне за съдействие към канадския производител аналог, тъй като аналогът в Корея отказа да съдейства непосредствено преди да се състои плануваното и договорено посещение на място, както е обяснено в съображение 45. Поради това разследването на място в помещенията на производителя ще бъде проведено след етапа на временните мерки в рамките на процедурата. Беше изтъкнато също така, че дружеството от Корея като държава аналог е отказало да съдейства поради решението във връзка с ТДПИ. Случаят обаче не е такъв, тъй като отказът беше направен на 3 юли, а оповестяването на констатациите във връзка с ТДПИ беше извършено на 12 юли 2012 г.
(37)
Нито един от приведените доводи не е от естество да промени констатациите във връзка с определянето на ТДПИ.
(38)
На основание изложените по-горе съображения нито една от двете групи съдействащи производители износители в КНР, поискали ТДПИ, не можа да докаже, че отговаря на критериите, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(39)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
-
в случай на предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(40)
Производителят износител, който беше включен в извадката и беше поискал ТДПИ, поиска и ИТ, в случай че не му бъде предоставено ТДПИ. Другият производител износител, който беше включен в извадката, поиска само ИТ. Въз основа на наличната информация беше временно установено, че тези двама производители износители в КНР отговарят на критериите за предоставяне на ИТ.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(41)
Шестима съдействащи производители износители подадоха заявления за индивидуално разследване по реда на член 17, параграф 3 от основния регламент, като само един от тях поиска ТДПИ. Беше взето временно решение за провеждането на ИР за производителя износител, поискал ТДПИ, а именно Union Steel China, тъй като това не води до затруднения поради обстоятелството, че този производител износител вече е бил подложен на инспекция в рамките на разглеждането на неговото заявление за ТДПИ.
(42)
Този производител износител е поискал ТДПИ, но и ИТ, в случай че не му бъде предоставено ТДПИ. След разглеждането на неговото заявление беше временно решено да се предостави ИТ на Union Steel China, тъй като дружеството отговаря на критериите за това.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(43)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена на базата на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(44)
В известието за започване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва Канада или Южна Африка като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност, а заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите коментари по този въпрос.
(45)
Комисията разгледа въпроса дали има основание други държави да бъдат избрани за държава аналог, като бяха разпратени въпросници до производители на стоманени продукти с органично покритие в Канада и Южна Африка, както и до производители в Бразилия и Южна Корея. Само двама производители на стоманени продукти с органично покритие отговориха на въпросниците. Единият е в Канада, а другият - в Южна Корея. И двете държави се явяват с отворени пазари, без вносни мита и със значителен внос от няколко трети държави. Освен това в Южна Корея има най-малко четирима други производители на разглеждания продукт на националния пазар, което предоставя възможност за добро равнище на конкуренция на този пазар. В много напреднал етап от процедурата обаче - на 3 юли 2012 г., непосредствено преди посещението на място от страна на службите на Комисията, южнокорейският производител отказа да съдейства, без да даде обяснение за решението си.
(46)
С оглед на изложеното по-горе, за държава аналог беше избрана Канада. В Канада има най-малко четирима други производители на разглеждания продукт на националния пазар, което предоставя възможност за добро равнище на конкуренция на този пазар. При разследването се установи, че няма основание да се счита, че Канада не е подходяща за целите на установяването на нормалната стойност.
(47)
Няколко от заинтересованите страни възразиха, че структурата на разходите на производителя в Канада не може да бъде сравнявана със структурата на разходите на китайски производител износител. Не бяха установени обаче значителни различия в структурата на разходите, поради което този довод беше отхвърлен.
(48)
Данните, представени в отговорите на оказалия съдействие канадски производител, бяха подложени на анализ и за тях беше установено, че представляват надеждна информация, на която може да се основава нормалната стойност.
(49)
Поради това беше направено временното заключение, че Канада е подходящ и основателен избор за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(50)
Тъй като едно от дружествата, подбрани да участват в извадката, и дружеството, чието заявление за индивидуално разследване беше уважено, не можаха да докажат, че изпълняват критериите за ТДПИ, а другото дружество, подбрано да участва в извадката, не поиска ТДПИ, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена въз основа на информацията от производителя в държавата аналог.
(51)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите в Канада на сходния продукт на независими клиенти са били представителни. Беше установено, че продажбите на съдействащия канадски производител на сходния продукт са извършвани в представителни количества на националния канадски пазар в сравнение с разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката, и производителя износител, чието заявление за индивидуално разследване беше уважено.
(52)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на продажбите с печалба на независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са с печалба, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Бяха установени съответно производствените разходи на канадския производител през РП.
(53)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар от въпросния вид продукт са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните местни цени при всички продажби от въпросния вид независимо дали въпросните продажби са били с печалба, или не.
(54)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(55)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на канадския производител плюс разходите за продажби, общите и административните разходи и маржа на печалбата за рентабилните видове на продукта.
4.3. Експортни цени за производителите износители, на които е предоставено ИТ
(56)
Тъй като всички съдействащи производители износители, на които е предоставено ИТ, са реализирали експортни продажби към Съюза директно на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортните цени се основават на действително платените или подлежащите на плащане цени за разглеждания продукт.
4.4. Сравнение
(57)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, при които те бяха счетени за обосновани, точни и подкрепени с доказателства.
5. Дъмпингови маржове
(58)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за производители износители, на които беше предоставено ИТ, бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност, определена за държавата аналог, и среднопретеглената експортна цена на всяко дружество, изразена като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(59)
Среднопретеглената стойност на дъмпинговия марж за включените в извадката производители износители беше изчислена за съдействащите производители износители, които не са подбрани в извадката. Въз основа на това временният дъмпингов марж за невключените в извадката производители износители, изразен като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, е 61,1 %.
(60)
За да се изчисли дъмпинговият марж в национален мащаб, приложим за всички несъдействащи или неизвестни производители износители в КНР, равнището на съдействие беше най-напред установено чрез сравнение на обема на износа за Съюза, който е съобщен от съдействащите производители износители, със статистическите данни на Евростат за този износ.
(61)
Предвид факта, че степента на оказаното от КНР съдействие беше приблизително 70 %, дъмпинговият марж, приложим в национален мащаб по отношение на всички други износители в КНР, беше установен чрез използване на най-големия дъмпингов марж, установен за производителите износители на представителни видове на продукта. Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб беше временно определено на 77,9 % от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(62)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd и свободна търговска зона Zhangjiagang Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China и Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Среднопретеглена стойност на извадката
61,1 %
Дъмпингов марж в национален мащаб
77,9 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(63)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през разглеждания период беше използвана цялата налична информация относно производителите в Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и проверените отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(64)
През РП стоманени продукти с органично покритие са се произвеждали от 22-ма производители от Съюза. Въз основа на изложеното в горното съображение общото производство в Съюза през РП се изчислява приблизително на 3 645 298 тона. Производителите в Съюза, които участват в общото производство в Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(65)
В хода на разследването беше установено, че значителна част от производството на включените в извадката производители в Съюза не е предназначено за свободния пазар, а за вътрешно потребление, т.е. то често е прехвърляно (без фактура) и/или е доставяно на трансферни цени в рамките на едно и също дружество или група от дружества за по-нататъшна обработка надолу по веригата.
(66)
За да се установи дали промишлеността на Съюза е претърпяла вреда, или не, и за да се определят потреблението и различните икономически показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза, бе разгледано дали и до каква степен последващата употреба на производството на промишлеността на Съюза на сходния продукт трябва да се вземе предвид в анализа.
(67)
С цел да се състави възможно най-пълна картина на състоянието на промишлеността на Съюза Комисията събра и анализира данните, свързани с целия сектор на производство на стоманени продукти с органично покритие, и след това определи дали производството е предназначено за вътрешно потребление, или за свободния пазар.
(68)
По отношение на следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, бе установено, че съдържателният анализ и оценка трябва да се съсредоточат върху преобладаващата конюнктура на свободния пазар: обем на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял, растеж, обем и цени на износ, като поради това показателите за вреда бяха коригирани с оглед на известното вътрешно потребление и продажби в рамките на промишлеността на Съюза, а производството и продажбите за собствено потребление бяха анализирани отделно.
(69)
По отношение на другите икономически показатели обаче разследването позволи да се направи заключението, че те могат да бъдат добре проучени само ако се разгледа цялостната дейност. В действителност производството (както за вътрешно потребление, така и за свободния пазар), капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, заплатите и способността за привличане на капитал зависят от цялостната дейност независимо дали производството е за вътрешно ползване, или се предлага на свободния пазар.
3. Потребление в Съюза
(70)
Сходният продукт се продава от промишлеността на Съюза на несвързани клиенти и се продава/прехвърля на свързани дружества за по-нататъшна обработка надолу по веригата, т.е. в стоманопреработващи центрове.
(71)
При изчисляването на явното потребление на стоманени продукти с органично покритие в Съюза Комисията добави общия им внос в Съюза по данни, докладвани от Евростат, както и обема на продажбите и вътрешното потребление на сходния продукт в Съюза, който се произвежда от промишлеността на Съюза, по посочените в жалбата данни, които бяха проверени в хода на контролните посещения при включените в извадката производители в Съюза.
(72)
По отношение на данните на Евростат за вноса следва да се отбележи, че описанията на съответните кодове по КН (вж. съображение 13 по-горе) не се ограничават до описанието на продукта, който е предмет на разследването, така че данните на Евростат за вноса под тези кодове може да се отнасят и за други продукти. Поради липсата на информация относно засегнатите в крайна сметка количества от вноса на тези други продукти или на доказателства, че тези количества може да са значителни, беше временно решено да се използват пълните данни на Евростат за вноса под съответните кодове по КН.
(73)
Въз основа на това тенденциите в общото потребление в Съюза са, както следва:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление (в тонове)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
86
91
(74)
Общото потребление на пазара на ЕС се е свило с 9 % през разглеждания период. Между 2008 и 2009 г. е отбелязан спад с около 24 % в резултат на отрицателните последици в световен мащаб от икономическата криза, по-специално в строителната промишленост. След това потреблението е започнало да се възстановява, като се е увеличило общо с 20 % от 2009 г. до РП, но все още е било под първоначалното си равнище от 2008 г.
4. Внос от съответната държава и пазарен дял
(75)
Вносът в Съюза от КНР показва следното развитие през разглеждания период:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
472 988
150 497
464 582
702 452
Индекс (2008 г. = 100)
100
32
98
149
Пазарен дял
8,3%
3,5%
9,4%
13,6%
Индекс (2008 г. = 100)
100
42
114
163
Източник: Евростат
(76)
Независимо от развитието на потреблението през разглеждания период обемът на вноса от КНР е нараснал значително Ї с 49 %. Поради отрицателните последици от икономическата криза през 2009 г. обемът на вноса от КНР също е отбелязал рязък спад. Вносът от КНР обаче е започнал да се възстановява изключително бързо, така че от 2009 г. до РП увеличението е внушително - 367 %.
(77)
Освен това неговият пазарен дял е нараснал с 63 % през разглеждания период. Въпреки че от 2008 г. до 2009 г. е спаднал с повече от 50 %, вносът е отбелязал впечатляваща тенденция за нарастване от 2009 г. до РП и се е увеличил с 290 %.
4.1. Цени на вноса и подбиване на цените
Внос с произход от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена в EUR/t
875
728
768
801
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
88
91
Източник: Евростат
(78)
През разглеждания период средната цена на вноса от КНР е спаднала с 9 %. Между 2008 г. и 2009 г. тя е намаляла значително със 17 %, след което е нараснала с пет процентни пункта между 2009 г. и 2010 г. и с още три процентни пункта през РП.
(79)
Цените на вноса от КНР постоянно са били на нива под продажните цени на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период. Както се вижда в таблицата по-горе, докато през 2009 г. в разгара на икономическата криза дори рязкото намаляване на цените със 17 % не е успяло да спомогне за това пазарният дял на вноса от Китай да се запази на фона на внезапното свиване на потреблението и значително забавяне на пазара, то постоянното подбиване на цените през следващите години обяснява впечатляващото трайно нарастване на пазарния дял на вноса от КНР между 2009 г. и РП.
(80)
С цел да се установи подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на вноса от китайските съдействащи производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(81)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза, генериран през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване от 25,9 % от страна на съдействащите китайски производители износители.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Предварителни бележки
(82)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(83)
Както е посочено в съображение 5, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(84)
Предоставените и потвърдени данни за шестимата включени в извадката производители от ЕС бяха използвани за установяване на микроикономически показатели, като цени на единица продукция, разходи на единица продукция, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и складови наличности.
(85)
Предоставените от жалбоподателя данни относно всички производители в Съюза на стоманени продукти с органично покритие, които бяха подложени на кръстосана проверка с други налични източници и проверени данни от включените в извадката производители в Съюза, бяха използвани за установяването на макроикономически показатели, като производството на промишлеността на Съюза, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост и производителност.
5.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза като цяло
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(86)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през разглеждания период беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и проверените отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
88
86
Производствен капацитет (в тонове)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
96
96
Използване на капацитета
75 %
56 %
68 %
67 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
91
90
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(87)
От таблицата по-горе е видно, че производството е намаляло с 14 % през разглеждания период. В отговор на намаленото търсене през 2009 г. производството рязко е намаляло, след което през 2010 г. отчасти се е възстановило и отново е отбелязало лек спад през РП независимо от увеличеното потребление.
(88)
Производственият капацитет е спаднал с 4 % през разглеждания период. Използването на капацитета е следвало тенденциите в производството и е намаляло с 10 % през разглеждания период.
5.2.2. Обем на продажбите, пазарен дял и ръст
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
90
87
Пазарен дял (в тонове)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
104
96
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(89)
През 2009 г. обемът на продажбите на несвързани клиенти от страна на промишлеността на Съюза е спаднал рязко с 19 % През 2010 г. обемът на продажбите се е увеличил с девет процентни пункта, но след това е спаднал с три процентни пункта през РП.
(90)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %. След първоначалното увеличаване на пазарния дял през 2009 г. промишлеността на Съюза е отбелязала намаляване на пазарния си дял през 2010 г. и РП, като в резултат на това нейният пазарен дял е бил с 6 % по-малък през РП, отколкото през 2009 г; това е станало на фона на увеличаване на потреблението с повече от 20 % през същия период. По този начин тя не е била в състояние да се възползва от нарастващото потребление и да си възвърне обема на продажбите и част от пазарния дял, загубени преди това.
(91)
Докато потреблението в Съюза е намаляло с 9 % през разглеждания период, а обемът на продажбите на несвързани лица от страна на промишлеността на Съюза е спаднал с 13 %, пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 2,3 процентни пункта от 59 % през 2008 г. на 56,7 % през РП.
5.2.3. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Заетост (като еквивалент на пълно работно време)
6 790
5 953
5 723
5 428
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
84
80
Производителност (тона/еквивалент на пълно работно време)
621
545
648
672
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
104
108
Източник: Жалба, отговори на въпросника, Eurofer
(92)
По отношение на заетостта в промишлеността на Съюза се наблюдава тенденция към все по-голям спад. Така например общият брой на наетите лица в промишлеността, измерен в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ), е намалял с 20 % през разглеждания период и е достигнал най-ниското си равнище през РП. Производителността обаче се е увеличила с 8 % през разглеждания период, което показва, че промишлеността е правила опити за рационализиране на производствените разходи.
5.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
5.3.1. Средни единични продажни цени в Съюза и производствени разходи
(93)
Средните продажни цени на включените в извадката производители в Съюза на несвързани клиенти в Съюза са намалели с 3 % през разглеждания период. В периода от 2009 г. до РП в съответствие с нарастването на потреблението и обема на продажбите цените са се възстановили с 23 %, но не са достигнали своето равнище от 2008 г.
(94)
Същевременно средните разходи за производство и продажба на сходния продукт са нараснали с 6 % през разглеждания период поради нарасналите производствени разходи за единица продукция, тъй като общите и административните разходи за единица продукция са спаднали с 34 %.
(95)
След спада в цената на единица продукция за несвързани клиенти с 21 % през 2009 г. и свързаната с него загуба цената е започнала да се възстановява. През 2010 г. и по време на РП промишлеността на Съюза е отбелязала повишаване на разходите и е успяла да повиши цените само в умерена степен, за да покрие тези разходи, което е било достатъчно само за запазването на рентабилността на едно и също равнище през 2010 г. и РП. Последицата от това е била допълнителна загуба на пазарен дял, тъй като цените на вноса от Китай са били постоянно по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (EUR/t)
1 023
805
911
994
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
89
97
Единична производствена цена (EUR/t)
925
884
893
978
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
97
106
Източник: проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
5.3.2. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Доходност от продажбите на ПИ в ЕС на несвързани купувачи (% от оборота на продажбите)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
- 138
41
39
Паричен поток (в EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
46
62
Инвестиции (в EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Индекс (2008 г. = 100)
100
8
22
27
Възвръщаемост на инвестициите
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
- 101
43
44
Източник: проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(96)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от оборота от тези продажби. През 2009 г., която бележи разгара на икономическата криза, рентабилността на промишлеността на Съюза значително е намаляла, от което е последвала загуба в размер на 13,9 %. От 2010 г. нататък тя е започнала да се възстановява, но нарастващите производствени разходи са попречили да бъде достигнато считаното за здравословно и устойчиво равнище за промишлеността (6,7 % - вж. съображение 156). В рамките на целия разглеждан период рентабилността е спаднала с 61 %.
(97)
Тенденцията по отношение на паричния поток в голяма степен следва отрицателната тенденция по отношение на рентабилността. Най-ниското равнище е достигнато през 2010 г. Също така възвръщаемостта на инвестициите е намаляла с 56 % от 13,8 % през 2008 г. на 6 % през РП.
(98)
Тенденциите по отношение на рентабилността, паричния поток и възвръщаемостта от инвестициите през разглеждания период са ограничили способността на промишлеността на Съюза да инвестира в свои дейности и са възпрепятствали нейното развитие. В началото на разглеждания период промишлеността на Съюза е успяла да направи значителни инвестиции, но след това инвестициите рязко са намалели през 2009 г. и общо през разглеждания период са се понижили със 73 %.
(99)
Както беше изтъкнато по-горе, финансовите показатели на промишлеността на Съюза са се влошили, но не е видно това сериозно да е засегнало способността ѝ да привлича капитал по време на разглеждания период.
5.3.3. Складови наличности
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (тонове)
116 852
97 533
124 848
130 593
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
107
112
Източник: проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(100)
За включените в извадката шестима производители в Съюза складовите наличности представляват около 8 % от производствения обем през РП. През разглеждания период равнището на крайните наличности е нараснало с 12 %. Следва да се отбележи обаче, че складовите наличности не са значим показател за промишлеността, тъй като производството се извършва главно по поръчка, при това складовите наличности са се увеличили главно през периода от 2009 г. до РП, което съвпада с рязкото увеличаване на дъмпинговия внос от КНР.
5.3.4. Разходи за труд
Средни разходи за труд за наето лице (в EUR за включените в извадката производители от Съюза)
60 959
57 892
58 637
62 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
96
102
(101)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители в Съюза са нараснали само с 2 %, което е по-малко от темпа на инфлация. Разследването показа, че включените в извадката производители са направили значителни съкращения, по-специално по отношение на общите и административните разходи, поддържайки ефективността.
5.3.5. Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление
(102)
Както беше посочено в съображение 65, в ЕС съществува значителен пазар на стоманени продукти с органично покритие, който включва използването им надолу по веригата от промишлеността на Съюза. С оглед анализирането на този пазар бяха взети предвид целият обем на вътрешното потребление и продажбите на свързани лица (продажби за вътрешно потребление) от страна на включените в извадката производители в Съюза, както и на други производители в Съюза.
(103)
Беше установено, че вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление са били с цел по-нататъшното преработване от страна на самите дружества или свързани с тях дружества в групите на включените в извадката производители от Съюза, чийто предмет на дейност обхваща главно стопанска дейност със строителни материали в качеството им на крайни ползватели на стоманени продукти с органично покритие.
(104)
Въз основа на набелязаното по-горе беше установено, че вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление на производителите в Съюза представляват 27 % от общия обем на производството през РП. През разглеждания период вътрешното потребление и свързаните с него обеми на продажбите са намалели с 19 %, а пазарният дял се е свил с 11 %.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление (в тонове)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
81
81
Пазарен дял
22 %
22 %
20 %
19 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
94
89
Източник: жалба и проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(105)
Стойността на вътрешното потребление и на продажбите за вътрешно потребление беше анализирана въз основа на предоставените отговори на въпросника, които бяха проверени по време на контролни посещения при включените в извадката производители. В хода на разследването се установи, че не е налице съществена разлика между вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление по отношение на крайната употреба на продукта. Данни за вътрешно потребление представиха дружествата, при които производството надолу по веригата се извършва от същия правен субект, а продажбите за вътрешно потребление са продажби на свързани правни субекти, при които се издава фактура. Освен това методът на ценообразуване както при вътрешното потребление, така и при продажбите на свързани лица е сходен, т.е. включените в извадката предприятия са фактурирали както на свързаните дружества, така и на вътрешните звена надолу по производствената верига справедливата стойност (метода на надхвърлените разходи) на продукта.
(106)
По този начин средната стойност на тон е нараснала с 1 % през разглеждания период и поради това е била с 2 % по-ниска от продажната цена, която включените в извадката производители в Съюза са фактурирали на несвързани клиенти през РП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление (в EUR/t)
967
787
910
975
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
94
101
Източник: проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(107)
Като се има предвид, че по-голямата част от продажбите за вътрешно потребление и самото вътрешно потребление са били предназначени за стопанската дейност със строителни материали надолу по веригата от страна на производителите в Съюза, тези продажби и вътрешното потребление също са били непряко обект на конкуренция от страна на други участници на пазара, в това число дъмпинговия внос от КНР. Вътрешното търсене на производството надолу по веригата би зависило от възможността продуктите надолу по веригата да се продават на свободния пазар, който не е засегнат от дъмпингов внос. Поради това може да се направи заключението, че свитите обеми и пазарен дял през разглеждания период са се дължали на конкуренцията, оказвана с дъмпинговия внос от КНР.
5.3.6. Въздействие от минал дъмпинг или субсидиране
(108)
Тъй като това е първата антидъмпингова процедура по отношение на разглеждания продукт, не са налице данни, които предоставят възможност да се направи оценка на въздействие от евентуален минал дъмпинг или субсидиране.
6. Размер на действителния дъмпингов марж
(109)
Всички установени и посочени по-горе маржове в раздела относно дъмпинга значително надвишават нивото de minimis. Освен това, предвид обема и цените на дъмпинговия внос с произход от КНР, въздействието на действителния дъмпингов марж на пазара на ЕС не може да се смята за незначително.
7. Заключение относно вредата
(110)
Разследването показа, че всички показатели за вреда, отнасящи се до икономическото състояние на промишлеността на Съюза, са се влошили или не са се развивали в съответствие с потреблението през разглеждания период.
(111)
През разглеждания период на фона на непрекъснато намаляващо потребление обемът на вноса от КНР е нараствал непрестанно и значително. Същевременно обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с общо 13 %, а нейният пазарен дял е намалял от 59 % през 2008 г. на 56,7 % през РП. Макар потреблението да се е възстановило с 20 % от 2009 г. до РП, след като в годината на икономическа криза търсенето е било засегнато, пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалявал. Промишлеността на Съюза не е успяла да си възвърне загубения пазарния дял поради значителното нарастване на дъмпинговия внос от КНР на пазара на ЕС. Дъмпинговият внос на ниски цени се е увеличавал през разглеждания период, като постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза.
(112)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричния поток и рентабилността. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да инвестира е била накърнена.
(113)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(114)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде определена като значителна. Освен това бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че всяка вреда, причинена от тях, не се приписва като дължаща се на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(115)
Разследването показа, че през разглеждания период потреблението в Съюза е намаляло с 9 %, докато обемът на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил рязко с около 49 %, а пазарният му дял също се е увеличил с 63 % от 8,3 % през 2008 г. на 13,6 % през РП. Същевременно обемът на продажбите от страна на промишлеността на Съюза на несвързани лица е намалял с 13 %, а пазарният дял на тези продажби е намалял с 4% от 59 % през 2008 г. на 56,7% през РП.
(116)
Освен това, въпреки че вносът от КНР също е бил засегнат от икономическата криза и е намалял с 68 % от 2008 г. до 2009 г., той много бързо се е възстановил от 2009 г. до РП, като към края на РП е нараснал с 367 %, независимо че през този период потреблението в Съюза е нараснало само с 20 %. Посредством намаляването на единичната цена с 9 % в сравнение с 2008 г. и посредством подбиването на цените на промишлеността на Съюза с 25,9 % през РП пазарният дял на вноса от Китай се е увеличил от 2008 г. до РП с 63 % и е достигнал 13,6 %.
(117)
В същото време от 2008 г. до РП като цяло обемът на продажбите от страна на производителите в Съюза на несвързани лица е намалял с 13 %. В периода на възстановяването на пазара от 2009 г. до РП промишлеността на Съюза е успяла да увеличи обема на продажбите си на несвързани лица само с 8 %, но е загубила пазарен дял от 9 %, като по този начин се е възползвала само в ограничена степен от нарасналото потребление. В действителност възстановилото се потребление се е отразило най-благоприятно върху вноса от Китай, при това в значително по-голяма степен, отколкото върху останалите участници на пазара.
(118)
Средните цени на вноса от КНР са спаднали с 9 % през разглеждания период. Независимо от тенденцията за повишаване на цените след рязкото им спадане през 2009 г. от 2009 г. до РП те постоянно са били под равнището на цените на промишлеността на Съюза. Единичната цена за несвързани клиенти в ЕС е намаляла само с 3 %, което показва известна устойчивост спрямо натиска върху цените, упражняван посредством вноса от Китай. Въпреки това обаче тези цени очевидно са били поддържани за сметка на по-ниски обеми на продажбите и по-ниската рентабилност на тези продажби, тъй като те са намалели с 61 % от 6,7 % през 2008 г. на 2,6 % през РП поради повишаване на производствените разходи.
(119)
На основание изложеното по-горе беше направено заключението, че рязкото нарастване на дъмпинговия внос от КНР на цени, които постоянно подбиват цените на промишлеността на Съюза, е изиграло решаваща роля за значителната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, като това е попречило на промишлеността на Съюза да се възползва в пълна степен от възстановеното потребление в Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от трети страни
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Южна Корея
Обем (в тонове)
228 123
226 568
173 935
237 164
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
76
104
Пазарен дял (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
131
88
114
Ср. цена
901
727
846
903
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
94
100
Индия
Обем (в тонове)
159 999
149 138
155 384
141 391
Индекс (2008 г. = 100)
100
93
97
88
Пазарен дял (%)
2,8%
3,4%
3,2%
2,7%
Индекс (2008 г. = 100)
100
123
112
97
Ср. цена
932
667
773
824
Индекс (2008 г. = 100)
100
72
83
88
Други държави
Обем (в тонове)
249 151
158 461
124 319
167 007
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
50
67
Пазарен дял (%)
4,4%
3,7%
2,5%
3,2%
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
58
74
Ср. цена
951
809
924
955
Индекс (2008 г. = 100)
100
85
97
100
Общо за всички трети държави, с изключение на КНР
Обем (в тонове)
637 274
534 167
453 637
545 562
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
71
86
Пазарен дял (%)
11,2%
12,3%
9,2%
10,5%
Индекс (2008 г. = 100)
100
110
82
94
Ср. цена
929
735
842
898
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
91
97
Източник: Евростат
(120)
Докато вносът от КНР е съставлявал 56 % от целия внос в ЕС през РП, други важни източници на внос са били Република Индия (Индия) (11 %) и Южна Корея (19 %). За разлика от вноса от КНР, вносът от Индия като цяло е намалял с 12 % през разглеждания период, а пазарният му дял се е свил с 3 % въпреки рязкото спадане на средната му цена с 12 %. Вносът от Южна Корея е нараснал само с 4 %, като средната цена е продължила да бъде на същото равнище както през 2008 г. Пазарният дял на вноса от Индия е бил 2,7 % през РП, а делът на вноса от Южна Корея е бил 4,6 %.
(121)
Другият внос, който съставлява 14 % от общия внос, е намалял с 33 %, а средната му цена е продължила да бъде на същото равнище както през 2008 г.
(122)
Независимо че средната цена на целия друг внос е била под ценовото равнище на промишлеността на Съюза, въздействието на този внос, ако изобщо е налице, може да бъде само незначително. На първо място, липсват данни, че вносът от други източници е извършван при несправедливи търговски условия. На второ място, за разлика от вноса от Китай, като цяло ценовото равнище на вноса от други основни източници се е задържало по-скоро устойчиво през целия разглеждан период, като това показва, че промишлеността на Съюза може успешно да се конкурира в пазарните сегменти с този внос. На трето място, вносът от други държави е намалял в хода на разглеждания период и все още остава на по-ниско равнище и като цяло, и за основните държави износители поотделно. Освен това намаляващият пазарен дял на другия внос потвърждава, че този внос не е могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза.
3.2. Износни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Износ по данни на Евростат (в тонове)
669 790
612 204
580 477
605 760
Индекс (2008 г. = 100)
100
91
87
90
Средна цена (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
93
102
Износ на включените в извадката производители от Съюза
53 542
46 516
48 102
46 228
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
90
86
Средни продажни цени (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
91
104
Източник: Евростат и проверени отговори на въпросника
(123)
По данни на Евростат през разглеждания период общият износ на стоманени продукти с органично покритие от страна на промишлеността на Съюза за трети държави е намалял с 10 %. Средната цена обаче е била сравнително висока и се е повишила с 2 % през разглеждания период. Износът е представлявал 17 % от общото производство в ЕС и с това е спомогнал промишлеността на Съюза да реализира икономии от мащаба и да намали общите производствени разходи. Поради това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за значителната вреда.
(124)
Тази обща ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители в Съюза за несвързани клиенти в трети държави. През разглеждания период този износ е намалял с 14 %, но и в този случай единичната износна цена постоянно е била по-висока (средно с 2 - 12 % в зависимост от годината) от цената в ЕС. Тъй като обемът на износа е бил само 3 % от общото производство, не е възможно този износ да е допринесъл към претърпяната вреда на пазара на ЕС.
3.3. Внос от КНР от страна на самата промишленост на Съюза
(125)
В хода на разследването бе изтъкнато, че жалбоподателите (посредством свързаните с тях дружества) сами са извършвали внос на разглеждания продукт от КНР, като този внос е съставлявал 20 - 40 % от общия внос от КНР. Не бяха представени обаче доказателства в подкрепа на това твърдение. В хода на разследването във връзка с тези твърдения беше установено, че през РП производителите в Съюза са внесли само около 10 000 тона, което до голяма степен съответства на предоставените от жалбоподателя данни при започването на процедурата. Установено бе, че свързани с производителите в Съюза дружества са внесли приблизително същия обем, който не е бил оповестен в съответствие с член 19 от основния регламент. Заедно тези внесени количества представляват само 2 - 3 % от общия внос от КНР. Поради това не може да бъде направено заключението, че промишлеността на Съюза е внасяла от КНР такива количества и по такъв начин, че 1) да бъде поставено под въпрос собственото им положение на производители в Съюза по член 4, параграф 1, буква а) от основния регламент, или 2) да се самоувреди. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.4. Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление
(126)
Някои от заинтересованите страни изтъкнаха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от нейното пряко или опосредено от свързани дружества в групите участие в стопанската дейност надолу по веригата за производство на строителни материали (например плоскости тип „сандвич“, трапецовидни профили и т.н.). По-специално беше посочено, че промишлеността на Съюза е предоставяла на свои предприятия надолу по веригата стоманени продукти с органично покритие на по-ниски цени, отколкото на несвързани предприятия, като по този начин е „субсидирала“ своите предприятия в рамките на групата и им е предоставяла възможност да подбиват цените на конкурентите си в сегмента надолу по веригата.
(127)
Както бе посочено в съображения 102 - 107, средната стойност на вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление на тон е била само с 2 % по-ниска от продажната цена на несвързани клиенти през РП. Освен това разследването показа, че по всяка вероятност вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление сами са били косвено засегнати от нелоялната конкуренция посредством дъмпинговия внос. Ако, както се твърди, извършващите дейност надолу по веригата предприятия на производителите в Съюза са извлекли ползи, това е щяло да намери отражение в развитието на този показател за вреда. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.5. Икономическа криза
(128)
Икономическата криза и нейното въздействие върху строителната промишленост поне частично обяснява свиването на търсенето и натиска върху цените през разглеждания период. Както беше посочено по-горе, през 2009 г. потреблението се е свило с 24 %. От 2010 г. нататък обаче пазарът започна да се възстановява и до края на РП потреблението се е увеличило с 20 %.
(129)
При анализа на вредата и причинно-следствената връзка обаче беше направена разбивка на пазара за 2009 г. и за последващото възстановяване от 2009 г. до РП. При анализа на вредата и причинно-следствената връзка беше ясно доказано, че вносът от КНР се е възползвал в пълна степен от възстановяващото се потребление и освен това постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза - по тази причина, вместо всички участници на пазара да имат еднаква възможност за възстановяване след спада, те са били принудени непрекъснато да се борят за своето оцеляване.
3.6. Структурен свръхкапацитет
(130)
Някои от заинтересованите страни изтъкнаха, че причина за понесената вреда от промишлеността на Съюза, която се състои от вертикално интегрирани стоманопроизводители, е бил не вносът от КНР, а структурни проблеми на стоманодобивната промишленост в ЕС, като например нейния свръхкапацитет. Беше изтъкнато, че извършеното преди разглеждания период консолидиране на стоманодобивната промишленост е довело до свръхкапацитет, като евентуално претърпяната вреда е била последица от наличието на твърде голям брой производствени мощности.
(131)
За производството на стоманени продукти с органично покритие действително е необходим значителен капитал, а постоянните разходи в тази промишленост са относително високи. От това обаче не следва, че извършеното преди разглеждания период консолидиране на стоманодобивната промишленост е довело до свръхкапацитет. Констатациите сочат, че след леко увеличаване на инсталационните мощности през 2009 г. производственият капацитет на промишлеността е спаднал през 2010 г. и отново през РП. Капацитетът през РП е бил по-нисък от действителното потребление през 2008 г., една година преди да бъде усетено цялостното въздействие на икономическата криза. Потреблението в ЕС все още не е достигнало равнището си от 2008 г.
(132)
Освен това при разследването беше констатирано, че отрицателното въздействие от свръхкапацитета се дължи само в минимална степен на производителите на стоманени продукти с органично покритие в ЕС. На първо място, разследването показа, че промишлеността на Съюза очевидно е вземала мерки, за да поддържа ефективността си - разходите за продажби, общите и административните разходи са били намалени значително с 34 %, а производителността е била увеличена с 8 % в целия промишлен отрасъл и с 6 % във включените в извадката дружества. На второ място, непрекъснатите инвестиции в производствените линии и гъвкавостта при тяхното използване за производството на други продукти са спомогнали за реализирането на икономии от мащаба и намаляване на крайните постоянни разходи. През разглеждания период във включените в извадката дружества използването на капацитета е намаляло с 18 %, а средните производствени разходи са се увеличили само с 9 %, като това увеличение включва и цените на суровините. Следователно не може да бъде направено заключението, че свръхкапацитетът може да наруши причинно-следствената връзка. Поради това този довод временно се отхвърля.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(133)
Беше установено, че е налице съществено увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от КНР през разглеждания период, по-специално от 2009 г. до РП. Беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, фактурирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, по-специално през РП.
(134)
Този ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е съвпаднал с отрицателните тенденции по отношение на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Това състояние се е влошило през РП, когато независимо от възстановяващото се потребление промишлеността на Съюза не е била в състояние да си възвърне загубения пазарен дял и рентабилност; другите финансови показатели, като паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, са останали на равнището от 2010 г., а заетостта е достигнала най-ниското си равнище.
(135)
Разглеждането на другите известни фактори, които са можели да причинят вреда на промишлеността с Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(136)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза поради вредоносните последици от дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР е причинил значителна вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(137)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг са налице императивни основания да заключи, че приемането на временни мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните имащи отношение интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(138)
Промишлеността на Съюза като цяло е съставена от 22 известни производители, които по данни на Eurofer представляват цялото производство на стоманени продукти с органично покритие в Съюза. Тези производители са установени в различни държави - членки на Съюза, като ползват услугите на повече от 5 400 непосредствено наети от тях работници във връзка с разглеждания продукт.
(139)
Нито един от производителите не възрази срещу започването на разследването. Както бе посочено по-горе по отношение на макроикономическите показатели, в цялата промишленост на ЕС е отбелязано влошаване на състоянието и отрицателно въздействие на дъмпинговия внос.
(140)
Промишлеността на Съюза е претърпяла значителна вреда, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Следва да се припомни, че всички показатели за вреда сочат за наличието на неблагоприятна тенденция през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на съдействащите производители в Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да продължава да се влошава.
(141)
Очаква се налагането на временните антидъмпингови мита да възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на стоманените продукти с органично покритие да отразяват разходите по различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние.
(142)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава. Това положение не би могло да се задържи в средносрочен и дългосрочен план. Освен това е вероятно някои отделни производители да бъдат принудени да закрият производствените си мощности, тъй като са отчели значителни загуби през разглеждания период. С оглед на претърпените загуби и високия дял на инвестиции в производството, извършени в началото на разглеждания период, може да се очаква, че повечето производители в Съюза няма да бъдат в състояние да възвърнат своите инвестиции, в случай че не бъдат наложени мерки.
(143)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на ползвателите и вносителите
(144)
Както беше посочено в съображение 10, петима вносители се представиха, но само двама от тях изпратиха отговори на въпросника. От приблизително 100 ползватели, изброени в жалбата, 19 се представиха и заявиха своя интерес от процедурата. Впоследствие десет дружества представиха отговори на въпросника.
(145)
Най-активните ползватели и вносители представиха съвместно писмени становища, а в хода на разследването бяха проведени няколко изслушвания. По-долу е направен анализ на основните им доводи във връзка с налагането на мерките.
3.1. Конкуренция на пазара на ЕС
(146)
Беше направено твърдението, че пазарът на стоманени продукти с органично покритие в ЕС не е достатъчно конкурентен и вносът от КНР е бил необходим, така че дружествата, които внасят и използват стоманени продукти с органично покритие, да разполагат с по-добри позиции при воденето на търговски преговори. Освен това беше изказано предположението, че промишлеността на Съюза е участвала в олигополни договорености с цел контролирането на пазара. Тези твърдения не намериха потвърждение през временния етап на разследването. Напротив, беше установено, че производителите в Съюза се конкурират на едни и същи пазари и често продават на едни и същи клиенти или взаимно на своите дружества от строителната промишленост. Като се има предвид, че не бяха предоставени доказателства освен единични оплаквания за трудности при договарянето на цените, както и че наред с петте групи производители в Съюза, които поддържат жалбата, в ЕС извършват дейност още 11 производители на стоманени продукти с органично покритие, някои от които са много големи, а също и многообразието на източниците на внос, това твърдение се явява необосновано и временно се отхвърля.
3.2. Недостатъчно снабдяване
(147)
Направено беше и твърдението, че налагането на мерки по отношение на вноса от Китай би довело до недостиг на стоманени продукти с органично покритие на пазара на ЕС. Като се имат предвид описаното по-горе многообразие на източниците за доставка, както и свободният производствен капацитет на промишлеността на Съюза, не може да се счита за вероятно да настъпи такъв недостиг. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.3. Заключение относно интереса на ползвателите и вносителите
(148)
Десетимата съдействащи ползватели са осъществили 7 % от общия внос от Китай през РП. Разследването показа, че всички ползватели разполагат с различни източници за доставка. Покупките от Китай са представлявали средно около 15 % от общо направените покупки на стоманени продукти с органично покритие; освен това най-големите обеми са били с източник производителите в ЕС (73 %), а 12 % са били внесени от други трети държави. Тъй като разглежданият продукт е високо стандартизиран, значението на обвързаността на клиентите е по-скоро относително - когато става въпрос за качеството на продукта, както ползвателите, така и вносителите могат много лесно да сменят източника за доставки.
(149)
Разследването показа, че всички съдействащи ползватели с изключение на един са отчели рентабилност в сектора, в който се използва разглежданият продукт, като през РП тяхната рентабилност е варирала между 1 % и 13 % в зависимост от дружеството. Освен това рентабилността на тези предприятия не е зависела в значителна степен от вноса на разглеждания продукт от КНР.
(150)
Въз основа на предоставените от ползвателите отговори на въпросника беше оценено възможното въздействие на предлаганите мерки. Дори да се предположи, че ще настъпи малко вероятното най-неблагоприятно развитие за съдействащите ползватели, т.е. те да не могат да предадат повишението на цените и да бъдат задължени да внасят от Китай същите обеми, въздействието на равнището на митата върху техните производствени разходи би се изразило в повишение между 1 % и 5 %, а върху рентабилността - с намаляване с 1 - 2,8 процентни пункта за по-голямата част от вноса и с около 4 процентни пункта за вноса с налагането на остатъчно мито. По-вероятно обаче е въздействието да бъде в много по-малка степен от описаното, тъй като вносът от КНР представлява по-скоро малка част от стопанската дейност на ползвателите, поради което може да се очаква, че увеличението на цените поради антидъмпинговите мерки ще бъде сравнително лесно предадено. Освен това поради това, че много от производителите в ЕС разполагат със значителни алтернативни източници на внос, по отношение на които не се прилагат мерки, като например Индия и Южна Корея, очаква се, че цените на пазара след налагането на мерките ще отразят и тези фактори.
(151)
През РП двамата съдействащи вносители са осъществили около 6 % от общия внос от Китай, като точният размер не е оповестен в съответствие с член 19 от основния регламент. Подобно на ползвателите, вносителите също са продължавали да разполагат с различни източници за доставка наред с КНР. Освен това беше установено, че е възможно рентабилността на вносителите да бъде засегната в по-голяма степен от мерките, отколкото рентабилността на ползвателите, ако те продължават да внасят по същата схема, както през РП. На практика обаче в качеството си на търговци вносителите имат склонност да проявяват дори по-голяма гъвкавост, отколкото ползвателите, и е много вероятно те първи да започнат да използват алтернативни източници за доставка.
(152)
Освен това в тази връзка следва да се има предвид, че част от ползата, която извличат ползвателите и вносителите от вноса от Китай, всъщност произтича от практикуваната от китайските износители нелоялна ценова дискриминация и е възможна поради нея, а не поради естествено конкурентно предимство. Поради това възстановяването на равните възможности на пазара на ЕС посредством коригирането на произтичащото от дъмпинговия внос нарушаване на търговията всъщност ще предостави възможност на пазара на стоманени продукти с органично покритие отново да бъдат налице здравословни, основани на пазарната икономика динамични процеси и ценови тенденции, като не се поставят в неблагоприятно положение други участници (ползватели, производители и крайни потребители), които не могат за извличат непосредствена полза от дъмпинговия внос.
4. Заключение за интереса на Съюза
(153)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват императивни основания да не бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(154)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(155)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(156)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Счита се, че за основа на печалбата, която би могла да бъде реализирана, ако не е налице дъмпингов внос, следва да се приеме 2008 г., когато вносът от Китай е бил по-слабо разпространен на пазара на Съюза. Поради това се счита, че марж на печалбата в размер на 6,7 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира при отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(157)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт, която не нанася вреда на промишлеността на Съюза. Тази ненанасяща вреда цена беше получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата от 6,7 % към производствените разходи.
(158)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители в КНР, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, с цената, която не причинява вреда, на промишлеността на Съюза в рамките на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната CIF стойност на вноса на сравнените видове.
2. Временни мерки
(159)
С оглед на предходното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(160)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. По този начин тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР, произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените юридически лица. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(161)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на предприятието или след учредяването на нови предприятия за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на предприятията за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(162)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през РП не са имали износ за Съюза.
(163)
На основание посоченото по-горе установените дъмпингови маржове и маржове на вредата и ставките на временното мито са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно мито
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd и Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China и Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Други оказващи съдействие дружества
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Всички други дружества
77,9 %
57,8 %
57,8%
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(164)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за започване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно въвеждането на мита за целите на настоящия регламент са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани при определяне на каквато и да е окончателна мярка,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие, т.е. плосковалцувани продукти от нелегирана или легирана стомана (с изключение на неръждаема стомана), които са боядисани, лакирани или покрити с пластмаса поне от едната страна, с изключение на т. нар. плоскости тип „сандвич“, от вида, който се използва в строителството и се състои от два външни метални листа с притисната между тях стабилизираща сърцевина от изолиращ материал, както и с изключение на продуктите със завършващо покритие от цинков прах (богата на цинк боя с тегловно съдържание на цинк 70 % или повече), класирани понастоящем в кодове по КН ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (кодове по ТАРИК 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 и 7226997091) с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Всички други дружества
57,8 %
B999
3. Временните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, изложени в приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 18 септември 2012 година.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 845/2012
ze dne 18. září 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 21. prosince 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby určitých výrobků z oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Kromě toho Komise vyrozuměla výrobce v Kanadě a Jihoafrické republice (dále jen „Jižní Afrika“), jelikož tyto země byly v oznámení o zahájení řízení uvedeny jako možné srovnatelné země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. října 2010 do 30. září 2011.
(5)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze šesti výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a již byli vybráni na základě prodeje, objemu výroby, velikosti a zeměpisné polohy v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představují 46 % výroby Unie a 38 % prodeje Unie. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Jeden výrobce v Unii uvedl, že si nepřeje být do vzorku zařazen, a byl proto nahrazen následujícím největším výrobcem.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 26 vyvážejících výrobců nebo jejich skupin v ČLR. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise původně vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však neposkytl přesné údaje o vývozu, a byl proto ze vzorku vyřazen. Další dva vyvážející výrobci, kteří byli do vzorku následně zařazeni, svoji spolupráci ukončili. Komise se proto nakonec rozhodla vzorek omezit na dva vyvážející výrobce s nejvyšším objemem vývozu do Unie, kteří byli původně vybráni jako součást vzorku. Objem jejich vývozu představuje více než 30 % celkového vývozu všech spolupracujících čínských vyvážejících výrobců.
(7)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádali tři čínští vyvážející výrobci, včetně jedné společnosti zařazené do vzorku. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svoji žádost později stáhl. Druhý vyvážející výrobce zařazený do vzorku požádal pouze o individuální zacházení.
(8)
Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Komise zaslala dotazníky dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, čtrnácti dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali, čtyřem výrobcům v Kanadě, třem výrobcům v Jižní Africe, pěti výrobcům v Korejské republice (dále jen „Jižní Korea“) a pěti výrobcům v Brazilské federativní republice (dále jen „Brazílie“), což jsou kandidátské země pro volbu srovnatelné země, dále šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti spolupracujícím dovozcům v Unii a známým uživatelům.
(10)
Odpověď zaslalo devět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce v Kanadě a jeden výrobce v další možné srovnatelné zemi, Jižní Koreji. Na dotazník také odpovědělo šest výrobců v Unii zařazených do vzorku, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a deset uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
ArcelorMittal Belgium, Belgie, a prodejní společnost ve spojení ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Lucembursko,
-
ArcelorMittal Poland, Polsko,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Německo,
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakousko,
-
Tata Steel Maubeuge SA (dříve pod názvem Myriad SA), Francie,
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené království.
(b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a společnost, která je s ní ve spojení, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
-
Union Steel China a společnost, která je s ní ve spojení, Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
(c)
Dovozci do Unie
-
ThyssenKrupp Mannex, Německo
(d)
Uživatelé v Unii
-
Steelpartners NV (společnost patří do skupiny Joris IDE), Belgie
3. Období šetření
(12)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
(14)
Ocel s organickým povlakem se používá zejména ve stavebnictví, také pro další zpracování v různých výrobcích používaných ve stavebnictví (jako jsou sendvičové panely, střešní materiály, krytiny atd.) Mezi další použití patří výroba domácích spotřebičů (kuchyňské spotřebiče a přístroje na záznam a reprodukci zvuku nebo obrazu a podobná zařízení) nebo vybavení pro výstavbu (dveře, radiátory, osvětlení atd.).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření ukázalo, že ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR, ocel s organickým povlakem dovážená do Unie z ČLR a ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná v Kanadě, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(16)
Některé zúčastněné strany uvedly, že výrobky z ČLR nejsou srovnatelné s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie, jelikož výrobky z ČLR se prodávají v rámci jiného tržního a cenového segmentu a pro různé konečné použití, jako jsou venkovní stavby, zatímco v případě významné části výrobků výrobního odvětví Unie se jedná o vysoce kvalitní výrobky, používané pouze ve vysoce specializovaném odvětví domácích spotřebičů.
(17)
Z šetření vyplynulo, že ačkoli výrobci v Unii skutečně prodávali část své výroby v rámci tržních segmentů, jako jsou domácí spotřebiče, byly stejné výrobky prodávány i v odvětví stavebních materiálů, což má být hlavní tržní segment čínského vývozu. Kromě toho se zjistilo, že úrovně cen mezi těmito dvěma odvětvími jsou z velké části srovnatelné pro stejné druhy výrobků prodávané různým uživatelům.
(18)
Je třeba poznamenat, že jelikož je dotčený výrobek převážně standardizovaný, má podobné fyzikální a chemické vlastnosti jako obdobný výrobek bez ohledu na konečné použití. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3. Žádosti o vyloučení výrobku
(19)
Někteří uživatelé, čínští vývozci a výrobci v Unii zaslali žádost o vyloučení některých typů výrobku. Jedná se např. o ocel s chromovým nebo cínovým povlakem, ocelové pláty opatřené anorganickou zinkosilikátovou vrstvou nebo vrstvou z jiných než organických materiálů.
(20)
Tato otázka však není doposud uzavřena, jelikož některé tyto žádosti neobsahují dostatečnou dokumentaci, aby bylo možno přijmout rozhodnutí se znalostí věci. Bylo proto rozhodnuto tyto žádosti dále vyhodnocovat.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(22)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, požádali tři vyvážející výrobci z ČLR o zacházení jako v tržním hospodářství a zaslali vyplněný příslušný formulář žádosti ve stanovené lhůtě, přičemž jeden vyvážející výrobce svoji žádost následně stáhl.
(23)
Pokud jde o dva zbývající spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, bylo na základě rozsudku Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (3) rozhodnuto přezkoumat žádosti jak vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd a společnosti, které s ní jsou ve spojení), tak vyvážejícího výrobce, který do vzorku zařazen nebyl (Union Steel China a společnost, která s ní je ve spojení). Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(24)
Zjistilo se, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, jsou podstatně zkreslené kvůli státním zásahům na trhu s ocelí v ČLR a v zásadě se nezakládají na tržní hodnotě, jak vyžaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážka základního nařízení.
(25)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že velkou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou ovlivňovány různými pětiletými průmyslovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(26)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(27)
Toto zkreslení se odráží v ceně, již společnosti, které jsou předmětem šetření, platily za ocelové svitky válcované za tepla během období šetření. Tato cena byla výrazně nižší než ceny na mezinárodním trhu. Lze proto vyvodit, že výroba oceli s organickým povlakem má díky zásahům státu prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, což zkresluje cenu oceli s organickým povlakem v ČLR. Toto zkreslení představuje pro čínské vyvážející výrobce výraznou výhodu, pokud jde o náklady, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, tvoří přibližně 80 % výrobních nákladů. Kritérium 1 nelze tedy považovat za splněné.
(28)
Kromě obecné situace popsané výše nesplnil jeden vyvážející výrobce ani kritérium 2, a to kvůli významným nedostatkům v systémech účetnictví tří společností, které jsou s ním v rámci skupiny ve spojení.
(29)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(30)
Písemné podání poskytl žadatel, jeden čínský vyvážející výrobce a orgány ČLR. Žadatel s výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství souhlasil. Čínský vyvážející výrobce zejména zpochybnil tvrzení, že jsou ceny účtované společnostem, které jsou předmětem šetření, za ocelové svitky válcované za tepla výrazně nižší než mezinárodní ceny, avšak na podporu svého tvrzení neposkytl žádné informace. Údaje Eurostatu, potvrzené dalšími dostupnými statistickými údaji (4), jasně ukazují, že uvedené ceny byly výrazně nižší než mezinárodní ceny porovnávané s odpovídajícími cenami v Evropě, Severní Americe, Jižní Americe a Japonsku. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(31)
Orgány ČLR uvedly, že existence případných zkreslení ceny suroviny, tj. ocelových svitků válcovaných za tepla, na úrovni celého výrobního odvětví nemusí automaticky vylučovat soulad s kritériem 1, které stanoví určení na úrovni podniků. Jak je však uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, zkreslení ceny hlavní suroviny se odráží v ceně účtované všem společnostem, které jsou předmětem šetření. Tuto skutečnost za prvé nezpochybnila ani jedna strana a za druhé, zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství proběhlo na úrovni jednotlivých společností a zjištění nejsou omezena na všeobecné horizontální záležitosti. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
Orgány ČLR dále uvedly, že pětileté plány jsou nezávazné pokyny, které nejsou v ČLR právně závazné. Jak je však uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, bez ohledu na přesný právní status těchto plánů nelze popřít, že jejich prostřednictvím mají zásahy vlády ČLR významný dopad na výrobní kapacitu v odvětví oceli a jeho výkon. Toto tvrzení se proto zamítá.
(33)
Orgány v ČLR dále tvrdí, že způsob vyřizování žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství ze strany Komise je neslučitelný s rozsudky Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (5) (dále jen „rozsudek ve věci Brosmann“) a ze dne 19. července 2012 (6) (dále jen „rozsudek ve věci Zhejiang Xinan Chemical“). Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že řízení bylo provedeno v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann, jak uznaly i orgány ČLR ve svém podání. Kromě toho se v rozsudku ve věci Zhejiang jednalo o státní zásahy do rozhodování společnosti. Nicméně v tomto řízení byla hlavním důvodem pro odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství skutečnost, že cena hlavní suroviny neodráží tržní hodnoty. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(34)
Čínské orgány dále uvedly, že jelikož současně probíhající antisubvenční řízení týkající se dotčeného výrobku rovněž zkoumalo záležitost zkreslení ceny hlavní suroviny, měla Komise vzít v úvahu důkazy shromážděné v této záležitosti v uvedeném souběžně probíhajícím řízení. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího antidumpingového řízení bylo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství zkoumáno, zda náklady na hlavní surovinu odráží tržní hodnoty. Závěr, že výroba oceli s organickým povlakem v ČLR má prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, proto v tomto ohledu skutečně platí a nijak nepředjímá jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení a naopak. Jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení jsou odlišného charakteru než rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(35)
Orgány ČLR rovněž tvrdily, že Komise čínským orgánům nesdělila zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, neboť útvary Komise poskytly dne 12. července 2012 prostřednictvím verbální nóty předané čínskému zastoupení při EU informační dokument ohledně zacházení jako v tržním hospodářství.
(36)
Rovněž bylo předloženo tvrzení, že Komise použila pro uložení prozatímních cel neověřené údaje od výrobce ve srovnatelné zemi. To však není pravda, protože Komise použila údaje, které analyzovala a zjistila, že jsou spolehlivé, jak je jasně stanoveno ve 48. bodě odůvodnění. Komise musela požádat výrobce ve srovnatelné zemi (Kanada) o spolupráci, jelikož, jak je vysvětleno ve 45. bodě odůvodnění, výrobce v jiné srovnatelné zemi (Jižní Korea) svoji spolupráci ukončil těsně před plánovanou a dohodnutou inspekcí. Šetření na místě v prostorách výrobce bude proto provedeno po skončení prozatímní fáze řízení. Bylo také namítnuto, že společnost ve srovnatelné zemi (Jižní Korea) se rozhodla spolupráci ukončit na základě rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, jelikož k ukončení spolupráce došlo dne 3. července, zatímco zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství byla poskytnuta dne 12. července 2012.
(37)
Žádný z předložených argumentů nebyl takové povahy, aby vedl ke změně zjištění, pokud jde o rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství.
(38)
Z výše uvedeného vyplývá, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(40)
Vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku a požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádal o individuální zacházení, v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Druhý vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku, požádal pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR splňují kritéria pro přiznání individuálního zacházení.
3. Individuální zjišťování
(41)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo šest spolupracujících vyvážejících výrobců v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, přičemž pouze jeden z nich požádal o zacházení jako v tržním hospodářství. Bylo předběžně rozhodnuto, že individuální zjišťování se provede u vyvážejícího výrobce, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, a sice společnost Union Steel China, jelikož nebylo příliš zatěžující zjišťování provést vzhledem k tomu, že u uvedeného vyvážejícího výrobce již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(42)
Tento vyvážející výrobce požádal kromě zacházení jako v tržním hospodářství i o individuální zacházení v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Po přezkoumání uvedené žádosti bylo předběžně rozhodnuto společnosti Union Steel China udělit individuální zacházení, jelikož splňovala příslušná kritéria.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(43)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(44)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít buď Kanadu nebo Jižní Afriku jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(45)
Komise zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dotazníky výrobcům oceli s organickým povlakem v Kanadě a Jižní Africe, a rovněž výrobcům v Brazílii a Jižní Koreji. Na dotazníky odpověděli pouze dva výrobci oceli s organickým povlakem, jeden v Kanadě a druhý v Jižní Koreji. Zdá se, že obě země jsou otevřenými trhy bez dovozních cel a s významným dovozem z několika třetích zemí. V Jižní Koreji jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Nicméně ve velmi pokročilém stadiu řízení a těsně před inspekcí útvarů Komise na místě, dne 3. července 2012, však jihokorejský výrobce nevysvětlitelně ukončil spolupráci.
(46)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla jako srovnatelná země vybrána Kanada. V Kanadě jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Kanada považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(47)
Několik zúčastněných stran namítlo, že strukturu nákladů kanadského výrobce nelze srovnávat se strukturou nákladů čínského vyvážejícího výrobce. Žádné významné rozdíly ve struktuře nákladů však nebyly zjištěny a toto tvrzení se tudíž zamítá.
(48)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly analyzovány a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(49)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(50)
Jelikož společnost, která byla zařazena do vzorku a společnost, jejíž žádost o individuální zjišťování byla přijata, neprokázaly, že splňují kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, a další společnost, která byla zařazena do vzorku, o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádala, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací od výrobce ve srovnatelné zemi.
(51)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Kanadě nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující kanadský výrobce prodává obdobný výrobek v reprezentativním množství na domácím kanadském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jehož žádost o individuální zjišťování byla přijata.
(52)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly tudíž stanoveny výrobní náklady kanadského výrobce během období šetření.
(53)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného druhu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného druhu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(54)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(55)
Pokud jde o neziskové druhy výrobků, byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů kanadského výrobce plus prodejní, správní a režijní náklady a ziskového rozpětí u ziskových druhů výrobků.
4.3. Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(56)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
4.4. Srovnání
(57)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
5. Dumpingová rozpětí
(58)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(59)
Vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl vypočítán pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Na základě toho činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením 61,1 %.
(60)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu.
(61)
Vzhledem k tomu, že míra spolupráce ze strany ČLR činila přibližně 70 %, bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy produktů vyvážejících výrobců. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 77,9 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(62)
Na základě toho činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Vážený průměr vzorku
61,1 %
Celostátní dumpingové rozpětí
77,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(63)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(64)
Během období šetření vyrábělo ocel s organickým povlakem 22 výrobců v Unii. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta na přibližně 3 645 298 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(65)
Během šetření se zjistilo, že významná část výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku byla určena k využití pro vlastní spotřebu, tj. výrobky byly často pouze předány (bez faktury) a/nebo dodány za transferové ceny v rámci jedné společnosti nebo skupiny společností k dalšímu navazujícímu zpracování.
(66)
V zájmu zjištění, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu či nikoliv, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie, se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.
(67)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly shromážděny a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s ocelí s organickým povlakem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(68)
Bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu v případě těchto ekonomických ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny; ukazatele újmy byly tedy upraveny o známé využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej v rámci výrobního odvětví Unie, přičemž využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly analyzovány odděleně.
(69)
U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohou být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, investice, stav zásob, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost získávat kapitál skutečně závisí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.
3. Spotřeba v Unii
(70)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a rovněž jej prodává/předává společnostem, které jsou ve spojení, k dalšímu navazujícímu zpracování, např. střediskům služeb pro ocelářský průmysl.
(71)
Při výpočtu zřejmé spotřeby oceli s organickým povlakem v Unii Komise sečetla objem celkového dovozu oceli s organickým povlakem do Unie na základě údajů Eurostatu a objem prodeje a využití pro vlastní spotřebu obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie na základě údajů z podnětu a ověření během inspekcí u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(72)
Pokud jde o údaje Eurostatu týkající se dovozu, je třeba poznamenat, že popisy příslušných kódů KN (viz 13. bod odůvodnění výše) nejsou omezeny na popis výrobku, který je předmětem šetření, a údaje podle Eurostatu o dovozu pod těmito kódy mohou tedy zahrnovat i jiné výrobky. Nicméně kvůli nedostatku informací o případném množství takového dalšího dovozu či důkazů svědčících o jeho významném množství bylo předběžně rozhodnuto použít úplné údaje týkající se dovozu pod příslušnými kódy KN na základě údajů Eurostatu.
(73)
Na tomto základě se spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba (v tunách)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Index (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu EU snížila o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize zejména na stavebnictví k poklesu o přibližně 24 %. Poté začala spotřeba opět stoupat a celkově vzrostla od roku 2009 do období šetření o 20 %, nicméně nedosáhla původní úrovně z roku 2008.
4. Dovoz z dotčené země a podíl na trhu
(75)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Index (2008 = 100)
100
42
114
163
Zdroj: Eurostat
(76)
Bez ohledu na vývoj spotřeby došlo u objemu dovozu z ČLR v posuzovaném období k výraznému nárůstu, a to o 49 %. V důsledku negativních dopadů hospodářské krize klesl v roce 2009 výrazně i objem dovozu z ČLR. Dovoz z ČLR však začal opět velmi rychle stoupat a v období od roku 2009 do období šetření dosáhl nárůstu na úrovni působivých 367 %.
(77)
Stejně tak se v posuzovaném období zvýšil podíl na trhu tohoto dovozu, a sice o 63 %. I když v období 2008 až 2009 klesl více než o polovinu, vykázal od roku 2009 do období šetření výrazný nárůst, který dosáhl 290 %.
4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj: Eurostat
(78)
Průměrná cena dovozu z ČLR klesla během posuzovaného období o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k výraznému poklesu o 17 %, poté vzrostla během období 2009 až 2010 o pět procentních bodů a během období šetření o další tři procentní body.
(79)
Ceny dovozu z ČLR byly v celém posuzovaném období setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Z výše uvedené tabulky vyplývá, že ačkoli v době vrcholící hospodářské krize v roce 2009, kdy spotřeba náhle klesla a na trhu došlo k výraznému zpomalení, nepomohlo čínskému dovozu udržet si podíl na trhu ani cenové snížení o 17 %, došlo díky neustálému cenovému podbízení v následujících letech ke stabilnímu působivému nárůstu podílu na trhu čínského dovozu od roku 2009 do období šetření.
(80)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(81)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení až o 25,9 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(82)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(83)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(84)
V zájmu stanovení mikroekonomických ukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a stav zásob, poskytlo šest výrobců v EU zařazených do vzorku potřebné údaje, které byly u nich také ověřeny.
(85)
Údaje, které žadatel poskytl za všechny výrobce oceli s organickým povlakem v Unii, byly porovnány s dalšími dostupnými zdroji a ověřenými údaji výrobců v Unii zařazených do vzorku a použity ke stanovení makroekonomických ukazatelů, jako je výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost a produktivita.
5.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(86)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Index (2008 = 100)
100
77
88
86
Výrobní kapacita (v tunách)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Index (2008 = 100)
100
102
96
96
Index využití kapacity
75 %
56 %
68 %
67 %
Index (2008 = 100)
100
75
91
90
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(87)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 14 %. Výroba prudce poklesla v roce 2009 zároveň se snížením poptávky, ovšem v roce 2010 o něco vzrostla, nicméně během období šetření navzdory nárůstu spotřeby opět mírně poklesla.
(88)
Výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 4 %. Využití kapacity vykázalo stejný trend jako výroba a v posuzovaném období kleslo o 10 %.
5.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Index (2008 = 100)
100
81
90
87
Podíl na trhu (v tunách)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Index (2008 = 100)
100
106
104
96
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(89)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 19 %. V roce 2010 se tento objem zvýšil o devět procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o tři procentní body.
(90)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl během posuzovaného období o 4 %. Po počátečním nárůstu podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2009 došlo v roce 2010 a v období šetření opět k jeho poklesu, takže výsledný podíl na trhu byl o 6 % nižší během období šetření než v roce 2009, a to i přesto, že ve stejném období vzrostla spotřeba o více než 20 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřeby a získat zpět objem prodeje a část podílu na trhu, které ztratilo.
(91)
Zatímco spotřeba Unie klesla během posuzovaného období o 9 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, klesl o 13 %, snížil se podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 2,3 procentní body z 59 % v roce 2008 na 56,7 % během období šetření.
5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
6 790
5 953
5 723
5 428
Index (2008 = 100)
100
88
84
80
Produktivita (t/FTE)
621
545
648
672
Index (2008 = 100)
100
88
104
108
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(92)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví unie postupně klesala. Celkový počet zaměstnanců v tomto výrobním odvětví počítaný v ekvivalentech plného pracovního úvazku klesl během posuzovaného období o 20 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhl v období šetření. Produktivita nicméně v posuzovaném období vzrostla o 8%, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví rovněž snažilo snížit výrobní náklady.
5.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
5.3.1. Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii a výrobní náklady
(93)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Od roku 2009 do období šetření ceny zároveň se zvýšením spotřeby a objemem prodeje vzrostly o 23 %, nedosáhly však výše z roku 2008.
(94)
Současně vzrostly během posuzovaného období průměrné náklady na výrobu a prodej obdobného výrobku o 6 %, a to kvůli nárůstu výrobních nákladů na jednotku, zatímco prodejní, správní a režijní náklady na jednotku klesly o 34 %.
(95)
Po poklesu jednotkové ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření došlo ve výrobním odvětví Unie k růstu nákladů, který mohl být vyrovnán pouze mírným zvýšením cen, což přesně stačilo na udržení úrovně ziskovosti z roku 2010 a z období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly stabilně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
OŠ
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
5.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(96)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 během hospodářské krize dramaticky klesla ziskovost výrobního odvětví Unie, což vedlo ke ztrátě 13,9 %. Od roku 2010 se situace začala zlepšovat, nicméně rostoucí výrobní náklady neumožnily dosáhnout úrovně ziskovosti, která je považována pro dané výrobní odvětví za přiměřenou a udržitelnou (6,7 %, viz 156. bod odůvodnění). Během celého posuzovaného období poklesla ziskovost o 61 %.
(97)
Vývoj v oblasti peněžního toku z velké části odrážel záporný vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v roce 2010. Obdobně i návratnost investic klesla o 56 % z 13,8 % v roce 2008 na 6 % v období šetření.
(98)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na začátku posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie učinit významné investice, poté však jejich výše v roce 2009 výrazně klesla, přičemž během posuzovaného období došlo k celkovému poklesu o 73 %.
(99)
Jak je uvedeno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie se zhoršily, nebylo však zjištěno, že by v průběhu posuzovaného období byla vážně postižena jeho schopnost získávat kapitál.
5.3.3. Stav zásob
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(100)
U šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku představoval stav zásob v období šetření přibližně 8 % objemu výroby. Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 12 %. Ačkoli je třeba poznamenat, že stav zásob není pro dané výrobní odvětví významným ukazatelem, jelikož se výroba odvíjí zejména od konkrétních objednávek, došlo k hlavnímu nárůstu stavu zásob od roku 2009 do období šetření, což odpovídalo období největšího nárůstu dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.4. Mzdové náklady
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60 959
57 892
58 637
62 347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období pouze o 2 %, což je nižší než míra inflace. Z šetření vyplynulo, že výrobci zařazení do vzorku výrazně snížili zejména celkové a administrativní náklady a dohlíželi na účinnost.
5.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(102)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, v EU existuje významný trh s ocelí s organickým povlakem, který tvoří navazující zpracování tohoto výrobku výrobním odvětvím Unie. Za účelem analýzy tohoto trhu byl zohledněn veškerý objem využití pro vlastní spotřebu a objem prodeje stranám, které jsou ve spojení (závislý prodej), výrobci v Unii zařazenými do vzorku a dalšími výrobci v Unii.
(103)
Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly určeny k dalšímu zpracování samotnými společnostmi nebo společnostmi, které jsou s nimi ve spojení v rámci skupiny výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří zejména obchodují se stavebními materiály, a jsou tudíž koncovými uživateli oceli s organickým povlakem.
(104)
Na výše uvedeném základě bylo stanoveno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej výrobců v Unii představovaly 27 % celkového objemu výroby během období šetření. Během posuzovaného období kleslo využití pro vlastní spotřebu a související objem prodeje o 19 % a podíl na trhu se snížil o 11 %.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Index (2008 = 100)
100
76
81
81
Podíl na trhu
22 %
22 %
20 %
19 %
Index (2008 = 100)
100
100
94
89
Zdroj: Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(105)
Hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje byla analyzována na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci zařazenými do vzorku, které u nich byly ověřeny během inspekcí. Z šetření vyplynulo, že mezi využitím pro vlastní spotřebu a závislým prodejem nebyl, pokud jde o konečné využití výrobku, významný rozdíl. Využití pro vlastní spotřebu uváděly společnosti, kde navazující výroba probíhala v rámci stejné právnické osoby, zatímco závislý prodej byl prodej na fakturu jiným právnickým osobám, které jsou ve spojení. Kromě toho byla metoda pro stanovení cen v rámci využití pro vlastní spotřebu i závislého prodeje stranám, které jsou ve spojení, podobná, tj. společnostem ve spojení i navazujícím interním výrobním jednotkám společností zařazených do vzorku byla účtována reálná hodnota (metoda „cost plus“) výrobku.
(106)
Průměrná hodnota na tunu se tak během posuzovaného období zvýšila o 1 % a byla tudíž během období šetření o 2 % nižší než prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku určená odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
967
787
910
975
Index (2008 = 100)
100
81
94
101
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(107)
Vzhledem k tomu, že většina závislého prodeje a využití pro vlastní spotřebu byla určena pro navazující obchodování se stavebními materiály výrobců v Unii, byly uvedený prodej a využití pro vlastní spotřebu rovněž nepřímo vystaveny konkurenci od ostatních hráčů na trhu, včetně dumpingového dovozu z ČLR. Interní poptávka ze strany navazující výroby se odvíjí od šance následné výrobky prodat na volném trhu, který není ovlivňován dumpingovým dovozem. Lze tedy vyvodit, že příčinou klesajícího objemu a podílu na trhu během posuzovaného období byla konkurence dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.6. Účinky minulého dumpingu a subvencování
(108)
Jelikož se jedná o první antidumpingové řízení ohledně dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného minulého dumpingu nebo subvencování.
6. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(109)
Všechna zjištěná rozpětí uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou výrazně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
7. Závěr ohledně újmy
(110)
Šetřením bylo prokázáno, že se všechny ukazatele újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršily, nebo se nevyvíjely v souladu se spotřebou.
(111)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 13 % a jeho podíl na trhu se z 59 % v roce 2008 propadl na 56,7 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření po roce hospodářské krize, která měla dopad na poptávku, zvýšila o 20 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k výrazné expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo opět získat ztracený podíl na trhu. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(112)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(113)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(114)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(115)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 9 %, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl přibližně o 49 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl o 63 % z 8,3 % v roce 2008 na 13,6 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, o 13 % a jeho podíl na trhu se zmenšil o 4 % z 59 % v roce 2008 na 56,7 % v období šetření.
(116)
Ačkoli byl dovoz z ČLR rovněž poznamenán hospodářskou krizí a v letech 2008 a 2009 klesl o 68 %, začal od roku 2009 do období šetření znovu velmi rychle růst, přičemž na konci období šetření byl o 367 % větší, přestože se spotřeba Unie v tomto období zvýšila pouze o 20 %. Snížením jednotkové ceny o 9 % ve srovnání s rokem 2008 a cenovým podbízením vůči výrobnímu odvětví Unie o 25,9 % během období šetření navýšil čínský dovoz svůj podíl na trhu od roku 2008 do období šetření o 63 % a dosáhl podílu 13,6 %.
(117)
Zároveň od roku 2008 do období šetření klesl objem prodeje výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, celkem o 13 %. V době zotavování trhu, od roku 2009 do období šetření, zvýšilo výrobní odvětví Unie objem prodeje stranám, které nejsou ve spojení, o pouhých 8 %, zároveň však ztratilo 9 % podílu na trhu, a z rostoucí spotřeby tedy těžilo pouze v omezené míře. Prospěch ze zvyšující se spotřeby tak měl zejména čínský dovoz, který ostatní hráče na trhu výrazně předběhl.
(118)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období snížily o 9 %. I když po prudkém poklesu v roce 2009 pak mezi rokem 2009 a obdobím šetření pomalu rostly, zůstávaly stabilně pod úrovní cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Jednotková cena pro odběratele v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla o pouhá 3 %, a prokázala tak určitou odolnost vůči tlaku na ceny vyvíjenému čínským dovozem. Tyto ceny se však zjevně udržely na úkor nižšího objemu prodeje a snížené ziskovosti z tohoto prodeje, která klesla z 6,7 % v roce 2008 na 2,6 % v období šetření, celkem tedy o 61 %, přičemž zároveň rostly výrobní náklady.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit, že prudký nárůst dumpingového dovozu z ČLR při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, hrál rozhodující roli ve způsobení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie, které pak již nemohlo plně těžit ze zotavující se spotřeby v Unii.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Index (2008 = 100)
100
131
88
114
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Index (2008 = 100)
100
123
112
97
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Index (2008 = 100)
100
84
58
74
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Index (2008 = 100)
100
110
82
94
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj: Eurostat
(120)
Přestože dovoz z ČLR představoval během období šetření 56 % veškerého dovozu do EU, byly zde i další významné zdroje dovozu, a sice z Indické republiky (dále jen „Indie“) (11 %) a Jižní Koreje (19 %). Na rozdíl od dovozu z ČLR poklesl dovoz z Indie, i přes výrazné snížení průměrné ceny o 12 %, během posuzovaného období celkem o 12 % a ztratil 3 % podílu na trhu. Dovoz z Jižní Koreje vzrostl o pouhá 4 %, přičemž průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008. Indický dovoz vykazoval v období šetření 2,7 % podílu na trhu, zatímco dovoz z Jižní Koreje měl podíl 4,6 %.
(121)
Dovoz z ostatních zemí, který představoval 14 % celkového dovozu, klesl o 33 % a jeho průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008.
(122)
Přestože byla průměrná cena dovozu ze všech ostatních zemí nižší než cena výrobního odvětví Unie, jeho případný účinek lze považovat pouze za okrajový. Zaprvé neexistují důkazy, že dovoz z ostatních zdrojů probíhal podle nekalých praktik. Zadruhé, na rozdíl od čínského dovozu, byla celková úroveň cen z ostatních hlavních zdrojů dovozu relativně stabilní během celého posuzovaného období, z čehož vyplývá, že výrobní odvětví Unie může tomuto dovozu v daných tržních segmentech úspěšně konkurovat. Zatřetí dovoz z ostatních zemí v posuzovaném období klesl a stále zůstává na nízké úrovni, jak celkově, tak i u jednotlivých hlavních vyvážejících zemí. Kromě toho potvrzuje klesající podíl na trhu ostatního dovozu, že tento dovoz nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj: Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(123)
Celkový vývoz oceli s organickým povlakem výrobního odvětví Unie do třetích zemí poklesl podle údajů Eurostatu během posuzovaného období o 10 %. Průměrná cena však byla poměrně vysoká a během posuzovaného období se zvýšila o 2 %. Vývoz představoval 17 % celkové výroby EU a umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a snížit celkové výrobní náklady. Lze proto dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
(124)
Tento celkový obraz odráží situace ve vývozu odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tento vývoz klesl během posuzovaného období o 14 %, nicméně i zde byly jednotkové vývozní ceny stabilně vyšší (průměrně o 2 až 12 % podle daného roku), než ceny v EU. Vzhledem k tomu, že objem vývozu tvořil pouze 3 % celkové výroby, nemohl přispět k újmě způsobené trhu EU.
3.3. Vlastní dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(125)
V průběhu šetření bylo namítnuto, že žadatelé (prostřednictvím svých společností ve spojení) sami dováželi dotčený výrobek z ČLR a že tento dovoz představoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení však nebyl předložen žádný důkaz. Po prošetření těchto tvrzení bylo zjištěno, že během období šetření výrobci v Unii dovezli přibližně pouze 10 000 tun, což bylo z velké části v souladu s údaji poskytnutými žadatelem při zahájení řízení. Dále bylo zjištěno, že společnosti, které jsou ve spojení s výrobci v Unii, dovezli přibližně stejný objem, o němž nebyly na základě článku 19 základního nařízení podány informace. Tento dovoz celkem představoval pouze 2-3 % celkového dovozu z ČLR. V důsledku toho nelze vyvodit, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR v takovém množství a podle takového vzorce, aby za prvé zpochybnilo vlastní status coby výrobců v Unii v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, nebo za druhé, aby si způsobilo újmu samo sobě. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(126)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila jeho účast v navazujícím obchodování se stavebními materiály (např. sendvičovými panely, lichoběžníkovými plechy atd.), a to buď přímo, nebo prostřednictvím společností, které jsou v rámci skupiny ve spojení. Tyto strany zejména uvedly, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem vlastním navazujícím podnikům za nižší ceny, než společnostem, které nejsou ve spojení, a tudíž vlastní podniky v rámci skupiny „subvencovalo“ a umožnilo jim cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví.
(127)
Jak je uvedeno ve 102. až 107. bodě odůvodnění výše, byla průměrná hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje za tunu v období šetření pouze o 2 % nižší než prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho šetření ukázalo, že využití pro vlastní potřebu a závislý prodej byly s největší pravděpodobní samy nepřímo ovlivněny nekalou konkurencí dumpingového dovozu. Pokud by navazující podniky výrobního odvětví Unie měly nějakou výhodu, jak tvrdily některé zúčastněné strany, projevilo by se to ve vývoji tohoto ukazatele újmy. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.5. Hospodářská krize
(128)
Hospodářská krize a její dopad na stavebnictví alespoň částečně vysvětluje pokles poptávky a tlak na ceny během posuzovaného období. Jak je uvedeno výše, v roce 2009 se spotřeba snížila o 24 %. Nicméně v roce 2010 se trh začal zotavovat a do konce období šetření vzrostla spotřeba o 20 %.
(129)
Při analýze újmy a příčinné souvislosti však bylo zhroucení trhu v roce 2009 a jeho následné zotavování od roku 2009 do období šetření analyzováno zvlášť. V rámci analýzy újmy a příčinné souvislosti bylo jasně prokázáno, že dovoz z ČLR maximálně využil zotavující se spotřeby a kromě toho neustále vykazoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, díky čemuž se možnost pro všechny hráče využít rovných šancí a zotavit se z krize stala neustálým bojem o přežití.
3.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(130)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, které z velké části sestává z vertikálně integrovaných výrobců oceli, nebyl dovoz z ČLR, ale strukturální problémy odvětví oceli EU, jako je např. nadbytečná kapacita. Rovněž bylo namítnuto, že konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení.
(131)
Výroba oceli s organickým povlakem je skutečně kapitálově náročná a dané odvětví má poměrně vysoké fixní náklady. Nelze však dojít k závěru, že by konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě. Ze zjištění vyplývá, že po mírném zvýšení výrobní kapacity v roce 2009 odvětví v roce 2010 kapacitu snížilo a v období šetření došlo k dalšímu poklesu. Úroveň kapacity v období šetření byla na nižší úrovni než skutečná spotřeba v roce 2008, tedy rok před plným dopadem hospodářské krize. Spotřeba v EU se dosud nevrátila na úroveň z roku 2008.
(132)
Z šetření kromě toho vyplývá, že nepříznivý dopad nadbytečné kapacity lze připsat pouze v minimálním rozsahu výrobcům oceli s organickým povlakem v EU. Šetření zaprvé prokázalo, že výrobní odvětví Unie zjevně podniklo opatření s cílem zachovat účinnost - prodejní, správní a režijní náklady se výrazně snížily, a to o 34 %, přičemž produktivita za výrobní odvětví jako celek vzrostla o 8 % a u společností zařazených do vzorku o 6%. Za druhé pokračující investice do výrobních linek a flexibilita při jejich využívání pro výrobu jiných výrobků pomohly dosáhnout úspor z rozsahu a snížit konečné fixní náklady. Využití kapacity společností zařazených do vzorku tak během posuzovaného období kleslo o 18 %, průměrné výrobní náklady vzrostly pouze o 9 %, a to včetně nákladů na suroviny. Nelze proto dojít k závěru, že by nadbytečná kapacita narušila příčinnou souvislost. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období, a zejména od roku 2009 do období šetření, došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo také zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie navzdory rostoucí spotřebě nedokázalo získat zpět ztracený podíl na trhu a zlepšit ziskovost, přičemž další finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, stagnovaly na úrovni z roku 2010 a zaměstnanost dosáhla své nejnižší úrovně.
(135)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(138)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří 22 známých výrobců, kteří podle sdružení Eurofer představují veškerou výrobu oceli s organickým povlakem v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 5 400 lidí.
(139)
Žádný z výrobců se nepostavil proti zahájení šetření. Jak vyplývá z výše uvedených makroekonomických ukazatelů, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu dumpingového dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.
(140)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky spolupracujících výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(141)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena oceli s organickým povlakem odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(142)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Je rovněž pravděpodobné, že by jednotliví výrobci museli uzavřít svá výrobní zařízení, která byla během posuzovaného období vysoce ztrátová. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(143)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(144)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, přihlásilo se pět dovozců, nicméně na dotazník odpověděli pouze dva. V podnětu bylo uvedeno přibližně 100 uživatelů, z nichž se přihlásilo a vyjádřilo zájem o řízení 19 subjektů. Na dotazník následně odpovědělo deset společností.
(145)
Nejaktivnější uživatelé a dovozci předložili společná písemná podání a v průběhu šetření bylo uspořádáno několik slyšení. Jejich hlavní argumenty týkající se uložení opatření jsou analyzovány níže.
3.1. Hospodářská soutěž na trhu EU
(146)
Bylo předloženo tvrzení, že na trhu EU s ocelí s organickým povlakem není dostatečná hospodářská soutěž a že dovoz z ČLR byl nezbytný, aby společnosti dovážející a využívající ocel s organickým povlakem získali lepší vyjednávací pozici. Dále bylo namítáno, že výrobní odvětví Unie bylo s cílem kontrolovat trh součástí oligopolních uspořádání. Šetření v prozatímní fázi tato tvrzení nepotvrdilo. Mimo to bylo zjištěno, že výrobci v Unii si konkurovali na stejných trzích a často prodávali stejným odběratelům nebo stavebním společnostem patřícím různým výrobcům. Vzhledem k tomu, že až na nepodložené stížnosti o obtížích při vyjednávání o cenách nebyly poskytnuty žádné důkazy a že kromě pěti skupin výrobců v Unii, kteří podali stížnost, funguje v EU dalších jedenáct výrobců oceli s organickým povlakem, z nichž někteří jsou skutečně velcí, a s ohledem na řadu dalších zdrojů dovozu, se toto tvrzení nezdá podložené, a proto se předběžně zamítá.
3.2. Nedostatečné dodávky
(147)
Dále bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření na čínský dovoz by na trhu EU mělo za následek nedostatek oceli s organickým povlakem. Avšak vzhledem ke značné rozmanitosti výše popsaných zdrojů dodávek, jakož i volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie, se nepovažuje za pravděpodobné, že by k takové situaci došlo. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.3. Závěr o zájmech uživatelů a dovozců
(148)
Deset spolupracujících uživatelů představovalo během období šetření 7 % celkového dovozu z Číny. Z šetření vyplynulo, že všichni uživatelé si udržují různé zdroje dodávek dotčeného výrobku. Nákup z Číny v průměru představoval přibližně 15 % jejich celkového nákupu výrobků z oceli s organickým povlakem. Kromě toho bylo zjištěno, že největší objem byl získán od výrobců v EU (73 %) a 12 % bylo dovezeno z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je vysoce standardizovaný, je význam napojení na odběratele spíše relativní, jelikož uživatelé i dovozci mohou, pokud jde o kvalitu výrobků, poměrně snadno změnit zdroje dodávek.
(149)
Z šetření vyplynulo, že všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho vykázali zisk v odvětví, které dotčený výrobek využívá, přičemž jejich ziskovost se v období šetření pohybovala od 1 % do 13 % v závislosti na společnosti. Kromě toho nebyla ziskovost těchto společností výrazně závislá na dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(150)
Na základě odpovědí uživatelů na dotazník byl odhadnut pravděpodobný vliv navrhovaných opatření. Proto i za předpokladu, že pro spolupracující uživatele nastane ta nejméně příznivá situace, a sice že cenové zvýšení nebude možné přesunout dále a uživatelé budou nuceni z Číny dovážet dřívější množství, znamenal by dopad výše cla na jejich výrobní náklady zvýšení o 1 až 5 %, přičemž pro ziskovost by to mohlo znamenat pokles o 1 až 2,8 procentních bodů pro většinu dovozu a o přibližně 4 procentní body pro dovoz podléhající zbytkovému clu. Nicméně je pravděpodobnější, že dopad bude výrazně nižší než výše popsaná situace; vzhledem k tomu, že dovoz z Číny představuje poměrně malou část obchodní činnosti uživatelů, lze očekávat, že zvýšení nákladů související s antidumpingovými opatřeními bude možné poměrně snadno přesunout dále. Navíc vzhledem k tomu, že kromě mnoha výrobců v EU jsou také k dispozici významné alternativní zdroje dovozu, na které se opatření nebudou vztahovat, například Indie a Jižní Korea, očekává se, že ceny na trhu po uložení opatření budou odrážet i tyto faktory.
(151)
Dva spolupracující dovozci představovali během období šetření přibližně 6 % celkového dovozu z Číny, přesný podíl nebyl zveřejněn v souladu s článkem 19 základního nařízení. Stejně jako uživatelé si i dovozci vedle ČLR udrželi různé zdroje dodávek. Navíc bylo zjištěno, že pokud by dovozci zachovali schéma dovozu, které používali během období šetření, mohla by být jejich ziskovost ovlivněna opatřeními více než ziskovost uživatelů. V praxi však bývají dovozci coby obchodníci ještě pružnější než uživatelé, a byli by proto s největší pravděpodobností první, kdo se obrátí na alternativní zdroje dodávek.
(152)
V této souvislosti je rovněž třeba uvést, že část prospěchu z čínského dovozu na straně uživatelů a dovozců vzniká na základě nekalé cenové diskriminace praktikované čínskými vývozci, která ji umožňuje, a nikoli díky přirozené konkurenční výhodě. Obnovení rovných podmínek na trhu EU by proto mělo napravit narušení obchodu, k němuž došlo kvůli dumpingovému dovozu, a v podstatě umožní trhu s ocelí s organickým povlakem vrátit se k přirozené dynamice a cenovému vývoji poháněným tržním hospodářstvím a nebude znevýhodňovat ostatní hráče (uživatele, výrobce, konečné uživatele), kteří nemohou bezprostředně těžit z dumpingového dovozu.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(153)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(154)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(155)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(156)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2008, kdy byl čínský dovoz na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 6,7 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(157)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 6,7 % k výrobním nákladům.
(158)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
2. Prozatímní opatření
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (7) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Jiné spolupracující společnosti
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Všechny ostatní společnosti
77,9 %
57,8 %
57,8%
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Všechny ostatní společnosti
57,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. září 2012.