РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 412/2013 НА СЪВЕТА
от 13 май 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
С Регламент (ЕС) № 1072/2012 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше започната на 16 февруари 2012 г. (3) след подаването на жалба от името на производители от Съюза (наричани по-долу „жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(3)
Както е посочено в съображение 22 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временно антидъмпингово мито (наричано по-долу „разгласяването на временните мерки“), редица заинтересовани страни представиха писмени изявления, изразяващи техните становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Двама вносители и един производител износител отправиха такова искане и им беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“.
(5)
Комисията продължи да издирва и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това беше целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Освен това, както е обяснено в съображение 55 по-долу, беше извършена проверка на място на един тайландски производител, чиято цел беше да се проучи пригодността на Тайланд като подходяща държава аналог.
(7)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (наричано по-долу „разгласяването на окончателните мерки“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласяването на окончателните мерки. Китайската търговска камара за внос и износ на продуктите на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“) и група вносители поискаха изслушвания в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“, което им беше осигурено.
(8)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше уместно.
1.3. Извадка
(9)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни оспориха извадката от производители износители от КНР, като изказаха твърдението, че извадката не е представителна, тъй като тя се основава само на най-големия обем на износа и по този начин не отчита други фактори, характеризиращи разнообразието и разпокъсаността на керамичната промишленост в КНР.
(10)
От разпоредбите на член 17, параграф 1 от Регламент (ЕО)№1225/2009 (наричан по-долу "основният регламент") следва, че изборът на дружествата, които ще бъдат включени в извадката, може да бъде ограничен до най-големия представителен обем на износа, който разумно може да бъде разследван в рамките на наличното време. С оглед на разпокъсаността в сектора беше счетено, че евентуален подбор, основаващ се на обема на износа, би позволил изготвянето на представителна извадка, която може да бъде разследвана в рамките на наличното време. В тази връзка следва все пак да се отбележи, че включените в извадката дружества са разположени в три различни региона на КНР и имат значително производство на разглеждания продукт от различни видове керамични материали, напр. порцеланови и каменинови изделия, както и производство на широка гама от видове на продукта. Поради тази причина това твърдение не може да бъде прието.
(11)
Един производител износител заяви, че използването на различни методологии за подбор на извадката за промишлеността и вносителите на Съюза в сравнение с подбора на извадката на производителите износители представлява дискриминация и че е следвало да бъдат използвани същите критерии. Използването на различни методологии е дискриминационно спрямо производителите износители и е нарушение на принципа за равно третиране.
(12)
Подборът на извадка от производители износители служи само за проучване на наличието на дъмпинг на разглеждания продукт от КНР. В тази връзка от съществено значение е да се обхване максимален обем на вноса на разглеждания продукт по време на разследвания период. От друга страна, извадката от производители от Съюза беше подбрана за целите на определяне на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда на основата на множество различни показатели. По отношение на вносителите събраната информация се използва до голяма степен за оценката на интереса на Съюза. От това следва, че за вносителите и производителите от Съюза е важно да се събере информация от множество дружества, които развиват дейност например в различните продуктови сегменти. Тъй като основанието за подбор на дружествата, които да бъдат включени в извадките, е различно, от една страна, за производителите и вносителите от Съюза, и от друга страна, за производителите износители, те не са в сходна ситуация. Поради тази причина нито принципът на недискриминация, нито този за равно третиране изисква използването на еднаква методология за подбора на съответните извадки. От това следва, че твърдението е напълно неоправдано и поради това се отхвърля.
(13)
Освен това един производител износител продължи да настоява, както е посочено в съображение 8 от регламента за временните мерки, че е трябвало да бъде включен в извадката. Дружеството обаче не представи никакви нови аргументи, които да оправдават неговото включване в извадката. Поради това и като се вземат предвид констатациите в съображение 10 по-горе, заключенията в съображение 9 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(14)
Същият невключен в извадката производител износител заяви, че не му е било предоставено достатъчно време, за да представи коментари относно разгласяването на окончателните мерки и освен това, че разгласената информация е била недостатъчна, тъй като в нея не са били оповестени например данните за квоти, продажни цени, корекции и др. Поради това неговото право на защита не е било зачетено.
(15)
Съгласно член 20, параграф 5 от основния регламент на заинтересованите страни следва да бъде осигурен срок от поне 10 дни, за да внесат коментари относно разгласяването на окончателните мерки. Въпросният производител износител получи разгласените окончателни мерки по електронна поща на 25 февруари 2013 г. и му беше даден срок до 8 март 2013 г., т.е. 11 дни, за да представи коментари. Освен това документът с разгласените окончателни мерки беше изпратен и с препоръчана поща на следващия ден. От това следва, че на заинтересованата страна е било дадено достатъчно време да представи коментари и поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. В това отношение се отбелязва също така, че коментарите на посочената страна бяха представени в рамките на определения краен срок, както и че не беше представено искане за удължаване на крайния срок. Освен това, като отчете надлежно своето задължение за защита на поверителната информация, Комисията разгласи всички основни факти и съображения, на основата на които възнамеряваше да препоръча налагането на окончателни мерки. По-специално зачитането на правото на защита не изисква конкретните данни за продажбите или квотите за конкретни включени в извадката дружества, използвани за определяне на индивидуални дъмпингови маржове, да бъдат съобщени на страна, за която не е изчислен индивидуален марж.
(16)
От гореизложеното следва, че твърдението, че не е било зачетено правото на защита, е неоснователно и поради това се отхвърля.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Въведение
(17)
Както е посочено в съображения 24, 56 и 57 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт временно се определи като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 и с произход от КНР.
2.2. Твърдения
(18)
След разгласяването на временните мерки никоя от страните не оспори факта, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайните употреби. С оглед на факта, че всички коментари на страните бяха анализирани, твърдението за изключване на керамичните ножове от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема окончателно.
(19)
След публикуването на временните мерки няколко страни изразиха мнение, че някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части следва да бъдат изключени от продуктовия обхват.
(20)
Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези мелнички и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един единствен продукт. При тези мелнички за смилащата пластина се използва керамичен материал, съставен основно от диалуминиев триоксид, който не се използва за „стандартни“ прибори и съдове за сервиране, като чаши и чинии, и за който изпичането се извършва при по-високи температури. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, който е предмет на разследването, е ограничена. Това се отнася също така за керамични мелещи механизми без корпус, които обичайно се декларират под горепосочените кодове.
(21)
Разследването показа, че керамичният елемент в тези мелнички обикновено представлява малка част от тях. Нещо повече, разследването показа, че мелничките с керамична мелеща пластина, включително техните керамични мелещи части, не притежават същите основни физически характеристики и основна употреба като керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Формата, якостта и конструкцията на керамичните мелещи части са различни от тези на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня.
(22)
Някои страни изказаха мнението, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те имат едни и същи физически характеристики, промишлен дизайн и крайна употреба като мелничките с мелещи механизми, изработени от метал, и че когато са включени в някои комплекти от мелнички, те обикновено се класират под тарифна позиция 8210. Те също така заявиха, че керамичните елементи в тези случаи обикновено представляват обикновено до 2 % от стойността на продукта. Въпреки това, като се имат предвид многобройните възможности за класификация на мелничките и комплектите от мелнички, в разследването не можеше да се вземат предвид тези аргументи, за да се определи дали керамичните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на разследването.
(23)
Няколко страни подкрепиха своето твърдение, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват, с факта, че ще бъде необходимо да се използват керамични мелещи пластини вместо метални в определени видове мелнички, като например мелнички за сол, тъй като солта предизвиква корозия при металните мелещи части. Разследването обаче показа, че в мелничките за сол не се използват задължително керамични смилащи механизми.
(24)
Въз основа на мотивите в съображенията по-горе разследването стигна до заключението, че мелничките за подправки с керамични мелещи елементи са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите в основните физически характеристики и употребата на съответния керамичен материал, използван за работните части. Следователно искането тези мелнички, включително самостоятелните керамични мелещи механизми и техните части, да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване, се приема.
(25)
След публикуването на временните мерки някои страни заявиха, че керамичните точила за ножове следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради различията в производствените процеси, крайната употреба и факта, че тези изделия не са предназначени за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики. Разследването потвърди тези аргументи. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват по настоящото разследване се приема.
(26)
По същата логика беше разследвано също така дали керамичните белачки следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Действително, при разследването беше потвърдено, че керамичните белачки също са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във външния вид и физическите характеристики (форма и якостни качества) на съответния керамичен материал, използван за работните части, техните производствени процеси и крайна употреба. Поради това керамичните белачки следва също да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(27)
След публикуването на временните мерки една от страните заяви също така, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради своите различни физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба. Кордиеритната керамика е тип алуминиево-магнезиев силикат със специфични свойства, а именно отлична устойчивост на топлинен удар. Разследването потвърди, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба като тухлите за пещи или фурни. Следователно те са различни от другите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. След разгласяването на окончателните мерки жалбоподателите обърнаха внимание на сходството между плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, и другите продукти, обхванати от процедурата. Те обаче не можаха да докажат, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, имат едни и същи основни физически характеристики и крайни употреби. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема.
(28)
След публикуването на временните мерки от едно холандско сдружение заявиха, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват предвид факта, че те не се продават, за да бъдат използвани като съдове и прибори за сервиране или за кухня, че представляват важен икономически стимул за сектора на търговията на дребно, както и че се ценят от потребителите и че само производителите в КНР могат да предложат необходимите количества в кратки срокове. Искането за изключване на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, от продуктовия обхват на настоящото разследване обаче не може да бъде прието, тъй като физическите им характеристики, производствените процеси и крайната употреба са същите като тези при другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(29)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки един немски вносител и търговец на едро и един оказал съдействие китайски производител износител заявиха, че камениновите продукти със специално покритие от видовете, върху които се нанася сублимационно мастило и за които покритието от сублимационно мастило може да се отстрани чрез механично надраскване, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те са полуготови продукти, за които процесът на окончателно отпечатване се извършва в Съюза по специални канали, различното възприемане от потребителите, факта, че покритието със сублимационно мастило надвишава стойността на керамичните артикули без покритие и липсата на производители от Съюза за този вид продукт. Разследването разкри, че продуктът е видимо еднакъв с други съдове без покритие от сублимационно мастило и, следователно, е трудно да се направи разграничение помежду им, ако това изобщо е възможно. Разследването показа освен това, че тези продукти обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат тези продукти и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. С оглед на гореизложеното, искането за изключване на камениновите изделия със специално покритие от видовете, които се покриват със сублимационно мастило, се отхвърля.
(30)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, вносителят, който поиска изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от продуктовия обхват, изказа твърдението, че предварителният анализ на Комисията в това отношение е бил погрешен, тъй като в него се пренебрегва съществуването на пазарни сегменти, разликите в качеството между различните видове съдове, факта, че подглазурно фигурално рисуваните съдове са по същество луксозни и по-крехки, и ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от страна на потребителите. Той също така твърдеше, че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране могат да бъдат използвани дори и за декорация.
(31)
Що се отнася до твърденията относно различията по отношение на качеството между различните видове съдове и прибори за сервиране и луксозните и по-крехки по своя характер подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране, това не са изключителни характеристики на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране. Освен това по отношение на ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от потребителите не беше представен нов аргумент, който да доведе до промяна на заключението в съображение 45 от регламента за временните мерки, че средностатистическият потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. На последно място, Комисията анализира наличието на пазарни сегменти в съображения 157 и 158 от регламента за временните мерки. Поради това тези аргументи не биха могли да променят заключенията в съображение 45 от регламента за временните мерки.
(32)
Твърдението, изказано в съображение 50 от регламента за временните мерки, беше разгледано допълнително след налагането на временните мерки. Тези твърдения бяха повторно изказани след разгласяването на окончателните мерки. Вносителят с производство в КНР заяви, че продукти от областта на кухненските съдове и прибори за сервиране или за кухня, които са изцяло глазирани и/или емайлирани върху 100 % от повърхността им с изключение на основата или част от нея и при които 100 % от глазираната/емайлираната повърхност е оцветена с цвят, различен от бяло, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Твърдението беше надлежно анализирано и разследването показа, че физическите характеристики, производствените процеси и крайните употреби на тези продукти са същите като тези на други глазирани и/или емайлирани продукти от областта на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(33)
От CCCLA настояха, че финият костен порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват по разследването въз основа на факта, че той е крехък луксозен продукт със ниска механична якост и също така оспориха и факта, че той е устойчив на механични повреди. При все това следва да се отбележи, че от самата CCCLA преди време заявиха, че финият костен порцелан има висока механична якост и е устойчив на механични повреди. Тези противоречиви изявления несъмнено отслабиха твърденията на CCCLA. Във всеки случай изказаните аргументи не променят заключенията, обобщени в съображение 28 от регламента за временните мерки. Поради това искането за изключване на финия костен порцелан от продуктовия обхват окончателно се отхвърля.
(34)
Същата страна изтъкна отново, че трайният порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват на разследването. Тя заяви, че твърдението, че този порцелан няма неоспорими характеристики, не е вярно, че той е много здрав поради съдържанието на диалуминиев триоксид в глината от над 24 %, след което оспори производствения капацитет на Съюза за този продукт. Различните твърдения относно трайния порцелан обаче са противоречиви по отношение, например, на дела на суровини и съдържанието на диалуминиев триоксид на прах. Освен това не беше оспорено, че траен порцелан се произвежда и в Съюза и че производителите от КНР произвеждат траен порцелан, който е в пряка конкуренция с трайния порцелан, произведен в Съюза, както и с други продукти, които са предмет на разследването. Поради това искането за изключване на трайния порцелан окончателно се отхвърля.
(35)
Всички видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт. Следователно твърдението, изказано след разгласяването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, че разследването обхваща голям набор от сходни продукти и че в резултат на това би било необходимо да се проведат отделни анализи по отношение на представителността, дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза за всеки продуктов сегмент, бе счетено за неоснователно. Една от страните, която твърдеше, че продуктовият обхват е твърде широк, представи сравнение на продукти с различни нива на декорация, но нейните твърдения относно крайната употреба (за градината и децата в единия случай, за декорация в другия случай) са спорни, тъй като няма ясно разграничение между продуктите и това може да се разглежда по-скоро като потвърждение на аргумента в съображение 55 от регламента за временните мерки. Следва също така да се отбележи, че един вносител с производство в КНР заяви, че над 99 % от продуктите от областта на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня, продавани в Съюза, са предимно или изцяло бели. Някои от страните оспориха изложеното в съображение 58 от регламента за временните мерки въз основа на факта, че в рамките на разследването институциите не са провели изпитване дали дадена стока не е подходяща за свободна търговия в Съюза. Този факт обаче не поставя под съмнение заключението в съображение 63 от регламента за временните мерки.
2.3. Заключение
(36)
С оглед на изложеното по-горе, продуктовият обхват се определя окончателно като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, с произход от КНР, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90.
(37)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт, всички други констатации в съображения 24-63 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(38)
След разгласяването на временните мерки един производител износител, един производител от Съюза и един вносител твърдяха, че решението за ТДПИ е било изготвено със закъснение, т.е. след тримесечния срок, определен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и че поради това разследването следва да бъде прекратено без налагането на каквито и да било антидъмпингови мерки. Това твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на временните мерки и беше отхвърлено от Комисията в съображения 72 и 73 от регламента за временните мерки. След разгласяването на окончателните мерки още пет производители износители представиха подобно искане. В подкрепа на твърдението те се основаваха на решенията на Съда на Европейския съюз по делата Brosmann и Aokang Shoes (4).
(39)
Първо, следва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang Shoes не са подходящи за оценката на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до ситуации, при които оценките за ТДПИ не са били провеждани изобщо.
(40)
Освен това делата Вrosmann и Aokang Shoes не са от значение за оценката на законосъобразността на това разследване предвид факта, че основният регламент междувременно беше изменен (5). Член 2, параграф 7 от изменения основен регламент, в който се предвижда Комисията да взема решения за ТДПИ само по отношение на дружествата, включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, и че тя взема такова решение в срок от седем месеца и във всеки случай не по-късно от осем месеца след започването на разследването, се прилага за всички нови и текущи разследвания, считано от 15 декември 2012 г., следователно включително и за настоящото.
(41)
Във всеки случай тълкуването на съдебната практика, според което няма нарушение per se на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен, трябва да бъде потвърдено. Следователно заключението в съображение 73 от регламента за временните мерки се запазва.
(42)
Поради големия брой получени заявления за ТДПИ и необходимостта към онзи момент да се проведат многобройни проверки на място с цел разглеждането на тези заявления, определянето на ТДПИ не беше извършено в срок от седем месеца. Определянето обаче беше извършено в срок от осем месеца от датата на започването, както се изисква от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012. Твърдението, че дадено право в това отношение е отпаднало с обратно действие, не е оправдано, както беше обяснено по-горе.
(43)
С оглед на изложеното по-горе твърдението, че антидъмпинговото разследване следва да бъде прекратено без налагането на антидъмпингови мерки, тъй като ТДПИ не е било определено в срок от три месеца, се отхвърля.
(44)
Освен това, един невключен в извадката производител износител, който не успя да докаже, че разполага с един ясен набор счетоводни документи, подложени на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, поради което неговото заявление за ТДПИ беше отхвърлено, поддържаше твърдението, че предполагаемите счетоводни грешки, ако съществуват такива, на базата на които неговата молба е била отхвърлена, не са били съществени и че, следователно, решението да се откаже предоставяне на ТДПИ е непропорционално и в разрез с принципа на пропорционалност. След разгласяването на окончателните мерки този производител износител поддържаше твърдението си, но не представи никакви нови аргументи.
(45)
Доводите относно сериозността на грешките в счетоводните записи са по същество еднакви с тези, представени по време на разследването по отношение на ТДПИ, и бяха отхвърлени от Комисията преди вземането на решение за ТДПИ. Независимо от това, по отношение на аргумента, че отказът за предоставяне на ТДПИ представлява нарушение на принципа на пропорционалност, следва да се припомни, че критериите за ТДПИ, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, са кумулативни и че не може законосъобразно да се предостави статут на ТДПИ, освен ако всички те са изпълнени. Освен това, тъй като тежестта на доказване е върху дружеството, поискало ТДПИ, а дружеството не успя да докаже, че разполага с един ясен набор от счетоводни документи, единствената възможност, с която разполагаше Комисията, беше да откаже предоставяне на ТДПИ. Поради това решението за отказ на ТДПИ не може да се смята за нарушение на принципа на пропорционалност. Във всеки случай, съгласно член 2, параграф 7, буква г) от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012 (6), когато Комисията е ограничила своето разследване чрез използване на извадка, произнасянето по исканията за ТДПИ се ограничава само до включените в извадката страни.
3.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(46)
Следва да се припомни, че макар и 16 производители износители да поискаха ИТ, само исканията, получени от включените в извадката дружества, бяха разгледани съгласно член 9, параграф 6 от основния регламент и бяха приети впоследствие. От останалите единадесет производители износители, седем поискаха индивидуално разследване.
(47)
В съответствие с член 9, параграф 5 и член 9, параграф 6 от основния регламент индивидуални мита се прилагат за вноса от всеки износител или производител, който ще бъде предмет на индивидуално разследване, както е предвидено в член 17, параграф 3 от основния регламент. Съответно за четирите дружества, които поискаха ИТ, но не и индивидуално разследване, не можеше да бъде определено индивидуално мито.
(48)
Един производител износител заяви, че е представил цялата необходима информация в рамките на определените срокове и следователно неговото искане за ИТ е трябвало да бъде разгледано и да бъде определен индивидуален марж в съответствие с решението на Съда на Европейския съюз по делото Вrosmann (7).
(49)
Това твърдение не може да бъде прието. Тъй като въпросното дружество не беше включено в извадката, неговото искане за ИТ може да бъде оценено само в контекста на индивидуално разследване, ако такова се извърши в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(50)
Поради липсата на допълнителни коментари относно ИТ се потвърждава изложеното в съображения 79-81 от регламента за временните мерки.
3.3. Индивидуално разследване (ИР)
(51)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем производители износители, включващи десет правни субекта. Както е обяснено в съображения 82 и 83 от регламента за временните мерки, не бяха приети решения по отношение на тези искания на етапа на временните мерки.
(52)
На 21 декември 2012 г. производителите износители бяха информирани, че техните искания за индивидуално разследване не могат да бъдат приети, тъй като това би затруднило прекомерно разследването и би попречило на своевременното му приключване.
(53)
Един производител износител заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент индивидуалното разследване е законоустановено право и че отказът на Комисията за индивидуално разследване не е оправдан, тъй като нито броят на дружествата, нито необходимото разследване, с оглед на ресурсите на Комисията, биха били прекалено обременяващи или биха попречили на своевременното приключване на разследването. След разгласяването на окончателните мерки това твърдение беше повторено, но не бяха представени други аргументи.
(54)
Решението дали да се приеме искане за индивидуално разследване се взема въз основа на всеки отделен случай, като се отчитат броят на внесените искания и наличното време за оценка на тези искания. В този случай следва да се припомни, че Комисията беше правно задължена да извърши разследвания за ТДПИ на 16 правни субекта в КНР, включително дружества, които не са включени в извадката. Поради това, с оглед на времевите ограничения, наложени от законоустановените процедурни срокове, индивидуални разследвания не можеше да бъдат извършени преди временните констатации. С оглед на ограниченото време след това и като се има предвид броят на внесените искания и ограничените ресурси, които са на разположение на службите, отговарящи за антидъмпинговите разследвания в Комисията, се стигна до заключението, че извършването на индивидуални разследвания в този случай би представлявало прекомерна тежест.
3.4. Нормална стойност
3.4.1. Избор на държава аналог
(55)
След налагането на временните мерки разследването продължи с избор на подходяща държава аналог. В тази връзка беше извършена проверка на място в обектите на тайландския производител износител, който представи отговори на въпросника, посочен в съображение 87 от регламента за временните мерки. След като беше разгледана и проверена информацията, предоставена от оказалия съдействие производител от Тайланд, все пак се стигна до заключението, че тайландският производител не може да предостави достатъчно данни по отношение на видовете продукти, продавани на вътрешния пазар. Поради това беше счетено, че Бразилия следва да се запази като най-подходяща държава аналог.
(56)
Независимо от това информацията, получена от Тайланд, беше използвана в подкрепа на някои от констатациите, направени за Бразилия, особено за нивото на ценовата разлика между марковите и немарковите продукти (вж. съображение 91 по-долу).
(57)
След разгласяването на окончателните мерки едно промишлено сдружение се отзова и оспори избора на Бразилия като подходяща държава аналог. То по същество изтъкна, че единствената причина Бразилия да бъде избрана изглежда се основава на факта, че нито една друга държава не е подходяща. Това твърдение не може да бъде прието. От съображения 84-88 от регламента за временните мерки ясно следва, че Бразилия беше счетена за подходяща държава аналог въз основа на фактическата местна пазарна ситуация. Фактът, че след налагането на временните мерки Комисията продължи да проучва и други възможни държави аналози не води до заключението, че Бразилия не е подходящ избор.
(58)
С оглед на гореизложеното и при липсата на други коментари по същество относно избора на Бразилия като държава аналог, изложеното в съображения от 84-88 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.4.2. Определяне на нормалната стойност
(59)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че определянето на нормалната стойност е било погрешно, доколкото според твърденията тя не е била установена за продажбите на сходни продукти в Бразилия и, следователно, е довела до изкривени и необективни резултати, особено по отношение на камениновите продукти и други видове на продукта, които не са били произвеждани и продавани в държавата аналог. Някои производители износители твърдяха също, че методологията за определяне на конструираната нормална стойност, посочена в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била надлежно разгласена.
(60)
Коментарите, получени след разгласяването на временните мерки, показват, че методологията, използвана за определяне на нормалната стойност, не е съвсем ясна за някои заинтересовани страни. С цел да се вземат под внимание тези коментари се обяснява допълнително, че методологията за определяне на нормалната стойност е описаната по-долу.
(61)
Като се има предвид, че всички искания за ТДПИ буха отхвърлени, нормалната стойност за всички включени в извадката производители износители от КНР беше определена въз основа на информацията, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(62)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на оказалия съдействие бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката. В тази връзка се припомня, че съгласно член 1, параграф 4 от основния регламент „сходен продукт“ означава продукт, който е идентичен, т.е. еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт, или при липсата на такъв продукт - друг продукт, който макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт.
(63)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби за независими клиенти. Продажбите бяха счетени за рентабилни в случаите, в които единичната цена е равна на производствените разходи или по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи на оказалия съдействие бразилски производител.
(64)
Тази проверка показа, че за всички видове на продукта повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишават разходите и че среднопретеглената продажна цена на всички видове е равна на себестойността на единица продукция или е по-висока от нея.
(65)
Съответно нормалната стойност, по вид на продукта, беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби, независимо от това дали тези продажби са били рентабилни. От това следва, че обратно на това, което е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била определена конструирана нормална стойност за нерентабилните продажби.
3.4.3. Експортна цена
(66)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 95 от регламента за временните мерки.
3.4.4. Сравнение
(67)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че като цяло методологията, използвана за сравняване на нормалната стойност с експортната цена, е погрешна, тъй като не сравнява сходни продукти, и че обстоятелствата, въз основа на които бяха направени корекции, не са били обяснени в достатъчна степен. По-специално, един производител износител заяви, че при камениновите продукти, които не са били произвеждани и продавани от производителя, използван за аналог, Комисията е следвало да сравни експортната цена с цената на вътрешния пазар за фаянсови изделия, надлежно коригирана, вместо да конструира нормална стойност. Освен това няколко производители износители твърдяха, че за няколко други видове на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители, сравнението между експортната цена и средната цена за килограм за немарков вид на продукта, продаван в Бразилия, основаващо се единствено на използвания тип керамичен материал, неизбежно е довело до сравнение между продукти, които не са сходни и по този начин до погрешни резултати. Освен това един производител износител заяви, че корекцията за „марка“ съгласно член 2, параграф 10, буква к), е занижена, докато друг производител износител заяви, че нивото на тази корекция не е основано на надеждни и подкрепени с доказателства данни и следователно не е оправдано. Същият производител износител също така заяви, че експортните му цени следва да се коригират с оглед на разликите в количествата, продавани на различните нива на търговия. Накрая, няколко заинтересовани страни заявиха, че методологията, използвана за корекции за разлики във физически характеристики, не е добре обоснована и не е ясно въз основа на какви данни са извършени тези корекции.
(68)
С оглед на получените коментари методологията, използвана за сравняване на цените и за корекции за целите на сравнимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, беше изменена. Преди всичко за продукти, които на предварителния етап бяха сравнени на базата на средната цена за килограм за немарков продукт въз основа единствено на използвания керамичен материал, сравнението беше направено с най-близкия подобен продукт (вж. съображение 77 по-долу), което позволи по-точното и обективно сравнение на цените.
(69)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в извадката износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог на сходния продукт. Някои експортни сделки обаче засягаха нетипични видове на продукти, като например пръстени за салфетки, поставки за ножове и за чайници, за които не беше възможно да се осигури извършването на обективно сравнение. Поради това и като се има предвид, че тези сделки са незначителни, тъй като общата им стойност възлизаше на по-малко от 0,5 % от обема на износа, те бяха изключени.
(70)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха направени необходимите корекции, за да се отчетат разликите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на разликите във физическите характеристики, нивото на търговия и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „марката“.
(71)
На първо място беше проучено дали се налага корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики.
(72)
В случаите, когато нормалната стойност беше определена въз основа на най-близкия подобен продукт (вж. съображение 68 по-горе), беше направена корекция за разлики във физическите характеристики, за да се гарантира обективност на сравнимостта на цените при сходните продукти.
(73)
По отношение на камениновите продукти експортната цена беше сравнена с цената на продажбите на вътрешния пазар на най-близкия подобен продукт, произвеждан и продаван в държавата аналог, т.е. продажната цена на продуктите, произведени от фаянс, вместо от каменина, но еднакви във всички други аспекти, коригирани нагоре с 5 %, за да отразяват ценовата разлика между каменинови и фаянсови изделия.
(74)
Един производител износител твърди, че производствените разходи и цената на дребно на фаянсовите продукти са по-високи, отколкото при каменинови продукти. Съответно експортната цена за неговите каменинови продукти е следвало да бъде коригирана надолу, а не нагоре. В подкрепа на това твърдение производителят износител разчита до голяма степен на собствените си оценки на производствените разходи, съответно за фаянсови и каменинови изделия, както и на извлечение от ценоразпис, указващ цените на дребно на фаянсови и каменинови изделия.
(75)
Тази информация, която беше представена на много късен етап от процедурата и едва след разгласяването на окончателните мерки, силно се различава от информацията, която беше предоставена на Комисията по време на разследването от други заинтересовани страни, а именно от жалбоподателя, промишлеността на Съюза и производителя в държавата аналог. Всички тези страни са посочили, че камениновите продукти са с по-високо качество, т.е. по-дълготрайни, от фаянсовите продукти и са по-скъпи за производство, тъй като по същество каменината е изпечена при висока температура глина, а фаянсът е изпечена при ниска температура глина. Съответно, камениновите изделия като цяло могат да се продават на по-висока цена. Тази информация се потвърждава и от публично достъпната пазарна информация.
(76)
Освен това следва да се отбележи, че въпросният производител износител не произвежда изделия от фаянс и поради това само е представил приблизителна оценка на производствените разходи за тях. Също така представеният ценоразпис не доказва убедително, че фаянсовите продукти са като цяло по-скъпи от камениновите продукти. Поради това представените доказателства не са достатъчни, за да докажат, че корекцията, направена с цел обективно сравнение на цените между нормалната стойност и експортната цена на каменинови продукти, е погрешна и следователно твърдението се отхвърля.
(77)
По отношение на други видове на продукта, при които сравнението на етапа на временните мерки се основаваше само на средната цена за килограм и керамичния материал, Комисията допълнително анализира разглежданите видове на продукта и сравни експортната цена с най-близкия подобен вид на продукта, произвеждан и продаван в държавата аналог. В случаите, когато имаше разлики само по отношение на незначителна физическа характеристика, напр. тип глазиране или декорация, но всички други основни характеристики на вида на продукта бяха еднакви, продажната цена на най-близкия подобен вид на продукта беше коригирана с действителната разлика в цената, установена за разликите във физическите характеристики. За други видове на продукта, при които се различаваха повече физически характеристики, експортната цена беше сравнена със средната продажна цена на най-близкия подобен продукт. За тези видове на продукта най-близкият подобен продукт също имаше няколко или всички от следните основни физически характеристики: керамичен материал, вид на изделието, основна форма, декорация и глазиране.
(78)
Двама от включените в извадката производители износители заявиха, че подобно на корекциите, които се правят в случаите, в които само една незначителна физическа характеристика е различна, корекция следва да бъде направена и когато повече от една физическа характеристика на най-близкия подобен продукт е различна.
(79)
Следва да се припомни, че за случаите, в които се различаваше само една незначителна физическа характеристика, продажната цена на най-близкия подобен продукт беше коригирана, така че да отчита действителната разлика в цената, установена за въпросната разлика, докато, от друга страна, когато се различаваха повече физически характеристики, сравнението беше направено въз основа на средната продажна цена на продукта с еднакви физически характеристики. Следователно в последния случай не е необходима корекция във връзка с цената за всяка физическа разлика между сходните продукти, тъй като те имат едни и същи основни физически характеристики. Поради тази причина това искане не може да бъде прието.
(80)
Един от производителите износители, посочени по-горе, поиска и допълнителни корекции за разлики във физическите характеристики по отношение на теглото и на белотата на разглеждания продукт. Той заяви, че използва суровина с ниско качество и че, следователно, разходите за неговите продукти и тяхната цена са по-ниски, отколкото тези за сходния продукт, произвеждан в държавата аналог. Поради това неговата експортна цена следва да бъде коригирана в разумен размер. В това отношение на първо място следва да се припомни, че на дружеството не е предоставен статут на работещо в условията на пазарна икономика и че поради това производствените му разходите не бяха проверени. Освен това твърдението, че неговите продукти са около 5 % по-тежки от стандартните продукти, не беше придружено от никакви проверими или подкрепящи документи и следователно беше сметнато за неоснователно. По отношение на белотата, при условие че въпросният производител износител призна в коментарите си, че неговите продукти са с нормална белота, той не успя да обясни какво оправдава корекция в това отношение. Поради това твърденията бяха отхвърлени.
(81)
Друг производител износител заяви, че Комисията не е успяла да сравни някои от неговите експортни продажби с нормалната стойност на съответния най-близък подобен продукт. Този износ засягаше продажби на декорирани продукти чрез несвързан търговец, който, според твърденията, е осигурявал декорацията (декал) безплатно. Вследствие на това експортната цена не е включвала разходите за декорация и е трябвало да бъде сравнена с нормалната стойност, определена за продукти без декорация или, като алтернативен вариант, средната нормална стойност на стоки със и без декорация.
(82)
Следва да се припомни, че производствените разходи не са фактор от значение за сравнимостта на цените, която се основава единствено на сравнението между нормалната стойност и експортната цена за сходни продукти. Също така от предоставената информация е ясно, че разглежданите изнесени продукти наистина са били декорирани, въпреки че според твърденията производителят износител не е поел пълните разходи, свързани с добавената стойност, която може да е резултат от декорацията. Това обаче не е фактор, който би могъл да оправдае ценова корекция за разлики във физическите характеристики със сходния продукт в държавата аналог. Във всеки случай, предвид късния етап на процедурата, на който това твърдение беше изказано, данните, представени в подкрепа на въпросното твърдение, не могат да бъдат проверени. Поради това твърдението се отхвърля.
(83)
С оглед на голямото разнообразие от възможни комбинации в сервизи от керамични съдове, произвеждани и продавани съответно в КНР и в Бразилия, за целите на постигане на обективна сравнимост на цените беше счетено за необходимо различните сервизи да бъдат групирани въз основа на броя и вида на артикулите, комбинирани в даден сервиз. Средната цена на вътрешните продажби в държавата аналог за различните комбинации от сервизи, групирани по този начин, беше сравнена с експортната цена за комбинации от сервизи, попадащи в тези групи.
(84)
Един производител износител заяви, че поради голямото разнообразие от възможни комбинации от продукти, съставляващи сервиз, методологията на групиране не дава възможност за обективно сравнение на цените, тъй като тя не отчита характеристиките на всеки елемент, съставляващ сервиза. Поради това този производител износител твърдеше, че сервизите следва да бъдат изключени от изчислението на дъмпинговия марж.
(85)
Следва да се припомни, че изчисляването на дъмпинга за сервизи се основава на сравнение между средната цена за килограм, а не за всеки отделен артикул. Следователно не е необходимо да се установи точната комбинация от различни изделия във всеки сервиз за целите на обективно сравнение на цените по отношение на сервизите. Използваната методология на групиране взема предвид основните характеристики на различните комбинации от сервизи, доколкото сервизите са определени например като сервизи за кафе и/или за чай, сервизи за хранене или други сервизи, както и броят на комбинираните изделия. При тези обстоятелства се счита, че е направено обективно сравнение по отношение на сервизите по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. От това следва, че твърдението не може да бъде прието.
(86)
Освен това, както се посочва в съображение 99 от регламента за временните мерки, разследването установи, че китайските производители износители като цяло класифицират продукта си според качеството в до пет различни класа от А до Д, между които съществуват значителни ценови разлики. По-голямата част от износа за Съюза се състои обаче от клас А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или основана на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и позволява ценови различия. От друга страна, производителят от държавата аналог продава само стоки с качество, равно на клас А, на вътрешния бразилски пазар и поради това беше счетено, че сравнимостта на цените е нарушена. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайския клас А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар. Равнището на тази корекция се определя индивидуално за всяко едно от включените в извадката дружества, когато е уместно и на базата на действителната и проверена ценова разлика между различните класове.
(87)
След разгласяването на окончателните мерки един включен в извадката производител износител се представи и изказа твърдението, че част от неговите експортни продажби, които са реализирани чрез несвързан търговец, се е състояла от комбинация от стоки от клас А и клас Б и поради това следва да се извърши корекция на ценовото равнище към клас А. Той заяви, че ценовата разлика възлиза на 25 %, и представи копия на фактурите и ценовите котировки като подкрепящо доказателство.
(88)
Тази информация обаче не беше предоставена по време на разследването, включително при проверката на място или след разгласяването на временните констатации на Комисията. Напротив, по време на цялото разследване този производител посочваше, че изнася продукти само с качество от клас А. Не беше представен пълен ценоразпис, макар че това беше поискано във въпросника, за да може да се извърши количествено определяне на предполагаемите ценови разлики между различните класове, а само ограничен брой ценови котировки. При тези обстоятелства и като се има предвид твърде късният етап от процедурата, на който беше предоставена информацията, нейната надеждност е под въпрос и не може в никакъв случай да бъде проверена. Следователно искането се отхвърля.
(89)
Второ, както е описано в съображение 98 от регламента за временните мерки, беше проучено дали е оправдана корекция за разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. Беше установено, че експортната цена е на различно ниво на търговия от нормалната стойност, тъй като китайският износ се е извършвал основно на едро, а продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски канали въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават обективната сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Съответно, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, последната беше определена за всеки вид на продукта и коригирана за всяко ниво на търговията чрез използване на ценовите разлики, установени между различните нива на търговия в държавата аналог. Следва да се припомни, че когато е целесъобразно, в регламента за временните мерки е извършена допълнителна корекция за нивото на търговия въз основа на констатираната разлика по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия (съображение 98 от регламента за временните мерки). Тази допълнителна корекция беше счетена за оправдана, тъй като разследването, на етапа на временните мерки, показа, че макар преимуществено китайските експортни продажби да са извършени в значителни количества, по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар са реализирани в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговия. Допълнителното разследване и по-подробен анализ на вътрешните продажби в държавата аналог обаче, противно на временните констатации, показаха, че съотношението между малки и големи количества, продавани от избрания за аналог производител, е сходно с това при китайските производители износители. Съответно тази корекция вече не се счита за уместна или обоснована.
(90)
Трето, както е описано в съображение 100 от регламента за временните мерки, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не изнасят маркови продукти, а по-скоро продукти с търговска марка на разпространителя или немаркови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, носещи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които поради това се изискват по-високи пазарни цени, а немарковите продукти и/или продуктите с търговска марка на разпространителя, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че добавената стойност на марковите продукти по принцип не може да бъде точно определена количествено сама по себе си, тъй като тя е различна при отделните марки и зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаваемост на марката и други фактори, които не могат да бъдат измерени количествено, в този конкретен случай бразилският производител потвърди, че продуктите с неговата марка могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други продукти, които не са маркови. Освен това в специален доклад относно бразилския пазар за съдове и прибори за сервиране или за кухня беше потвърдено, че бразилските клиенти са изключително силно ориентирани към марковите продукти и че бразилският производител от държавата аналог е добре наложил се и е много известен производител. С оглед на тези факти беше извършено коригиране надолу с 40 % на продажната цена на вътрешния пазар на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(91)
По отношение на горепосочените корекции следва да се припомни, че двама производители износители поставиха под въпрос както основанието, на което е извършена корекцията, така и нивото на корекцията (вж. съображение 67 по-горе). Въпреки това е неоспоримо, че за един марков продукт се изисква по-висока продажна цена, отколкото за еднакъв немарков продукт, и че сравнимостта на цените е засегната от това. Освен това, в допълнение към информацията, предоставена от производителя в държавата аналог, актуални и проверени данни за цените на оказал съдействие производител в Тайланд, както и информацията, получена от един производител от Съюза след разгласяването на временните мерки, потвърдиха, че степента на корекция е подходяща. По-специално за ситуацията на пазара в Тайланд беше установено, че е сравнима с тази на бразилския пазар, тъй като има само няколко известни и отдавна наложили се марки. Следователно тези твърдения не могат да бъдат приети.
(92)
След разгласяването на окончателните мерки нито един производител износител не продължи да поддържа възражението си срещу тази корекция, докато от сдружението на жалбоподателите твърдяха, че корекцията за търговска марка е прекалено висока, по-специално по отношение на продуктите, които не са от порцелан. В подкрепа на това твърдение жалбоподателят посочи ценоразписите и информацията, предоставена от някои производители от Съюза.
(93)
Въпреки че представената информация потвърждава констатациите на Комисията, че добавената стойност на една марка на всеки един пазар е различна за отделните дружества/търговски марки, предоставената информация не е такава, че да постави под въпрос нивото на корекция, което беше определено за марковите продукти, продавани от избрания за аналог производител на вътрешния бразилски пазар, тъй като представената информацията засягаше само пазара на Съюза. С оглед на големия брой производители от Съюза, разнообразието на пазара на Съюза с неговите регионални различия, що се отнася и до ориентацията към маркови стоки, и високия пазарен дял на вноса от Китай, положението на пазара на Съюза е доста различно от това на бразилския пазар. Поради това и с оглед на изложеното в съображения 90 и 91 по-горе, това твърдение не може да бъде прието.
(94)
Както е описано в съображение 101 от регламента за временните мерки, бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше доказано, че те се отразяват върху сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(95)
Поради липсата на коментари методологията, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, посочена в съображения 102-105 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(96)
След разгласяването на временните мерки Комисията беше информирана, че някои от търговските дружества, които не произвеждат разглеждания продукт, погрешно са били посочени в приложение I към регламента за временните мерки и следователно са подложени на антидъмпинговото мито, определено за оказалите съдействие производители износители. Комисията информира тези дружества за намерението си да заличи имената им от приложение I и им предостави възможността да представят коментари. След като бяха разгледани получените коментари, имената на няколко търговски дружества бяха заличени от приложение I. Когато беше целесъобразно, те бяха заменени със съответния оказал съдействие производител износител.
(97)
Като се вземат предвид извършените корекции на нормалната стойност и на експортната цена, изложени в съображения 67-94 по-горе, и при липсата на допълнителни коментари, окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Мито (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Невключени в извадката оказали съдействие производители износители
17,9
Всички други дружества
36,1
4. ВРЕДА
4.1. Разглеждан период
(98)
След разгласяването на окончателните мерки няколко от заинтересованите страни отново изказаха твърдението, че разглежданият период следва да започва през 2009 г. вместо през 2008 г., тъй като икономическата криза е започнала през 2008 г. и тенденцията между 2009 г. и 2011 г. би била ясна. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че 2009 г. не представлява по-целесъобразна година от началото на разглеждания период с оглед на факта, че въздействието на икономическата криза беше напълно осезаемо през тази година, което доведе до значителен спад на потреблението в сравнение с 2008 г. Поради това искането се отхвърля окончателно.
4.2. Производство и промишленост на Съюза
(99)
В съвместно заявление няколко вносители оспориха метода за изчисляване на данните за производството на Съюза, посочен в съображение 108 от регламента за временните мерки. Няколко заинтересовани страни повториха тези коментари след разгласяването на окончателните мерки. По-специално те считаха, че процедурното изискване не е било изпълнено от жалбоподателите, тъй като наличната статистика на PRODCOM е предполагала много по-високо равнище на производството на ЕС на сходния продукт от посочените в същото съображение 240 200 тона, в резултат на което жалбоподателите биха представлявали по-малко от 25 % от производството на Съюза на сходния продукт. Тези страни бяха изчислили размер на производството на Съюза от 313 187 тона по време на РП и бяха стигнали до този резултат чрез използването на пълните данни на PRODCOM за порцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня и извършване на корекция с 20 % надолу за непорцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, по аналогия с методиката, прилагана от жалбоподателя и по време на разследването за установяване на обема на вноса.
(100)
В това отношение на първо място следва да се отбележи, че в рамките на задължителния анализ на жалба срещу дъмпингов внос и в съответствие с член 5, параграф 4 от основния регламент службите на Комисията извършиха щателна проверка преди започване на разследването. Комисията анализира данните в жалбата и се свърза с всички известни производители от Съюза и ги прикани да предоставят данни за производството и своята позиция по отношение на жалбата, както и да подпомогнат Комисията при определяне на други възможни производители, ако има такива. Сдружения на производители също предоставиха информация за производството.
(101)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че източниците на данни и методологията за определяне на размера на производството на Съюза, използвани за всяка година от разглеждания период, също бяха описани в съображение 107 от регламента за временните мерки, т.е. в съответствие на това, което беше направено на етапа на жалбата, те се основават на данни, предоставени от европейските и националните сдружения, подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с други статистически източници (по-специално PRODCOM).
(102)
Както беше обяснено от жалбоподателите по време на разследването, данните, предоставени от европейското сдружение, що се отнася до порцелановите изделия, са се основавали на данните на PRODCOM за порцеланови съдове и прибори за сервиране или за кухня, тъй като кодът на PRODCOM за този продукт съвпада с порцелановите изделия, обхванати от настоящото разследване. Що се отнася до непорцелановите продукти, данните на PRODCOM не могат да се използват, тъй като обхващат много по-голям брой изделия в сравнение с непорцелановите продукти, обхванати от настоящото разследване. Поради това за тези продукти националните сдружения бяха събрали съответните данни въз основа на своите задълбочени познания за съответните пазари и тези данни са били подложени на кръстосана проверка от европейското сдружение, преди окончателните данни да бъдат предоставени на Комисията. Тези данни бяха актуализирани по време на разследването. Освен това списък на всички известни производители се съдържаше в неповерителното досие и вниманието на Комисията беше насочено към съществуването на още само трима производители в Румъния. Различията между статистиката на PRODCOM и количеството от 240 200 тона произтича от факта, че продуктовият обхват на настоящото разследване не съответстваше на кодовете за статистически данни на PRODCOM що се отнася до непорцелановите продукти, т.е. този обхват е много по-тесен. По отношение на статистиката за вноса на Евростат, тази разлика би могла действително да бъде отчетена, като се извърши корекция с 20 % надолу, но това не беше подходящо в случая с данните за производството на ЕС, докладвани в базата данни PRODCOM. В частност данните от PRODCOM от две държави членки изглеждаха силно завишени при прилагане на същата методология.
(103)
Следователно методологията, използвана от заинтересованите страни и посочена в съображение 99 по-горе, е погрешна. Освен това не беше представено доказателство за това, че производството, докладвано от която и да било държава членка, включително двете държави членки, посочени по-горе, и включено в неповерителното досие, е занижено. Следва също така да се отбележи, че за някои държави членки данните, представени от европейското сдружение и използвани в настоящото разследване, бяха значително по-високи, отколкото ако бяха използвани коригирани данни от PRODCOM. С оглед на горепосоченото не съществува основание за съмнения относно данните за производството, докладвани в рамките на настоящото разследване, и резултата от проверката на представителността.
(104)
Поради липсата на други коментари, изложеното в съображения 107 и 108 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(105)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите за потреблението на Съюза, посочени в съображение 110 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистическите данни на PRODCOM за производството и продажбите на Съюза, както е обяснено в точка 4.2 по-горе, и поради това се отхвърля.
(106)
Въпреки това, при повторното сверяване със статистическите данни на Евростат за вноса беше установено, че те са били актуализирани след налагането на временните мерки, което е довело до някои незначителни промени. Следователно, за по-голяма изчерпателност, въз основа на тези актуализирани статистически данни на Евростат за вноса и коментари по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза, извършени на пазара на Съюза, потреблението на Съюза се е променило, както следва:
Таблица 1
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление на Съюза
826 897
687 587
750 828
727 411
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(107)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 109 и 111-112 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(108)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите, посочени в съображение 113 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистически данни на PRODCOM и поради това се отхвърля.
(109)
Въз основа на актуализираните статистически данни за вноса на Евростат (вж. съображение 106 по-горе) обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се променили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 325
516 624
486 170
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 498
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(110)
Актуализираните обеми, стойности и тенденции са почти еднакви с анализираните в регламента за временните мерки. Пазарният дял на вноса от Китай е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,8 % през РП. Цената на вноса се е увеличила с почти 18 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон на 1 498 EUR/тон.
(111)
Една от страните изказа твърдение за пълна липса на връзка между цените и обемите на вноса от Китай. В тази връзка и в съответствие с член 3, параграф 3 от основния регламент трябва да се обърне внимание на това дали е налице значително увеличение на дъмпинговия внос в абсолютен размер или по отношение на производството или потреблението в Съюза. По отношение на въздействието на дъмпинговия внос върху цените се преценява дали в резултат на дъмпинговия внос е налице цена, значително по-ниска в сравнение с цената за сходен продукт на промишлеността на Съюза или дали в резултат на този внос е налице значителен натиск върху цените по друг начин или е налице значително препятстване на увеличението на цените, което би настъпило иначе. Нито един от тези фактори няма достатъчно значение при вземането на решение.
(112)
В контекста на казаното по-горе следва да се отбележи следното. На първо място, когато потреблението на Съюза се е възстановило (2009-2010 г.), е имало значително увеличение на цените на вноса от Китай, което позволява да се предположи, че е налице връзка между двете. Още по-важно е, че развитието на цените на вноса от Китай през разглеждания период следва да бъде оценено в контекста на много голямата разлика в цените, която вече е съществувала през 2008 г. и която се онагледява от средните цени на вноса от Китай (таблица 2) и средните за Съюза продажни цени (таблица 9), описани в регламента за временните мерки. Тези големи ценови разлики се потвърждават от високите нива на подбиване на цените през РП. Поради това нарастването на цената не е попречило на вноса от Китай да увеличи пазарния си дял през разглеждания период. Всъщност този внос е продължил да упражнява изключително силен натиск върху цените на промишлеността на Съюза, които са намалели с 12 % през разглеждания период. Следователно този коментар не може да бъде приет.
(113)
Що се отнася до развитието на цената на вноса (повишаване) и обема на вноса (намаляване) от 2008 до 2011 г. и след това през 2012 г., представено от една включена в извадката група от производители износители от Китай, наблюдаваната тенденция за увеличаване на средните цени на вноса не може да постави под въпрос констатацията за причиняващ вреда дъмпинг по време на РП. Що се отнася до развитието на обемите на вноса от Китай и както вече беше подчертано в съображение 114 от регламента за временните мерки и отново в съображение 109 по-горе, показателят за пазарния дял сочи увеличение на пазарния дял на вноса от КНР с 2 процентни пункта. Освен това и както беше подробно обяснено в съображения 116 и 117 от регламента за временните мерки и в съображение 111 по-горе, налице е било съществено подбиване на цените от страна на вноса от Китай.
4.4.2. Подбиване на цените
(114)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни поискаха повече информация за изчисленията за подбиването на цените от вече предоставената в съображение 116 от регламента за временните мерки. Доколкото чувствителният характер на тази информация, както и фактът, че на производителите от Съюза беше гарантирана анонимност, позволяват това, беше предоставена допълнителна информация.
(115)
По аналогия на решението, взето след налагането на временните мерки, да се изключат от списъците за изнасяните продукти някои „нетипични“ продукти за целите на изчисляване на дъмпинга (вж. съображение 69 по-горе), тези продукти също бяха изключени от списъците за изнасяните продукти, използвани за изчисляване на вредата. Тази промяна повлия само незначително върху маржовете на подбиване на цените, които поради това останаха в същите граници като посочените в съображение 117 от регламента за временните мерки.
(116)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 113-117 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5. Състояние на промишлеността на Съюза
4.5.1. Общи съображения
(117)
Няколко страни заявиха, че фактът, че по няколко фактора за вредата е настъпило подобрение между 2009 и 2010 г. и РП, показва, че промишлеността на Съюза се развива в положителна насока. Следва да се отбележи обаче, че този анализ е непълен и че той не взима предвид развитието на тези фактори през целия разглеждан период. Обясненията, дадени в съображение 23 от регламента за временните мерки, също трябва да бъдат взети предвид в това отношение.
(118)
По искане на една заинтересована страна се потвърждава, че макроикономическите показатели бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза, а микроикономическите бяха анализирани на нивото на включените в извадката производители от Съюза, което включваше дружества, които не са сред жалбоподателите.
(119)
От CCCLA заявиха, че микро- и макроикономически показатели, които са представени във регламента за временните мерки, не са били представителни, тъй като общото производство в Съюза би било много по-високо, отколкото показват данните, използвани в настоящото разследване. С оглед на анализа и заключенията съгласно точка 4.2 по-горе обаче този аргумент се отхвърля.
(120)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 118-121 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2. Макроикономически показатели
4.5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
Както е посочено в раздел 4.1 по-горе, няколко вносители оспориха данните за производството, представени в съображение 122 от регламента за временните мерки. Тези данни обаче бяха подложени на кръстосана проверка и се потвърждават.
(122)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 122-124 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.2. Обеми на продажбите и пазарен дял
(123)
Актуализацията в таблица 2 не оказва въздействие върху таблици 4 и 5 от регламента за временните мерки.
(124)
Поради липсата на коментари относно обема на продажбите и пазарния дял, съображения 125 и 126 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4.5.2.3. Заетост и производителност
(125)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за заетостта и производителността, посочени в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че те не съответстват на ситуацията, която описват някои статистически данни на Евростат (8).
(126)
Данните за двата показателя обаче бяха подложени на кръстосана проверка и счетени за точни. Данните, представени от страните, бяха твърде общи и не бяха свързани с производството на сходния продукт. Поради липсата на други коментари относно заетостта и производителността изложеното в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(127)
Поради липсата на коментари по отношение на размера на дъмпинговия марж изложеното в съображение 129 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3. Микроикономически показатели
4.5.3.1. Складови наличности
(128)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за складовите наличности, представени в съображение 130 от регламента за временните мерки, и тяхното значение в сравнение с публично достъпни данни по отношение на някои производители от Съюза. Те също така изразиха несъгласие с твърдението, че промишлеността на Съюза работи основно по поръчка.
(129)
По отношение на въпроса за работата по поръчка разследването потвърди, че това е така за включените в извадката производители от Съюза, както и че е обичайна практика в сектора. Освен това данните за складовите наличности, представени във регламента за временните мерки, се отнасяха до проверени данни за складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза, които се смятат за най-надеждните данни.
(130)
След разгласяването на окончателните мерки горепосочените коментари бяха повторно представени, но не бяха представени нови аргументи. Поради липсата на допълнителни коментари относно складовите наличности изложеното в съображение 130 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.2. Продажни цени
(131)
Поради липсата на коментари по отношение на данните за продажните цени, посочени в регламента за временните мерки, изложеното в съображение 131 от временния регламент се потвърждава.
4.5.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и заплати
(132)
След разгласяването беше установена техническа грешка при изчисляването на нетната печалба на промишлеността на Съюза и възвръщаемостта на инвестициите (ВИ). Тази грешка беше поправена и коригираните данни са, както следва:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от нетния оборот)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Индекс (2008 г. = 100)
100
74
-13
84
ВИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
38
-41
125
(133)
Посочената по-горе корекция не повлия съществено върху временните констатации по отношение на тези два показателя. Въпреки това, среднопретегленото ниво на печалбата на включените в извадката производители по време на разглеждания период е било малко по-ниско от временно установеното, като се е понижило от 3,8 % на 3,2 % (вместо от 4,2 % на 3,5 %). Възвръщаемостта на инвестициите до голяма степен е следвала тенденцията, наблюдавана при печалбата, но, както беше посочено и от няколко заинтересовани страни след разгласяването на окончателните мерки, през разглеждания период се е развивала преди всичко положително, а не отрицателно.
(134)
Една от заинтересованите страни оспори нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, както е посочено в съображение 134 от регламента за временните мерки. Тази страна твърдеше, че само вреда, причинена от дъмпинг, може да се вземе под внимание и че не е бил установен дъмпинг за друг период освен за 2011 г. Позоваването на състоянието на промишлеността на Съюза в това съображение обаче беше направено само с цел да се анализира въпросът дали печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, може да се вземе предвид като представителна за печалбата на промишлеността при нормални условия. Беше установено, че това не е възможно.
(135)
Няколко страни оспориха служещото за сравнение равнище на печалба, посочено в съображение 135 от регламента за временните мерки, и/или предложиха други (по-ниски) показатели за сравнение.
(136)
Група китайски производители износители заявиха, че нивото на печалба през РП показва добър процент на рентабилност. Това твърдение обаче не беше подкрепено с факти. Друга от страните също заяви, че нивата на печалба, представени в регламента за временните мерки, могат да се считат за нормални нива и тази страна се позова на публично достъпни данни за печалбата на германски производител между 1999 и 2007 г. Още една заинтересована страна заяви, че равнището на печалбата през РП, изложено в регламента за временните мерки, би могло да се счита за „нормално“ въз основа на заключенията на проучване, осъществено от Комисията (9), което включваше данни за печалбата на германски производител между 2004 и 2007 г. Подобни твърдения бяха получени след разгласяването на окончателните мерки.
(137)
В това отношение следва да се припомни, че в регламента за временните мерки беше направено заключението, че печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба, тъй като промишлеността на Съюза в този момент вече е била в нестабилно състояние, както е обяснено в съображение 134 от временния регламент. Освен това беше установено, че публично достъпните данни за печалбата на германски производител за периода 1999-2007 г., посочени по-горе, засягат не само производствените дейности, свързани с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, но също и други важни сегменти. Що се отнася до проучването на Комисията, посочено в съображение 136 по-горе, с оглед на обхвата, целта и момента на провеждане на това проучване то не беше сметнато за подходяща основа за определяне на рентабилността. Например, по отношение на разглеждания продукт, то се отнася само до рентабилността на едно дружество. На последно място, и трите изявления, посочени в съображение 136, които са в противоречие с изявлението, посочено в съображение 141 по-долу, не са достатъчно подкрепени с факти. Поради това се потвърждава, че процентът на печалбата (3,2 %), наблюдаван по време на РП, не може да бъде смятан за приемлив за този продукт.
(138)
Една от заинтересованите страни заяви, че равнищата на печалба за вътрешния дизайн, обзавеждането и/или храните в секторите за търговия на дребно в Швеция следва да се използват като база за сравнение. Като се има предвид обаче, inter alia, разликата в нивата на инвестиции за секторите на производството и на търговията на дребно, това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(139)
След разгласяването на окончателните мерки една от страните заяви, че да се смята за разумна печалбата от 6 %, установена в рамките на разследването относно обувките, за нормално равнище на печалба в настоящия случай не би било целесъобразно, тъй като то е било установено през 2006 г., когато икономическите обстоятелства са били много по-благоприятни в сравнение с 2013 г. Този довод не може да бъде приет. На първо място, страната се позовава на икономическите обстоятелства като цяло, а не на конкретната ситуация на пазара за съдове и прибори за сервиране. Вярно е, че потреблението е спаднало значително през 2009 г., но след това се е възстановило в значителна степен. Още по-важно е, че развитието на потреблението следва не се разглежда изолирано. Предвид големия обем на дъмпинговия внос (пазарен дял от 66,8 %), равнището на дъмпинга (дъмпингови маржове от 13,1 % до 36,1 %) и нивото на подбиване на цените (от 26,5 % до 47,6 %), състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза би било много по-различно, ако вносът бе извършен на недъмпингови цени. Поради тази причина аргументът следва да бъде отхвърлен.
(140)
Някои други страни предложиха база за сравнение, използвана в друго антидъмпингово разследване, т.е. разследването относно керамичните плочки (10). След разгласяването на окончателните мерки бяха получени подобни коментари. Следва обаче да се отбележи, че керамичните плочки, за разлика от обувките от естествена кожа и съдовете и приборите за сервиране, не могат да се разглеждат като потребителски продукт по същия начин. Например честотата, с която домакинствата купуват или заменят керамичните съдове и прибори за сервиране и начинът, по който те се предлагат на пазара и, в крайна сметка, се продават на потребителите са по-близки до тези при обувките от естествена кожа, отколкото при керамичните плочки. Поради това искането за използване на целевата печалба, приложена и в разследването относно керамичните плочки, се отхвърля.
(141)
Жалбоподателите твърдяха, че използваното за сравнение ниво на печалбата следва да бъде по-скоро над 10 %, тъй като производството на продукти от областта на съдовете и приборите за сервиране е капиталоемка дейност, която освен това изисква висока степен на нови инвестиции и иновации. Макар да беше потвърдено, че действително разглежданото производство е капиталоемко и налага непрекъснати инвестиции, информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не може да промени временно използвания за сравнение показател. Разследването не стигна до заключението, че този използван за сравнение показател би бил най-подходящият за всички производители от Съюза.
(142)
Група от вносители оспори данните за рентабилността в регламента за временните мерки и изчисли рентабилността въз основа на данните за производствените разходи, данните за продажните цени и обеми в Съюза и данните за експортните продажни цени във временния регламент, като стигна до заключението, че промишлеността на Съюза всъщност е реализирала печалба от 6 % през РП. Това изчисление обаче е грешно, тъй като то комбинира данни от различни източници (включените в извадката производители от Съюза, промишлеността на Съюза като цяло и Евростат).
(143)
Поради липсата на допълнителни коментари в това отношение с настоящия регламент се потвърждава изложеното в съображения 132-137 от регламента за временните мерки.
4.5.3.4. Производствени разходи
(144)
В съвместно изявление няколко вносители заявиха, че данните за производствените разходи в съображение 138 от регламента за временните мерки не съответстват на развитието на разходите за труд и енергия, което показват данните на Евростат. Страните подчертаха, че разходите за труд са нараснали в държавите членки. Също така развитието на разходите за енергия в Съюза не подкрепя заключението за намаляване на производствените разходи.
(145)
В това отношение се отбелязва, че разходите за труд и енергия, представени от страните, са твърде общи. Освен това фактът, че промишлеността на Съюза е успяла да намали производствените разходите през период, когато общата тенденция е в обратна посока, показва изключителните усилия, положени от промишлеността на Съюза за намаляване на разходите и запазване на конкурентоспособността.
(146)
Данните за производствените разходи, изложени в регламента за временните мерки, представляват проверените производствени разходи за включените в извадката производители от Съюза. Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 138 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.5. Заключение относно вредата
(147)
Няколко страни оспориха заключението относно вредата, изложено в регламента за временните мерки, въз основа на това, че има подобрение по няколко показателя за вреда през последната част от разглеждания период. Този въпрос обаче не може да постави под съмнение факта, че повечето от показателите за вреда са се влошили през разглеждания период. Това влошаване на показателите за вреда се наблюдава за повечето макроикономически показатели, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти, заетост, както и за показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например рентабилност и инвестиции.
(148)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 139 и 143 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(149)
Поради липсата на коментари относно съображение 144 от регламента за временните мерки изложеното в посоченото съображение се потвърждава.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(150)
Няколко страни оспориха заключението, изложено в съображение 148 от регламента за временните мерки. При все това, макар че някои от процентите, които бяха посочени в съображения 145 и 147 от регламента за временните мерки, бяха леко променени, както беше обяснено по-горе, това не променя фактите и заключенията, съдържащи се в съображения 145 - 148 от временния регламент.
(151)
В действителност, като се има предвид развитието на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай, е ясно, че няма противоречие между съображение 147 от регламента за временните мерки, по-специално по отношение на твърдението, че понижаването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовия натиск, предизвикан на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от КНР, и промените в пазарния дял на промишлеността на Съюза, както се твърди от една от страните.
(152)
Освен това фактът, че цените на вноса от КНР са се увеличили през разглеждания период, както беше посочено от няколко страни, не променя констатацията за подбиване на цените и причиняващ вреда дъмпинг през РП.
(153)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос, изложеното в съображения 145-148 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Внос от трети държави, различни от засегнатата държава
(154)
Както е посочено в съображение 106 по-горе, след налагането на временните мерки бяха актуализирани данните от Евростат относно вноса. При извършването на кръстосана проверка на тези нови данни с предишни данни, съдържащи се в регламента за временните мерки, беше открита техническа грешка в изчисляването на стойностите за вноса от Тайланд и Турция. Тази грешка беше коригирана и, съответно, окончателните данни относно вноса на сходния продукт от трети държави въз основа на данните от Евростат са, както следва:
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 972
81 464
81 595
89 146
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 590
2 519
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (в тонове)
26 978
25 303
25 485
29 336
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
94
109
Пазарен дял (%)
3,3
3,7
3,4
4
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 776
2 649
2 802
2 855
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
101
103
Обем на вноса от Тайланд (тонове)
25 916
20 660
20 600
25 213
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
79
97
Пазарен дял (%)
3,1
3
2,7
3,5
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 246
1 183
1 403
1 356
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
113
109
(155)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(156)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през РП).
(157)
Преди публикуването на регламента за временните мерки от CCCLA отбелязаха, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай. След това няколко страни оспориха заключението на регламента за временните мерки, що се отнася до вноса от Турция.
(158)
Като се има предвид, че действително беше налице явна грешка в отчитането на вноса от Турция в регламента за временните мерки, както и актуализираните данни, посочени по-горе, нищо не дава основания да се предположи, че вносът от Турция, предвид неговите цени и пазарен дял, може да наруши причинно-следствената връзка между износа от Китай на разглеждания продукт и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Следва също да се отбележи, че невключването на вноса с произход от Турция в жалбата не може да се определи като дискриминационно, тъй като към момента на започване на разследването не са били налице достатъчно доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, що се отнася до вноса от Турция.
(159)
През целия разследван период пазарният дял на вноса от Тайланд не е надхвърлял 3,5 %.
(160)
Поради горепосочените причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено върху състоянието на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.2. Пазарни сегменти
(161)
Поради липсата на нови коментари относно пазарните сегменти изложеното в съображения 156-158 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.3. Потребление и търсене
(162)
Една от страните предположи, че вредата може да се обясни с дългосрочно намаляване на търсенето на продукти, произведени в Съюза. Разследването обаче не потвърди наличието на такава тенденция, както вече беше обяснено в съображение 112 от регламента за временните мерки.
(163)
Поради липсата на други коментари по отношение на потреблението и търсенето изложеното в съображения 159-166 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(164)
Една от страните посочи, че през разглеждания период средните експортни цени на Съюза са били по-ниски от средните продажни цени на пазара на Съюза. Това би могло да се отрази на способността на промишлеността на Съюза да прави нови инвестиции или да наема нови служители. Подобен аргумент беше изложен отново след разгласяването на окончателните мерки. Както вече беше посочено в съображение 169 от регламента за временните мерки обаче, повечето от показателите за вреда не могат да бъдат повлияни от резултатите на експортните продажби. Освен това може да се изтъкне аргументът, че тези продажби са били начин за частично компенсиране на вредата, претърпяна на пазара на Съюза. Освен това поради факта, че средните цени са изчислени, като се раздели общата стойност на продажбите на сходния продукт на общият обем на тези продажби, различно продуктово съдържание на продажбите, реализирани на пазара на Съюза в сравнение с експортните продажби, също може да доведе до съществени различия в средните продажни стойности като цяло. Накрая, тези експортни продажби са представлявали по-малко от 37 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза, т.е. основен пазар за промишлеността на Съюза все още без всякакво съмнение е бил вътрешният пазар на Съюза. Поради това аргументът, че тези експортни продажби са нанесли вреда на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между вноса от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
(165)
Поради липсата на нови коментари по отношение на износа, осъществяван от промишлеността на Съюза, изложеното в съображения 167-170 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.5. Премахване на квотите за внос
(166)
След въвеждането на временните мерки друга от страните изказа предложението, че премахването на квотите за внос е имало въздействие върху производителите от Съюза през разглеждания период. Въпреки това не бяха представени нови факти, които биха могли да променят заключението в съображение 173 от регламента за временните мерки.
(167)
Поради липсата на нови подкрепени с факти коментари по отношение на премахването на квотите за внос, изложеното в съображения 171-173 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(168)
След налагането на временните мерки някои страни изказаха твърдението, че разследването за картел, започнато от германските власти, посочено в съображение 175 от регламента за временните мерки, и глобата за картел, посочена в същото съображение, не са били надлежно взети под внимание. По отношения на тези твърдения може да се каже следното в допълнение към това, което вече беше посочено в съображения 174 и 175 от регламента за временните мерки.
(169)
Германското разследване за картел във връзка с твърдения за определяне на цените за периода от юли 2005 г. до февруари 2008 г. все още не е приключило. Тъй като на производителите от Съюза беше гарантирана поверителност и с оглед на факта, че окончателните резултати от текущото германско разследване не са съобщени публично до момента, не е възможно да се коментират подробности относно извършения анализ. Въпреки това може да бъде потвърдено, че нито един от включените в представителната извадка производители от Съюза не е предмет на посоченото текущо разследване. Разследването стигна също така до заключението, че микроикономическите показатели не са били повлияни от разследваните практики, а макроикономическите показатели са били повлияни само в много ограничена степен, ако изобщо са били повлияни.
(170)
Що се отнася до констатациите относно картелирането по отношение на обзавеждането за баня, следва да се припомни, че активно картелиране с цел определяне на цените беше установено за периода между 1992 г. и 2004 г. и че само един от глобените производители развива дейност и в сектора за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Данните, предоставени от този производител по отношение на представителността и вредата, не се влияят от практиките на картелиране, тъй като са използвани само данните, които се отнасят за съдовете и приборите за сервиране или за кухня на този производител, а не неговите обобщени данни. Следователно глобата, свързана с този картел, не е засегнала данните, предоставени от този производител. Припомня се още, че периодът на определяне на цените е бил много преди разглеждания период. Тъй като самоличността на производителите от Съюза е поверителна, тя не може да бъде разгласена, независимо дали дружеството е включено в извадката. Въпреки това, ако даден включен в извадката производител от Съюза беше отразил в счетоводните си документи елементи (например санкцията за картелиране), влияещи на неговата ситуация по отношение на вредата за целите на настоящото разследване, разследващият орган щеше да ги изолира, за да могат съответните фактори за вредата да не бъдат изкривени.
(171)
Следователно твърденията за въздействието на горепосочените разследвания за картел върху анализа на вредата и причинно-следствената връзка се отхвърлят.
(172)
Една от заинтересованите страни посочи, че има незаконни договорености относно цените и разпределянето на пазара между производителите от Съюза, но не предостави никакви доказателства в подкрепа на това твърдение и поради това твърдението се отхвърля.
(173)
Поради липсата на нови коментари относно антиконкурентните практики на пазара на Съюза изложеното в съображения 174-176 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.7. Методи на производство
(174)
Поради липсата на нови коментари относно методите за производство изложеното в съображения 177 и 178 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(175)
Един от вносителите повтори подобни твърдения след разгласяването на окончателните мерки, като заяви, че има разлики в производствените методи, използвани от производителите на Съюза, в сравнение с по-занаятчийските методи на китайските заводи. Не бяха представени обаче никакви съществени доводи, които биха могли да променят заключението, направено в съображение 178 от регламента за временните мерки, и поради това твърдението се отхвърля окончателно.
5.3.8. Пазари на употребявани стоки
(176)
Поради липсата на нови коментари относно пазарите на употребявани стоки изложеното в съображения 179 и 180 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.9. Икономическата криза
(177)
Една от страните заяви, че в съображение 183 от регламента за временните мерки е представен погрешен анализ на ситуацията през периода на икономическо възстановяване между 2010 и 2011 г. и че въздействието на икономическата криза е занижено. Тези коментари бяха повторени след разгласяването на окончателните мерки. Тези твърдения обаче бяха неоснователни. Трябва също така да се подчертае, че в цитираното съображение се заявява, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. По отношение на въздействието на икономическата криза в съображение 184 от регламента за временните мерки ясно се посочва фактът, че икономическата криза може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, въпреки че не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, при която е нанесена вреда на тази промишленост през РП.
(178)
Поради липсата на нови коментари относно икономическата криза изложеното в съображения 181-184 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.10. Други фактори
(179)
В съвместно изявление няколко вносители твърдяха, че спадът в заетостта е нормално развитие за производството на потребителски стоки. Това твърдение обаче не беше обосновано. Освен това, дори ако тази тенденция би била нормална в този сектор, това не би могло да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и значителната загуба на работни места в сектора. Поради това твърдението се отхвърля.
(180)
Една от страните заяви, че продължаващите структурни дефицити на промишлеността на Съюза във връзка със съществуващия свръхкапацитет, показан в таблица 3 от регламента за временните мерки, биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от производителите от Съюза. По отношение на този аргумент, въпреки че промишлеността на Съюза вече е била в нестабилно състояние в началото на разглеждания период и е преминала през процес на преструктуриране, разследването потвърди, че тя е била конкурентоспособна и е отговаряла добре на търсенето от страна на всички пазари. Що се отнася до таблица 3 от регламента за временните мерки, намаляването на производството трябва да се разглежда заедно с натиска, произтичащ от големия обем на вноса на ниски цени от КНР, тъй като износът на промишлеността на Съюза е останал стабилен. Поради това искането не можа да се приеме.
(181)
Една от страните изложи становището, че Комисията е пропуснала да разгледа кумулативното въздействие на всеки от другите фактори за вредата. Това твърдение също бе изказано от някои страни след разгласяването на окончателните мерки. Като се имат предвид обаче резултатите от разследването във връзка с различните други посочени фактори, не е възможно техният кумулативен ефект да е могъл да наруши причинно-следствената връзка. Всъщност въздействието на повечето от другите фактори, които бяха посочени, е малко, ако изобщо има такова.
(182)
Една от страните беше на мнение, че разследващият орган не е успял да направи разграничение между едновременна проява и причинно-следствена връзка. Представената информацията в подкрепа на това твърдение обаче далеч не беше убедителна в това отношение и поради това твърдението се отхвърля.
(183)
Поради липсата на нови коментари относно другите фактори, изложеното в съображения 185-190 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(184)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 191 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(185)
Поради липсата на коментари изложеното в съображение 192 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(186)
Неоказал съдействие полски производител приветства мерките, докато неоказал съдействие производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса на разглеждания продукт се противопостави на мерките. Втората страна смята, че митата биха имали отрицателно въздействие върху онези производители, които допълват продуктовата си гама с вноса от КНР и са се приспособили към глобализацията чрез стопански модел, при който работата с висока добавена стойност се извършва в Съюза. Освен това клиентите биха били склонни в по-малка степен да си купят техните продукти, защото те вече няма да предлагат пълната гама от продукти.
(187)
Що се отнася до твърдението на втората страна, положението на това дружество беше разгледано. Беше установено, че китайският внос на съдове и прибори за сервиране представлява много малка част от общия обем на вноса. Дружеството заяви обаче, без да разясни това по-подробно, че този внос е важен за него. Дружеството не предостави никакви данни за собственото си производство. Според финансовите отчети през 2011 г. печалбата на дружеството преди облагане с данъци от общия оборот е била над 10 %, от които по-голямата част са постигнати на пазарите извън ЕС (не бяха предоставени данни за разглеждания продукт). На тази основа не може да се очаква, че налагането на мерки застрашава жизнеспособността на това дружество. Що се отнася до твърдението, че много други дружества също биха срещали затруднения в резултат от мерките, не бяха представени конкретни доказателства. Освен това според отговорите, получени по време на етапа преди започване на процедурата, и изявленията, получени след това, нищо не показва, че съществува значителен брой дружества в такава ситуация.
(188)
Въздействието на митата върху производствените дейности на промишлеността на Съюза би било положително. Всъщност след неотдавнашното налагане на временни антидъмпингови мита са докладвани няколко положителни промени в това отношение.
(189)
Горепосоченото положително развитие потвърждава твърдението на жалбоподателите, че производството на Съюза може да бъде увеличено в значителна степен в много кратък срок, като се използват заводите, техниката и работната сила, които вече са на разположение, а още по-големи увеличения ще бъдат осъществими в дългосрочен план. Следователно предприемането на мерки срещу нелоялни ценови практики на пазара е от полза за тях, тъй като новото ценово равнище ще насърчи производството на повече продукти в Съюза, било то под формата на големи или малки поръчки, специално проектирани или масови немаркови продукти. То би довело до създаването на нови работни места, при които се използват различни видове умения, и съответно би намаляла безработицата.
(190)
Що се отнася до невъзможността да се предлага пълна гама продукти, това твърдение не може да бъде прието, тъй като потребителите се нуждаят от непрекъснато променяща се гама продукти и от съществуването на няколко източници на предлагане.
(191)
Поради липсата на други коментари по отношение на интереса на промишлеността на Съюза изложеното в съображения 193-198 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.3. Интерес на несвързаните вносители
(192)
Двамата най-големи вносители, включени в извадката, оспориха своето равнище на съдействие по отношение на изчерпателността на данните за тяхната рентабилност и маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти, а един от тях оспори констатацията, че е отказал достъп до своята счетоводна документация и заяви, че нищо не би се променило, ако беше предоставил достъп. Страните заявиха, че техният размер и стопански модел не им позволява да предоставят толкова подробни данни, колкото се изискват. На окончателния етап се потвърждава, че един от тях отказа отново достъп до счетоводните документи на неговия вносител и че и двете дружества, въпреки че положиха усилия да направят това, не успяха да осигурят изчерпателни и използваеми данни за своята рентабилност и информация за маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти по такъв начин, че тя да може да бъде използвана от институциите при анализа на положението на несвързаните вносители. Ограничената информация, предоставена от двете дружества за техните цени на закупуване и препродажба, макар и непозволяваща да се правят заключения, беше обаче изцяло в съответствие с общата информация за надценката, получена и обобщена в съображение 202 от регламента за временните мерки.
(193)
В съображение 203 от регламента за временните мерки заинтересованите страни бяха приканени да представят допълнителни, изчерпателни и проверими данни, за да се направи допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(194)
След налагането на временните мерки бяха изпратени нови отговори на въпросниците за вносителите от двама несвързани вносители. Също така изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други невключени в извадката вносители, едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), CCCLA и производител от Съюза с интерес в областта на вноса. Нито едно от изявленията не съдържаше убедителни данни за въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(195)
Една от страните заяви, че данните за въздействието на митата върху заетостта надолу по веригата са били занижени предвид факта, че статистиката на Евростат показва, че като цяло в търговските предприятия работят повече хора (33 милиона), отколкото в производствените предприятия (31 милиона). При все това представените данни бяха свързани с вноса и производствената дейност като цяло и не могат да бъдат използвани за целите на настоящото разследване.
(196)
В съвместно изявление няколко вносители изразиха твърдението, че петимата вносители, включени в извадката, осигуряват повече от 10 000 работни места, свързани с разглеждания продукт, а не 350, както е посочено в съображение 200 от регламента за временните мерки. Данните бяха проверени отново. Следва да се подчертае, че в рамките на анализа на интереса на вносителите, е взет под внимание броят на работните места, свързани с вноса и препродажбата на разглеждания продукт, включително помощни функции. Заетостта, свързаната с други продукти или друг произход, или свързана с дейности като продажба на едро или търговия на дребно, очевидно следва да не бъде включвана в този брой. Необходимо е да се припомни, че на по-ранен етап от процедурата група от 14 вносители беше изчислила съответния брой на работните места на равнището на вносителите на общо около 7 000. Този брой изглежда е разумна приблизителна оценка, която се основава на екстраполация на ситуацията на включените в извадката вносители до такава степен, че техните данни да могат да се използват.
(197)
Няколко страни изразиха недоволство във връзка с големия размер на брутния марж, съдържащ се в съображение 202 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че той е подвеждащ. Разследването обаче показа, че по-голямата част от вносителите, които отговориха на въпросите за подбор на извадка от вносители, са заявили брутен марж между цената на закупуване и на препродажба между 50 % и 200 %, а включените в извадката вносители са в сходна ситуация. Освен това след разгласяването на временните мерки жалбоподателите представиха няколко примера в подкрепа на информацията, съдържаща се в публикацията, посочена в съображение 202 от регламента за временните мерки, т.е. потвърждаващи съотношението вносна цена - цена на дребно на разглеждания продукт.
(198)
Производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса обясни, че тези маржове са необходими за покриване на определени разходи, направени на територията на Съюза. Не бяха предоставени данни, които да дадат възможност за изчисляване на тези маржове на основата на оборота.
(199)
Тъй като само от трима от включените в извадката вносители бяха получени и проверени използваеми данни за печалбата от дейности по вноса, свързани с разглеждания продукт, а тези трима вносители представляваха само около 3 % от вноса на въпросния продукт, съответната среднопретеглена стойност на печалбата не беше счетена за позволяваща заключения и поради това не е посочена в регламента за временните мерки. Следва да се отбележи обаче, че тази среднопретеглена печалба беше добра (между 6 % и 10 % - посочват се само приблизителни граници от съображения за поверителност).
(200)
Един вносител твърдеше, че няма достатъчно производство на цветни каменинови изделия в Съюза и че те нямат алтернатива освен вноса от КНР. Същото твърдение беше изказано след разгласяването. Разследването обаче установи, че цветни каменинови изделия могат да се закупуват от няколко източника, включително от производители от Съюза. Освен това производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(201)
Информацията, събрана по време на разследването, не позволи правилно количествено определяне на степента, до която вносителите биха били в състояние да предадат по веригата увеличенията на цената на закупуване в резултат на предложените нива на митата. Ако към вноса от КНР обаче се приложи окончателно антидъмпингово мито и като се има предвид предоставената информация за брутния и нетния марж, няма никакви данни за това, че жизнеспособността на стопанската дейност на вносителите е застрашена. Един от вносителите също така заяви, че големите пазарни оператори и вносители, чиято основна дейност не е свързана с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, няма да бъдат повлияни отрицателно.
(202)
Поради това се приема заключението, че налагането на мерки на предложените нива няма значително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт като цяло.
(203)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на несвързаните вносители изложеното в съображения 199-211 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.4. Интерес на други стопански отрасли
(204)
В допълнение към поканата, съдържаща се в съображение 203 от регламента за временните мерки, в деня на публикуването на временните мерки Комисията се свърза пряко със съответните търговци на дребно и сдружения на търговци на дребно, вносителите, за които е възможно да осъществяват търговия на дребно, както и дизайнерите, които бяха известни на Комисията, и ги прикани да попълнят съответните въпросници. Някои получатели, които първоначално твърдяха, че са търговци на дребно, отговориха, че не са засегнати от разследването, тъй като не развиват такава стопанска дейност. В крайна сметка Комисията получи седем нови отговора на въпросника за търговците на дребно. Тези седем търговци на дребно представляват 1 % от вноса от КНР през РП. Повечето от тези отговори бяха недостатъчни в много отношения, но въпреки това бяха анализирани, доколкото това е възможно. Не бяха получени отговори на въпросника за дизайнерите.
(205)
Информацията, получена по този начин, по същество не предостави никакви нови доказателства относно интереса на други стопански отрасли, които биха могли да поставят под съмнение заключението, направено в съображение 217 от регламента за временните мерки.
(206)
След публикуването на временните мерки изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други стопански отрасли, включени и невключени в извадката вносители (в това число и полски вносител, развиващ дейност с рекламни изделия), едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), няколко търговци на дребно, CCCLA и осем предприятия за печене на кафе (седем от тях са разположени в Италия, а седалището на едно от тях е в Австрия).
(207)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че поради много малкия брой производители от Съюза, обслужващи техния пазар (максимум 5), по-голямата част от които извършват внос от КНР, пряко или чрез свързани с тях дружества, както и много големия брой предприятия за печене на кафе (1 500-3 000), мерките на нивото, предлагано на временния етап, може да им попречи да си набавят точно същите стоки в бъдеще. Това твърдение не може да бъде прието. Първо, окончателните мерки са на по-ниско ниво от временните мерки. Второ, разследването разкри, че производителите от Съюза са в състояние да продължават да разгръщат своя производствен потенциал и да продължават да обслужват сектора за печене на кафе, в случай че вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР, бъде отстранена. Предвид големия брой производители от Съюза е много вероятно броят на производителите от Съюза, които биха могли да поемат поръчките от предприятията за печене на кафе, да е повече от пет.
(208)
Предприятията за печене на кафе изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки ще навредят на техния износ поради загуба на конкурентоспособност и възможни ответни мерки от страна на китайските органи. Не са налице обаче доказателства, които да сочат, че нивото на наложените мерки би довело до подобна загуба на конкурентоспособност, като се има предвид също така, че други членове на СТО са наложили антидъмпингови мерки, засягащи този вид на продукта. Твърдението за ответни действия също беше счетено за необосновано.
(209)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че антидъмпинговите мерки неизбежно ще доведат до общ спад в техния бизнес, до намаляване на продажбите им, до общо увеличение на цените на кафето в сектора на хотелиерството, ресторантьорството и кетъринга и до спад в качеството на стоките и услугите. Твърди се, че всичко това излага на риск значителен брой пряко и непряко свързани работни места. Като се има предвид обаче каква е основната дейност на предприятията за печене на кафе и заключенията по отношение на въздействието на мерките върху веригата за доставки, тези твърдения не могат да бъдат приети. Следва да се отбележи също така, че представянето на общия брой работни места, свързани с дейностите в световен мащаб на дадено предприятие за печене на кафе, не може да се счита за подходяща база за изчисление на броя работни места, които ще бъдат изложени на риск поради налагането на антидъмпингови мерки.
(210)
Двама търговци на дребно изказаха твърдението, че няма достатъчно производство на нов костен порцелан и костен порцелан в Съюза и че те нямат алтернатива освен внос от КНР. Същото твърдение беше изказано от сдружение на вносителите след разгласяването. На първо място и като цяло следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки целят възстановяване на лоялната търговия, а не блокирането на вноса. В този случай нивото на мерките не може да бъде считано за възпиращо. На второ място, разследването установи, че тези продукти могат да се закупят от няколко източника, включително от производители от Съюза. Накрая, производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза и биха могли допълнително да използват потенциала си, ако антидъмпинговите мерки бъдат наложени окончателно.
(211)
Един търговец на дребно заяви, че мерките ще имат отрицателно въздействие върху някои обекти, обслужващи туристическия пазар. Никаква съществена информация обаче не подкрепи това твърдение. Също така изделията, за които става въпрос, имат ограничено значение в сектора.
(212)
Търговец на едро и един вносител заявиха, че налагането на мерки би довело до вертикална консолидация на пазара от страна на някои големи участници. Като се има предвид обаче настоящият брой участници, това би било малко вероятно в краткосрочен и средносрочен план.
(213)
В допълнение към въпросите, които вече бяха разгледани в регламента за временните мерки, следва да се отбележи, че някои страни изразиха становището, че интересите на малките предприятия, като търговци на дребно, дистрибутори и стопански субекти, които се занимават с рекламни изделия, не са били взети под внимание в достатъчна степен. Това твърдение беше повторено от няколко страни след разгласяването на окончателните мерки. Трябва да се признае, че като цяло микропредприятията и малките предприятия биха били по-уязвими по отношение на увеличението на цените в резултат на антидъмпинговите мита. Няма обаче доказателства, че нивото на наложените мерки ще има значително отрицателно въздействие върху другите стопански субекти, които отговарят на критериите за МСП. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(214)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на другите стопански отрасли изложеното в съображения 212-217 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(215)
Въпреки че Комисията се свърза тях, никоя от страните, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, не изпрати становище.
(216)
Няколко страни оспориха заключението, съдържащо се в съображение 222 от регламента за временните мерки по отношение на по-високите цени. Подобни твърдения бяха изказани след разгласяването на окончателните мерки.
(217)
При малко вероятния вариант, при който митото изцяло се прехвърля на потребителите и ако се приеме, че равнищата на вноса и цените остават същите, антидъмпинговите мита биха означавали годишни допълнителни разходи на домакинство, по-малки от 1 EUR. Това изчисление се основава на обема и стойностите на вноса през РП, предложеното ниво на митата и броят на домакинствата в Съюза.
(218)
Това въздействие не може да се счита за достатъчно, за да надделее над положителното въздействие върху промишлеността на Съюза, произтичащо от ограничаването на вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР.
(219)
Една от страните изказа твърдението, че в резултат на мерките ще има недостиг на по-евтини съдове и прибори за хранене. Това искане беше повторено след разгласяването на окончателните мерки. Това твърдение обаче не може да бъде прието, тъй като, както е посочено в съображение 157 от регламента за временните мерки, промишлеността на Съюза обслужва всички пазари (включително за по-евтини съдове и прибори за сервиране).
(220)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на потребителите (домакинствата), изложеното в съображения 218-226 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(221)
С оглед на гореизложеното, оценката в регламента за временните мерки се потвърждава.
(222)
Поради това изложеното в съображения 227-229 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(223)
Беше изказано твърдението, че маржът на печалбата, използван за изчисляването на стойността на митото, необходимо за отстраняване на въздействието на дъмпинга, причиняващ вреда, е твърде висок. Това твърдение беше отхвърлено, както е обяснено в раздел 4.5.3.3 по-горе.
(224)
Няколко страни оспориха целевата печалба, използвана за изчисляването на маржа на вредата. Тези коментари са представени в съображения 135-142 по-горе. Въз основа на анализа на тези коментари се стигна до заключението, че целевата печалба от 6 % следва да бъде запазена.
(225)
Поради липсата на други коментари относно степента на отстраняване на вредата методологията, изложена в съображения 230-234 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(226)
Предвид заключенията относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, както и съгласно член 9, параграф 4 от основния регламент, следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговия или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на дъмпинговите маржове.
(227)
Малката корекция, посочена в съображения 115 и 132 по-горе, доведе до леко коригиране на маржовете на продажбите на занижени цени, както е отразено в маржовете на вредата, изброени по-долу. Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
Марж на вредата (%)
Окончателна митническа ставка (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Всички други оказали съдействие производители износители
17,9
79,0
17,9
Всички други дружества
36,1
110,1
36,1
(228)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР и произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(229)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват представяне на валидна търговска фактура пред митническите органи на държавите членки, която да отговаря на изискванията, изложени в приложение II към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(230)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в модела на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение, че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване за заобикаляне на антидъмпинговите мерки. В това разследване може, inter alia, да бъде разгледана необходимостта от премахването на индивидуалните митнически ставки и последващото налагане на мито, приложимо в национален мащаб.
(231)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на субекта или след учредяването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, настоящият регламент ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
(232)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото, приложимо за цялата държава, следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
(233)
С цел да се осигури равностойно третиране на новите износители и оказалите съдействие дружества, невключени в извадката, посочени в приложение I към настоящия регламент, следва да се предвиди среднопретеглената митническа ставка, наложена на последните, да се прилага по отношение на всички нови износители, които биха се ползвали с право на преразглеждане по член 11, параграф 4 от основния регламент.
(234)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (разгласяване на окончателните мерки). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласените окончателни мерки.
(235)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше целесъобразно.
7.3. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(236)
С оглед на размера на установените дъмпингови маржове и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 (кодове по ТАРИК 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от КНР.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Дружествата, посочени в приложение I
17,9
Всички други дружества
36,1
B999
3. Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за "всички други дружества".
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се освобождават.
2. Сумите, обезпечени чрез временни антидъмпингови мита съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 17,9 %, когато новият производител износител от КНР представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания периода (от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г.),
б)
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в КНР, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент, и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2013 година.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 412/2013
ze dne 13. května 2013
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí, po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení řízení
(1)
Komise nařízením (EU) č. 1072/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno dne 16. února 2012 (3) na základě podnětu, který byl podán jménem výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících více než 30 % celkové výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 22. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2. Následný postup
(4)
Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímního antidumpingového cla, zúčastněným stranám (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“) se některé z nich k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Dva dovozci a jeden vyvážející výrobce požádali o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod a této žádosti bylo vyhověno.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění, byla provedena inspekce na místě u thajského výrobce, jejímž cílem bylo prošetřit, zda je Thajsko vhodná srovnatelná země.
(7)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky. Čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz výrobků lehkého průmyslu a řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“) a jedna skupina dovozců požádaly o slyšení za účasti úředníka pro slyšení z generálního ředitelství pro obchod a této žádosti bylo vyhověno.
(8)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
1.3. Výběr vzorku
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zpochybnily vzorek vyvážejících výrobců z ČLR s tvrzením, že vzorek není reprezentativní, neboť vychází pouze z největších objemů vývozu, a tudíž nebere v úvahu další činitele, které charakterizují rozmanitost a roztříštěnost keramického průmyslu v ČLR.
(10)
Jak vyplývá z čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“), výběr společností, které budou zahrnuty do vzorku, může být omezen na největší reprezentativní objem vývozu, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vzhledem k roztříštěnosti odvětví se vycházelo z toho, že výběr na základě objemu vývozu by umožnil sestavení reprezentativního vzorku, který mohl být v době, která byla k dispozici, přezkoumán. V tomto ohledu je však třeba poznamenat, že vybrané společnosti se nacházejí ve třech různých regionech v ČLR a produkují významný objem dotčeného výrobku z různých typů keramických materiálů, např. z porcelánu a kameniny, jakož i širokou škálu typů výrobků. Tuto námitku tudíž nelze přijmout.
(11)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že použití různých metodik pro výběr vzorku výrobního odvětví Unie a dovozců v porovnání s výběrem vzorku vyvážejících výrobců se rovná diskriminaci a že měla být použita stejná kritéria. Použití různých metodik je diskriminační vůči vyvážejícím výrobcům a porušením zásady rovného zacházení.
(12)
Výběr vzorku vyvážejících výrobců slouží pouze k prošetření existence dumpingu dotčeného výrobku z ČLR. V tomto ohledu je nezbytné pokrýt maximální objem dovozu dotčeného výrobku v období šetření. Na druhé straně byl vzorek výrobců v Unii vybrán pro účely posouzení, zda výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, a to na základě řady různých ukazatelů. Pokud jde o dovozce, shromážděné informace se používají převážně pro posouzení zájmu Unie. Z toho vyplývá, že pokud jde o dovozce a výrobce v Unii, je důležité sbírat informace od řady společností působících například v různých segmentech výrobků. Základní důvody pro výběr společností do vzorku výrobců a dovozců Unie na jedné straně a do vzorku vyvážejících výrobců na straně druhé jsou odlišné, a proto se nenacházejí v podobném postavení. Zásada nediskriminace ani zásada rovného zacházení proto nevyžadují použití stejné metodiky výběru příslušných vzorků. Z toho vyplývá, že tato námitka je naprosto neopodstatněná, a proto se zamítá.
(13)
Jeden vyvážející výrobce trval na své žádosti o zařazení do vzorku, jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato společnost však nepředložila žádné nové argumenty, které by zdůvodnily její zařazení do vzorku. Z toho důvodů a s ohledem na zjištění v 10. bodě odůvodnění tohoto nařízení se potvrzují závěry v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Týž vyvážející výrobce nezařazený do vzorku tvrdil, že mu po poskytnutí konečných informací nebyl poskytnut dostatek času na předložení připomínek a že poskytnutí konečných informací bylo navíc nedostatečné, protože nebyly zveřejněny například údaje o náhradách, prodejních cenách, úpravách atd. Nebylo tudíž respektováno jeho právo na obhajobu.
(15)
Podle čl. 20 odst. 5 základního nařízení by na předložení připomínek k poskytnutí konečných informací měla zúčastněná strana dostat lhůtu činící nejméně deset dnů. Dotyčný vyvážející výrobce obdržel konečné informací elektronickou poštou dne 25. února 2013 a na předložení připomínek dostal čas do 8. března 2013, tj. jedenáct dnů. Dokument s konečnými informacemi mu byl navíc následující den zaslán doporučenou poštou. Z toho vyplývá, že dotčené straně, byl poskytnut dostatek času na předložení připomínek, a toto tvrzení se proto musí zamítnout. V této souvislosti se rovněž konstatuje, že dotčená strana předložila připomínky ve stanovené lhůtě a nepožádala o prodloužení lhůty. Komise kromě toho, s ohledem na povinnost chránit důvěrné informace, zveřejnila všechny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlala navrhnout uložení konečných opatření. Konkrétněji řečeno, respektování práva na obhajobu nevyžaduje, aby údaje o prodeji konkrétní společnosti nebo o úpravách pro společnosti zařazené do vzorku, které byly použity ke stanovení individuálních dumpingových rozpětí, byly sděleny straně, pro níž se nepočítá individuální rozpětí.
(16)
Z uvedeného vyplývá, že tvrzení o nerespektování práva na obhajobu je neopodstatněné, a proto se zamítá.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Úvod
(17)
Jak je uvedeno v 24. a v 56. až 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90, pocházející z ČLR, s výjimkou keramických nožů (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2. Tvrzení
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací žádná ze stran nezpochybnila, že keramické (kuchyňské) nože se podstatně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v důsledku rozdílů ve fyzikálních vlastnostech, výrobních procesech a konečném použití. Všechny připomínky zúčastněných stran byly zkoumány a žádost o vyloučení keramických nožů z definice výrobku v tomto šetření je s konečnou platností přijata.
(19)
Po zveřejnění prozatímních opatření několik stran uvedlo, že určité keramické mlýnky na přísady a koření a jejich keramické mlecí části a součástí by měly být vyloučeny z definice výrobku.
(20)
Tato žádost se zakládá na tvrzení, že vzhledem k jejich specifickým vlastnostem nelze tyto mlýnky a jiné typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní považovat za jediný výrobek. Na výrobu mlecích kotoučů v těchto mlýncích se používá hlavně keramický materiál z oxidu hlinitého, který se nepoužívá pro „standardní“ stolní nádobí, jako jsou hrnky a talíře, a který se vypaluje při vysoké teplotě. Míra zaměnitelnosti s hlavními kategoriemi výrobku, který je předmětem tohoto šetření, je u nich velmi omezená. To by také platilo pro keramické mlecí mechanismy bez krytu, jež jsou běžně deklarované pod výše uvedenými kódy.
(21)
Šetření ukázalo, že keramická složka v těchto mlýncích představuje obvykle pouze jeho malou část. Šetření navíc ukázalo, že keramické mlýnky s keramickým mlecím kotoučem, včetně svých keramických částí a součástí, nemají stejné základní fyzikální vlastnosti a základní použití jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Keramické mlecí části a součásti se liší od keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní tvarem, pevností a konstrukcí.
(22)
Některé strany tvrdily, že dotyčné mlýnky by měly být vyloučeny z definice výrobku na základě toho, že mají tytéž fyzikální vlastnosti, průmyslový design a konečné použití jako mlýnky s mlecími mechanismy z kovu a že, jsou-li součástí sady mlýnků, jsou běžně zařazeny pod číslem tarifního sazebníku 8210. Tvrdily také, že keramické prvky v těchto případech obvykle nepřevyšují 2 % hodnoty výrobku. S ohledem na četné možnosti klasifikace mlýnků a sad mlýnků však šetření nemohlo tyto argumenty uznat pro určení toho, zda by keramické mlýnky měly být vyloučeny z definice výrobku, který je předmětem šetření.
(23)
Několik stran argumentovalo, že by tyto mlýnky měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku na základě toho, že v některých mlýncích je nutné používat keramické mlecí kotouče spíše než kovové, zejména v mlýncích na sůl, jelikož sůl způsobuje korozi kovových mlýnků. Z šetření však vyplynulo, že mlýnky na sůl nemusí nutně používat keramické mlecí mechanismy.
(24)
Na základě výše uvedeného dospělo šetření k závěru, že mlýnky na koření a přísady s keramickými mlecími prvky se podstatně liší od jiných druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v důsledku rozdílů v základních fyzikálních vlastnostech a v použití keramických materiálů používaných na pracovní součásti. Proto se přijímá tvrzení, aby byly vyloučeny z definice výrobku v tomto šetření, včetně samostatných keramických mlecích mechanismů a jejich součástí.
(25)
Po zveřejnění prozatímních opatření některé strany tvrdily, že brousky keramických nožů mají být vyloučeny z definice výrobku z důvodu rozdílů ve výrobních procesech, konečného použití a skutečnosti, že tyto předměty neslouží k uchovávání potravin vzhledem k jejich zvláštnímu designu a fyzikálním vlastnostem. Šetření tyto argumenty potvrdilo. Proto bylo vyhověno žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v tomto šetření.
(26)
V témže duchu se také zkoumalo, zda by měly být z definice výrobku vyloučeny keramické škrabky Šetření totiž potvrdilo, že keramické škrabky se podstatně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní z důvodu rozdílného designu a fyzikálních vlastností (tvar a pevnost) keramického materiálu použitého pro pracovní části, výrobních procesů a konečného použití. Keramické škrabky by proto měly být rovněž vyloučeny z definice produktu v tomto šetření.
(27)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedna strana také tvrdila, že pečící kameny na pizzu (tzv. pizza-stone) z kordieritové keramiky by měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku kvůli jejich odlišným fyzikálním vlastnostem (tvar a tvrdost), průmyslovému designu a použití. Kordieritová keramika je z hlinito-křemičitanu hořečnatého, který se vyznačuje zvláštními vlastnostmi, zejména vynikající odolností proti tepelným šokům. Šetření potvrdilo, že pečící kámen na pizzu z kordieritové keramiky má stejné fyzikální vlastnosti (tvar a tvrdost), průmyslový design a použití jako cihly pro vysoké pece nebo trouby. V důsledku toho se liší od ostatního keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Po poskytnutí konečných informací upozornili žadatelé na podobnost mezi pečícími kameny na pizzu z kordieritové keramiky a jinými výrobky, jichž se řízení týká. Nedokázali však prokázat, že pečící kameny na pizzu z kordieritové keramiky mají stejné základní fyzikální vlastnosti a konečné použití. Proto bylo vyhověno žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedno nizozemské sdružení tvrdilo, že keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, které má být použito jako propagační produkty, by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku na základě toho, že se neprodává za účelem jeho používání jako stolního nebo kuchyňského nádobí a náčiní, že je důležitou ekonomickou hybnou silou v odvětví maloobchodu, že ho spotřebitelé velmi oceňují a že pouze výrobci v ČLR mohou nabízet množství potřebná v krátkém období. Žádosti o vyloučení keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, které má být použito na propagační účely, z definice výrobku v tomto šetření však nemůže být vyhověno, neboť jeho fyzikální vlastnosti, výrobní procesy a konečné použití jsou stejné jako u jiných druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní.
(29)
Po zveřejnění prozatímních opatření a opět po poskytnutí konečných informací jeden německý dovozce a velkoobchodník a jeden čínský spolupracující vyvážející výrobce tvrdili, že kameninové zboží se zvláštní povrchovou úpravou určenou pro sublimační potisk, u něhož lze sublimační povrchovou úpravu odstranit mechanickým škrábáním, by mělo být vyloučeno z definice produktu na základě toho, že se jedná o polotovary, u nichž se konečná úprava (tzv. fotofinišing) provádí v Unii prostřednictvím specifických kanálů, kvůli odlišnému vnímání ze strany spotřebitelů, z toho důvodu, že tato sublimační povrchová úprava převyšuje hodnotu nepotahovaných keramických předmětů, a kvůli tomu, že v Unii tento produkt nikdo nevyrábí. Šetřením bylo zjištěno, že tento produkt je na pohled totožný s ostatními sublimací nepotahovaným stolním nádobím, a proto je obtížné je rozlišit, je-li to vůbec možné. Šetření dále prokázalo, že tyto výrobky mají obvykle stejné konečné použití jako ostatní druhy kuchyňského a stolního nádobí a náčiní. Rovněž bylo zjištěno, že několik výrobců v Unii tyto produkty vyrábí a že produkty vyráběné v Unii a dovážené produkty si přímo konkurují. S ohledem na výše uvedené se žádost o vyloučení produktů ze speciálně potahované kameniny pro sublimační potisk zamítá.
(30)
Po zveřejnění prozatímních opatření a opět po poskytnutí konečných informací tvrdil dovozce, který požadoval vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice produktu, že předběžná analýza Komise v tomto ohledu byla chybná, protože nebrala v úvahu existenci tržních segmentů, rozdíly v kvalitě mezi různými typy stolního nádobí, luxusní a křehčí povahu stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou a jeho omezenou zaměnitelnost v důsledku souvisejícího vnímání ze strany spotřebitele. Rovněž tvrdil, že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou lze požívat i jako ozdobu.
(31)
Pokud jde o tvrzení týkající se rozdílů v jakosti mezi různými typy stolního nádobí a náčiní a luxusní a křehčí povahy stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou, tyto vlastnosti nejsou specifické pro ozdobné ručně malované stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou. Kromě toho, pokud jde o omezenou zaměnitelnost v důsledku souvisejícího vnímání spotřebitelů, nebyl podán žádný nový argument, který by změnil závěr uvedený v 45. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že průměrný spotřebitel nerozlišuje mezi stolním nádobím a náčiním s ruční malbou pod glazurou a ostatními typy keramického stolního nádobí a náčiní. Komise analyzovala existenci segmentů trhu ve 157. až 158. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato argumentace proto nemůže zvrátit závěry uvedené v 45. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(32)
Po uložení prozatímních opatření bylo dále rozpracováno tvrzení uvedené v 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato tvrzení byla zopakována po poskytnutí konečných informací. Dovozce s výrobou v ČLR tvrdil, že výrobky stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, které jsou zcela glazované a/nebo smaltované na 100 % povrchu, s výjimkou spodku nebo jeho části, a pokud je 100 % glazovaného a/nebo smaltovaného povrchu obarveno jinou než bílou barvou, by měly být vyloučeny z definice výrobku. Toto tvrzení bylo řádně analyzováno a šetření prokázalo, že fyzikální vlastnosti, výrobní procesy a konečné použití těchto výrobků jsou stejné jako u jiných glazovaných a/nebo smaltovaných výrobků keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
(33)
CCCLA trvala na tom, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měl být vyloučen (jemný) kostní porcelán na základě toho, že se jedná o křehký a luxusní produkt s nízkou mechanickou pevností, a napadla také tvrzení, že je odolný proti oštěpům. Je však třeba poznamenat, že CCCLA sama dříve uvedla, že (jemný) kostní porcelán má vysokou mechanickou pevnost a odolnost proti oštěpům. Tato protichůdná tvrzení jasně zpochybnila tvrzení CCCLA. V každém případě vznesené argumenty nemění závěry shrnuté v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Žádost o vynětí (jemného) kostního porcelánu z definice výrobku se proto definitivně zamítá.
(34)
Táž strana zopakovala, že by odolný porcelán měl být vyřazen ze škály výrobků, jichž se šetření týká. Tvrdila, že není pravdou, že nemá nesporné znaky, a že je pevný díky více než 24 % obsahu hliníkového kaolínu, a poté zpochybnila schopnost Unie vyrobit tento produkt. Různé názory na odolný porcelán jsou však rozporuplné, pokud jde například o podíl surovin a obsah hliníkového prášku v něm. Kromě toho nebylo zpochybněno, že se odolný porcelán vyrábí také v Unii a že výrobci v ČLR vyrábějí odolný porcelán, který přímo konkuruje odolnému porcelánu vyrobenému v Unii, jakož i jiným výrobkům, které jsou předmětem tohoto šetření. Žádost o vynětí odolného porcelánu z definice výrobku se proto definitivně zamítá.
(35)
Všechny druhy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní lze považovat za různé druhy téhož výrobku. Proto se tvrzení vznesené po poskytnutí předběžných a opětovně po poskytnutí konečných informací o tom, že šetření se týká široké škály podobných výrobků, a v důsledku toho je nutné provést samostatnou analýzu reprezentativnosti, dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie pro každý segment výrobků, pokládá za neopodstatněné. Jedna strana tvrdila, že definice výrobku je příliš široká, a předložila srovnání výrobků s různou úrovní výzdoby, ale její tvrzení o konečném použití (pro zahradu a dětí v jednom případě, pro ozdobu v jiném) je pochybné, jelikož není jednoznačné a lze na něj spíše pohlížet jako na potvrzení závěru uvedeného v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Je také třeba poznamenat, že jeden dovozce s výrobou v ČLR uvedl, že více než 99 % výrobků keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní prodávaných v Unii bylo převážně nebo výhradně bílé. Některé strany zpochybnily 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení na základě toho, že v rámci šetření orgány neprovedly žádné zkoušky, zda určité zboží nebylo vhodné pro volný obchod v Unii. Tato skutečnost však nevyvrací závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3. Závěr
(36)
S ohledem na výše uvedené je výrobek s konečnou platností vymezen jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí a součástí, keramických škrabek, brousků keramických nožů, a kamenů z kordieritové keramiky používaných pro pečení pizzy nebo chleba, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, všechna ostatní zjištění v 24. až 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. DUMPING
3.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(38)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce, jeden výrobce v Unii a jeden dovozce tvrdili, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo učiněno opožděně, tj. po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a že šetření by proto mělo být zastaveno bez uložení antidumpingových opatření. Tato žádost týkající se rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství byla vznesena již v prozatímní fázi, ale Komise ji zamítla v 72. a 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po poskytnutí konečných informací podalo podobnou žádost pět dalších vyvážejících výrobců. Na podporu svého tvrzení se dovolávali rozsudků Soudního dvora v právních věcech Brosmann a Aokang Shoes (4).
(39)
Především je třeba připomenout, že právní věci Brosmann a Aokang Shoes nejsou relevantní pro posouzení legality analýzy o zacházení jako v tržním hospodářství v tomto šetření, neboť tyto případy se, na rozdíl od tohoto šetření, týkají situací, kde se zacházení jako v tržním hospodářství vůbec neposuzovalo.
(40)
Právní věci Brosmann a Aokang Shoes dále nejsou relevantní pro posuzování legality tohoto šetření vzhledem k tomu, že základní nařízení bylo mezitím změněno (5). Ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení v platném znění stanoví, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství u společností zařazených do vzorku podle článku 17 základního nařízení a že toto rozhodnutí přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření, a tato ustanovení se vztahují na všechna nová a probíhající šetření od 15. prosince 2012, a tudíž i na toto šetření.
(41)
V každém případě je nutné potvrdit výklad judikatury, tj. že nedošlo k porušení jako takovému práva na rozhodnutí o statusu tržního hospodářství, bez ohledu na skutečnost, že nebyla dodržena tříměsíční lhůta. Závěr uvedený v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzuje.
(42)
Vzhledem k vysokému počtu žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a potřebě vykonat za účelem ověření těchto žádostí mnoho inspekcí na místě nebylo rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství učiněno ve lhůtě sedmi měsíců. Bylo však přijato ve lhůtě osmi měsíců po zahájení šetření, jak vyžaduje základní nařízení ve znění nařízení (EU) č. 1168/2012. Jak bylo vysvětleno výše, tvrzení, že v tomto ohledu došlo ke zbavení nějakého práva se zpětnou působností, není opodstatněné.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se žádost o ukončení šetření bez uložení antidumpingových opatření kvůli nepřijetí rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství ve lhůtě tří měsíců zamítá.
(44)
Jeden do vzorku nezařazený vyvážející výrobce navíc neprokázal, že má jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a jeho žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla tudíž zamítnuta. Přesto trval na tom, že údajné chyby v účetnictví, pokud vůbec existovaly, kvůli nimž byla jeho žádost zamítnuta, nebyly podstatné, a proto bylo rozhodnutí o zamítnutí zacházení jako v tržním hospodářství nepřiměřené a v rozporu se zásadou proporcionality. Po poskytnutí konečných informací tento vyvážející výrobce na svém tvrzení trval, ale nepředložil žádné nové argumenty.
(45)
Tvrzení o závažnosti účetních záznamů jsou v podstatě totožná s těmi, která byla použita během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství, a Komise je vyvrátila ještě před rozhodnutím o zacházení jako v tržním hospodářství. Pokud však jde o tvrzení, že odmítnutí přiznat zacházení jako v tržním hospodářství je v rozporu se zásadou proporcionality, je třeba připomenout, že kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení jsou kumulativní, a pokud nejsou splněna všechna, zacházení jako v tržním hospodářství nelze přiznat. Kromě toho, jelikož důkazní břemeno leží na společnosti, která žádá o zacházení jako v tržním hospodářství a ta neprokázala, že vede jednoznačné a jasné účetnictví, Komise neměla jinou možnost než zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Rozhodnutí o zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství tudíž nelze považovat za porušení zásady proporcionality. V každém případě, pokud podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1168/2012 (6) Komise omezí své šetření na vzorek, omezuje se rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství pouze na strany zařazené do vzorku.
3.2. Individuální zacházení
(46)
Je třeba připomenout, že ačkoli šestnáct vyvážejících výrobců požádalo o individuální zacházení, podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení byly posouzeny a následně přijaty pouze žádosti společností zařazených do vzorku. Ze zbývajících jedenácti vyvážejících výrobců sedm požádalo o individuální zjišťování.
(47)
V souladu s čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení se individuální clo uplatní na dovoz od vývozců či výrobců, kterým bude přiznáno individuální zjišťování, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Proto nebylo možné přiznat individuální clo čtyřem společnostem, které žádaly o individuální zacházení, nikoli však o individuální zjišťování.
(48)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že ve stanovených lhůtách předložil všechny požadované informace, a proto by měla být jeho žádost o individuální zacházení posouzena a stanoveno individuální dumpingové rozpětí v souladu s rozsudkem Soudního dvora ve věci Brosmann (7).
(49)
Této žádosti nelze vyhovět. Dotyčná společnost nebyla zařazena do vzorku a její žádost o přiznání individuálního zacházení bylo možno posoudit pouze v souvislosti s individuálním zjišťováním, pokud by se provádělo podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(50)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se individuálního zacházení, 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.3. Individuální zjišťování
(51)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení podalo sedm vyvážejících výrobců, kteří zastupovali deset právnických osob. Jak je vysvětleno v 82. a 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ve fázi prozatímních opatření Komise o těchto žádostech nerozhodla.
(52)
Dne 21. prosince 2012 byli vyvážející výrobci informováni o tom, že jejich žádosti o individuální zjišťování nelze přijmout, protože by to představovalo nepřiměřeně velkou zátěž a bránilo by to včasnému ukončení šetření.
(53)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení je individuální zjišťování zákonným právem a že odmítnutí individuálního zjišťování Komisí je nepodložené, neboť ani počet společností, ani potřebná zjišťování by s ohledem na zdroje Komise nepředstavovala nepřiměřenou zátěž či nebránila včasnému dokončení šetření. Po poskytnutí konečných informací bylo toto tvrzení zopakováno, ale nebyly předloženy žádné nové argumenty.
(54)
Rozhodnutí o tom, zda akceptovat či neakceptovat individuální zjišťování, jsou přijímána případ od případu, přičemž je zohledněn počet podaných žádostí a doba, která je k dispozici pro účely jejich posouzení. V tomto případě je třeba připomenout, že Komise měla právní povinnost posoudit zacházení jako v tržním hospodářství u šestnácti právnických osob v ČLR, včetně společností, které nebyly zahrnuty do vzorku. Vzhledem k omezenému času danému procesněprávními lhůtami nebylo možné před poskytnutím prozatímních informací vykonat žádné individuální zjišťování. Vzhledem k omezenému času, který byl k dispozici poté, a vzhledem k počtu podaných žádostí a omezeným dostupným zdrojům útvarů, které v Komisi odpovídají za antidumpingová šetření, byl učiněn závěr, že v tomto případě by bylo nepřiměřeně zatěžující provést individuální zjišťování.
3.4. Běžná hodnota
3.4.1. Volba srovnatelné země
(55)
Po uložení prozatímních opatření byl prozkoumán výběr vhodné srovnatelné země. V této souvislosti se uskutečnila inspekce na místě v prostorách thajského vyvážejícího výrobce, který zaslal odpověď na dotazník, jak je uvedeno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po prošetření a ověření informací obdržených od spolupracujícího výrobce v Thajsku byl nicméně učiněn závěr, že thajský výrobce nemůže poskytnout dostatečně podrobné údaje, pokud jde o typy výrobků prodávaných na domácím trhu. Proto bylo rozhodnuto, že nejvhodnější srovnatelnou zemí by měla zůstat Brazílie.
(56)
Informace získané z Thajska však posloužily pro podporu některých zjištění v Brazílii, zejména co se týče úrovně cenového rozdílu mezi značkovými a neznačkovými výrobky (viz 91. bod odůvodnění).
(57)
Po poskytnutí konečných informací jedno odvětvové sdružení napadlo výběr Brazílie za vhodnou srovnatelnou zemi. V podstatě tvrdilo, že podle všeho byla jediným důvodem pro výběr Brazílie skutečnost, že nebyla po ruce žádná jiná vhodná země. Toto tvrzení nelze přijmout. Z 84. až 88. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že Brazílie byla shledána za vhodnou srovnatelnou zemi na základě faktické situace na domácím trhu. To, že po poskytnutí konečných informací Komise pokračovala ve zkoumání dalších potenciálních srovnatelných zemí, nevede k závěru, že Brazílie není vhodnou volbou.
(58)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další věcné připomínky ohledně výběru Brazílie za vhodnou srovnatelnou zemi, 84. až 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.4.2. Stanovení běžné hodnoty
(59)
Po poskytnutí prozatímních informací několik zúčastněných stran tvrdilo, že stanovení běžné hodnoty bylo chybné v tom, že údajně nebyla zjištěna pro prodej obdobných výrobků v Brazílii, a proto došlo ke zkresleným a neobjektivním výsledkům, zejména pokud jde o produkty z kameniny a jiné druhy výrobků, které nebyly vyrobeny a prodány ve srovnatelné zemi. Někteří vyvážející výrobci rovněž tvrdili, že nebyla řádně zveřejněna metoda použitá k určení vypočítané běžné hodnoty, uvedené v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(60)
Z připomínek obdržených po poskytnutí prozatímních informací vyplývá, že metoda použitá ke stanovení běžné hodnoty nebyla některým zúčastněným stranám zcela jasná. V reakci na tyto připomínky je dále vysvětlena metodika pro určení běžné hodnoty.
(61)
Vzhledem k tomu, že byly zamítnuty všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství pro všechny vyvážející výrobce z ČLR zařazené do vzorku, byla běžná hodnota stanovena na základě informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(62)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující brazilský výrobce prodává obdobný výrobek na domácím brazilském trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. V této souvislosti je třeba připomenout, že podle čl. 1 odst. 4 základního nařízení se „obdobným výrobkem“ rozumí výrobek, který je shodný, tj. podobný ve všech ohledech s posuzovaným výrobkem, nebo není-li takový výrobek k dispozici, jiný výrobek, který, ačkoliv není podobný ve všech ohledech, má vlastnosti úzce se podobající vlastnostem posuzovaného výrobku.
(63)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Za tím účelem byly zjištěny výrobní náklady spolupracujícího brazilského výrobce.
(64)
Toto zkoumání ukázalo, že u všech typů výrobku se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu převyšující náklady a že vážená průměrná prodejní cena všech typů se rovnala jednotkovým výrobním nákladů, nebo byla vyšší.
(65)
Proto byla vypočtena běžná hodnota podle typu výrobku jako vážený průměr skutečných domácích cen všech prodejů, bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje ziskové, či nikoli. Z uvedeného vyplývá, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nebyla vypočítána běžná hodnota u neziskových prodejů.
3.4.3. Vývozní cena
(66)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky ohledně vývozních cen, 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.4.4. Srovnání
(67)
Po poskytnutí prozatímních informací několik zúčastněných stran tvrdilo, že metodika použitá pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla obecně chybná, protože neporovnávala obdobné výrobky, a že nebylo dostatečně vysvětleno, na jakém základě byly prováděny úpravy. Konkrétně jeden vyvážející výrobce uvedl, že u produktů z kameniny, které srovnatelný výrobce nevyráběl a neprodával, měla Komise srovnávat vývozní ceny s náležitě upravenou domácí cenou za zboží z póroviny, místo aby vypočítávala běžnou hodnotu. Někteří vyvážející výrobci kromě toho argumentovali, že u několika jiných typů výrobku, které vyrobili a prodávali vyvážející výrobci, vedlo srovnání vývozní ceny a průměrné ceny za kilogram typu generického výrobku podávaného v Brazílii, pouze na základě typu použitého keramického materiálu, nevyhnutelně ke srovnávání výrobků, které nejsou obdobné a tudíž i k chybnému výsledku. Kromě toho jeden z vyvážejících výrobců tvrdil, že úprava kvůli značce podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení byla podhodnocena, zatímco jiný vyvážející výrobce tvrdil, že úroveň takové úpravy nevychází z žádných spolehlivých či doložených údajů, a proto není oprávněná. Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že jeho vývozní ceny by měly být upraveny o rozdíly v prodaném množství na různých obchodních úrovních. A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že metodika použitá pro úpravy o rozdíly ve fyzikálních vlastnostech není opodstatněná a není jasné, na základě kterých údajů byly tyto úpravy provedeny.
(68)
Na základě obdržených připomínek byla metodika použitá pro srovnání cen a úpravy za účelem srovnatelnosti cen podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení revidována. Zejména byly výrobky, které byly v prozatímní fázi porovnány výhradně na základě průměrné ceny za 1 kg keramického materiálu použitého k výrobě generického neznačkového výrobku, nyní porovnány s nejpodobnějším výrobkem (viz 77. bod odůvodnění tohoto nařízení), což umožnilo přesnější a spravedlivější srovnání cen.
(69)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena na základě srovnání jednotlivých cen ze závodu výrobců zařazených do vzorku s domácí prodejní cenou srovnatelného výrobce obdobného výrobku. Některé vývozní transakce se však týkaly netypických typů výrobků, např. kroužků na ubrousky, podstavců pod nůž nebo podložek pod čajník, u nichž nebylo možné zajistit objektivní srovnání. Proto, a také s ohledem na to, že byly zanedbatelné, jelikož jejich podíl na objemu vývozu nečinil ani 0,5 % objemu vývozu, byly tyto transakce vyloučeny.
(70)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny se formou úprav přihlédlo k rozdílům majícím vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech, obchodní úrovni a jiných faktorech ovlivňujících srovnatelnost cen, zejména značkách.
(71)
Za prvé se ověřovalo, zda je odůvodněna úprava s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(72)
V případech, kdy byla běžná hodnota stanovena na základě nejpodobnějšího výrobku (viz 68. bod odůvodnění), byla provedena úprava o rozdíly ve fyzikálních vlastnostech, aby byla zajištěna spravedlivá cenová srovnatelnost obdobných výrobků.
(73)
Pokud jde o výrobky z kameniny, vývozní cena byla porovnána s prodejní cenou nejpodobnějšího výrobku na domácím trhu vyrobeného a prodávaného ve srovnatelné zemi, tj. prodejní cenou výrobků zhotovených z póroviny namísto kameniny, ovšem ve všech ostatních aspektech shodných, a upravenou směrem nahoru o 5 %, což odráží cenový rozdíl mezi kameninou a pórovinou.
(74)
Jeden vyvážející výrobce tvrdí, že jak výrobní náklady, tak maloobchodní cena výrobků z póroviny je vyšší, než u výrobků z kameniny. Vývozní cena jeho výrobků z kameniny měla být proto snížená, nikoli zvýšená. Ve své argumentaci se tento vyvážející výrobce opírá v podstatě o vlastní odhady výrobních nákladů výrobků z póroviny a kameniny a na výtah z ceníku maloobchodních cen výrobků z póroviny a kameniny.
(75)
Tyto informace, které byly předloženy ve velmi pozdní fázi řízení a až po poskytnutí konečných informací, jsou v příkrém protikladu s informacemi, které Komisi poskytly v průběhu šetření ostatní zúčastněné strany, tj. žadatel, výrobní odvětví Unie a výrobce ve srovnatelné zemi. Všechny tyto strany uváděly, že výrobky z kameniny jsou kvalitnější, tj. jsou odolnější než výrobky z póroviny, a jejich výroba je nákladnější, jelikož kamenina je v podstatě kaolín vypálený při vysoké teplotě a pórovina je kaolín vypálený při nízké teplotě. Kameninu lze tedy obecně prodávat za vyšší cenu. Tyto informace byly dále potvrzeny veřejně dostupnými tržními informacemi.
(76)
Dále je třeba uvést, že dotyčný vyvážející výrobce sám výrobky z póroviny nevyrábí, a proto poskytl pouze odhad nákladů na jejich výrobu. Předložený ceník kromě toho přesvědčivým způsobem neprokazuje, že výrobky z póroviny jsou obecně dražší než výrobky z kameniny. Předložené důkazy tudíž neprokazují, že úprava provedená za účelem spravedlivého cenového srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny kameninových výrobků je chybná, a toto tvrzení se proto zamítá.
(77)
V případě ostatních typů výrobku, u nichž srovnání v prozatímní fázi vycházelo z průměrné ceny za kilogram a které byly pouze z keramického materiálu, Komise dále analyzovala dotčené typy výrobku a srovnávala vývozní cenu s nejpodobnějším typem výrobku vyráběného a prodávaného ve srovnatelné zemi. Pokud se lišily pouze jednou malou fyzikální vlastností, např. typem glazování nebo zdobením, zatímco všechny ostatní základní vlastnosti daného typu výrobku byly totožné, byla prodejní cena nejpodobnějšího typu upravena o skutečný cenový rozdíl vzniklý kvůli rozdílu ve fyzikální vlastnosti. U jiných typů výrobku, kde se lišilo více fyzikálních vlastností, byla vývozní cena srovnána s průměrnou prodejní cenou nejpodobnějšího výrobku. U těchto typů výrobků měl nejpodobnější výrobek všechny následující základní fyzikální vlastnosti nebo několik z nich: keramický materiál, druh zboží, základní tvar, zdobení a glazování.
(78)
Dva do vzorku zařazení vyvážející výrobci tvrdili, že podobně jako při úpravách v případech, kdy byla jiná jen jedna méně významná fyzikální vlastnost, je třeba učinit úpravu také v případech, kdy se liší více fyzikálních vlastností nejpodobnějšího výrobku.
(79)
Je třeba připomenout, že v případech, kdy byla jiná jen jedna méně významná fyzikální vlastnost, byla prodejní cena nejpodobnějšího výrobku upravena proto, aby byl zohledněn zjištěný rozdíl skutečných cen kvůli danému rozdílu ve fyzikální vlastnosti, zatímco na druhé straně v případě, kdy se lišila více fyzikálních vlastností, se srovnávalo na základě průměrné prodejní ceny výrobku s totožnými fyzikálními vlastnostmi. V tomto druhém případě proto nebyla zapotřebí úprava kvůli rozdílu ve fyzikálních vlastnostech mezi podobnými výrobky, protože jejich základní fyzikální vlastnosti byly stejné. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
(80)
Jeden z uvedených vyvážejících výrobců požadoval též další úpravy za účelem zohlednění rozdílů ve fyzikálních vlastnostech, pokud jde o hmotnost a bělost příslušného výrobku. Tvrdil, že používá méně hodnotnou surovinu, a proto jsou náklady a cena jeho výrobků nižší než náklady a cena podobného výrobku vyrobeného ve srovnatelné zemi. Jeho vývozní cenu je proto třeba upravit o přiměřenou částku. V této souvislosti je třeba především připomenout, že této společnosti nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a její výrobní náklady tedy nebyly ověřeny. Navíc tvrzení, že její výrobky jsou přibližně o 5 % těžší než standardní výrobky, nebylo podloženo žádnými ověřitelnými doklady nebo podklady, a proto se považuje za neopodstatněné. Co se týče bělosti, s ohledem na skutečnost, že tento vyvážející výrobce ve svém podání uvedl, že jeho výrobky mají normální bílou barvu, nevysvětlil, proč by se mu v tomto ohledu měla poskytovat úprava. Tato tvrzení se proto zamítají.
(81)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že Komise nesrovnala některé jeho vývozní ceny s běžnou hodnotou vhodného nejpodobnějšího výrobku. V tomto vývozu šlo o prodej zdobených výrobků prostřednictvím obchodníka, který nebyl ve spojení a který údajně zajistil výzdobu (obtisk) bezplatně. V důsledku toho vývozní cena nezahrnovala náklady na výzdobu, a proto by se měla porovnat s běžnou hodnotou stanovenou pro nezdobené výrobky, případně s průměrnou běžnou hodnotou zdobeného a nezdobeného zboží.
(82)
Je třeba připomenout, že výrobní náklady nejsou relevantním faktorem pro srovnatelnost cen, která vychází výhradně ze srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou podobných výrobků. Z poskytnutých informací taktéž jasně vyplývá, že dané vyvážené výrobky byly ve skutečnosti zdobené, ačkoli vyvážející výrobce údajně nenesl plné náklady spojené s přidanou hodnotou, kterou možno připsat zdobení. Tato skutečnost však nepředstavuje faktor, který by mohl odůvodnit cenovou úpravu za účelem zohlednění rozdílu ve fyzikálních vlastnostech oproti podobnému výrobku ve srovnatelné zemi. V každém případě vzhledem k pokročilé fázi řízení, během níž bylo toto tvrzení předloženo, nelze ověřit údaje poskytnuté na jeho podporu. Toto tvrzení se proto zamítá.
(83)
Vzhledem k rozmanitosti možných kombinací souprav keramického stolního nádobí vyráběného a prodávaného v ČLR a v Brazílii bylo za účelem dosažení objektivní srovnatelnosti cen rozhodnuto rozdělit různé soupravy do skupin podle počtu a druhu předmětů v soupravě. Průměrná prodejní cena za různé kombinace souprav nádobí zařazených do jednotlivých skupin na domácím trhu ve srovnatelné zemi byla tedy porovnána s vývozní cenou za kombinace souprav, které patří do těchto skupin.
(84)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že vzhledem k široké škále možných kombinací předmětů tvořících soupravu neumožňuje metodika sestavování skupin spravedlivé porovnání cen, protože nezohledňuje vlastnosti jednotlivých kusů, které tvoří soupravu. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že soupravy by se proto měly vyjmout z výpočtu dumpingového rozpětí.
(85)
Je třeba připomenout, že výpočet dumpingu je v případě souprav založen na srovnání průměrné prodejní ceny za kg, a nikoli za jednotlivé kusy. Za účelem spravedlivého srovnání cen souprav proto není nutné určit přesnou kombinaci různých kusů. Použitá metodika sestavování skupin zohledňuje základní vlastnosti různých kombinací souprav, pokud jde o soupravy vymezené například jako kávové nebo čajové, jídelní nebo jiné soupravy a také pokud je vymezen počet kombinovaných kusů. Za těchto okolností se má za to, že v případě souprav bylo provedeno spravedlivé srovnání ve smyslu čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Z toho vyplývá, že toto tvrzení nelze přijmout.
(86)
Kromě toho, jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že čínští vyvážející výrobci obecně zařazují své výrobky do pěti různých tříd od A do E se značnými cenovými rozdíly. Velká většina vývozu do Unie se však týká výrobků v jakostní třídě A, B nebo C či jejich kombinace. Tato klasifikace však není univerzální ani není založena na obecných odvětvových normách, nýbrž je spíše specifická pro jednotlivé společnosti a umožňuje rozdíly v cenách. Oproti tomu výrobce ve srovnatelné zemi prodává na domácím brazilském trhu pouze výrobky odpovídající jakostní třídě A, a bylo tudíž zjištěno, že je tím dotčena srovnatelnost cen. Vývozní cena byla proto upravena směrem nahoru na úroveň čínské jakostní třídy A, aby byla srovnatelná s výrobkem, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na brazilském trhu. V případě potřeby byla úroveň této úpravy stanovena individuálně pro každou ze společností zařazených do vzorku na základě skutečného a ověřeného cenového rozdílu mezi různými jakostními třídami.
(87)
Po poskytnutí konečných informací jeden do vzorku zařazený vyvážející výrobce tvrdil, že část jeho vývozu byla prodána prostřednictvím obchodníka, který nebyl ve spojení, a tato část se skládala z kombinace výrobků třídy A a třídy B, a proto by měl být tento vývoz také upraven a přizpůsoben cenové úrovni třídy A. Tvrdil, že cenový rozdíl představoval až 25 %, a doložil to kopiemi faktur a cenových nabídek.
(88)
Tyto informace však nebyly předloženy ani v průběhu šetření, včetně inspekce na místě, ani po poskytnutí prozatímních informací Komise. Naopak, tento výrobce v průběhu šetření uváděl, že vyvážel jenom výrobky třídy A. Nebyl předložen kompletní ceník, přestože o to byl v dotazníku požádán, aby bylo možné vyčíslit údajný cenový rozdíl mezi jednotlivými třídami, a předložil pouze omezený počet cenových nabídek. Za těchto okolností a vzhledem k velmi pozdní fázi řízení, v níž byly tyto informace poskytnuty, je jejich spolehlivost pochybná a nelze je nijak ověřit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(89)
Za druhé, jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zkoumáno, zda je odůvodněna úprava o rozdíly v obchodních úrovních podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení. Bylo zjištěno, že se vývozní cena na jiné obchodní úrovni liší od běžné hodnoty, protože čínský vývoz se v zásadě uskutečňuje na velkoobchodní úrovni, zatímco prodej na domácím trhu ve srovnatelné zemi se uskutečňuje i na maloobchodní úrovni. Šetřením bylo dále zjištěno, že na obou trzích ovlivňují výši cen, a tudíž i spravedlivé srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, různé distribuční kanály. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou byla tudíž stanovena běžná cena podle typu výrobků upravená podle obchodní úrovně pomocí zjištěných cenových rozdílů mezi různými obchodními úrovněmi ve srovnatelné zemi. Je třeba připomenout, že v případě potřeby byla provedena další úprava s ohledem na obchodní úroveň v prozatímním nařízení na základě zjištěného cenového rozdílu s ohledem na množství prodávané na každé obchodní úrovni (98. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto další úprava byla považována za odůvodněnou, jelikož šetření v prozatímní fázi naznačilo, že se většina čínského vývozu uskutečňuje ve velkých objemech, zatímco většina domácího prodeje ve srovnatelné zemi se uskutečnila v menším množství, což mělo na těchto dvou relevantních trzích za následek cenové rozdíly na stejné obchodní úrovni. Další šetření a podrobnější analýza transakcí na domácím trhu ve srovnatelné zemi však, na rozdíl od předběžných zjištění, prokázaly, že poměr malých a velkých množství výrobků prodaných výrobcem ve srovnatelné zemi je podobný jako v případě čínských vyvážejících výrobců. Proto se tato úprava už nepovažuje za vhodnou ani odůvodněnou.
(90)
Za třetí, jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že brazilský výrobce prodává na brazilském trhu pouze značkové výrobky, zatímco čínští vyvážející výrobci neprodávají značkové výrobky, nýbrž tzv. výrobky „soukromých značek“ nebo neznačkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Značkové výrobky pokládají zákazníci obvykle za výrobky, které mají určitou prestiž, zaručenou kvalitu a design, a vyžadují proto vyšší tržní ceny, zatímco neznačkové výrobky nebo výrobky soukromých značek mají sice stejné fyzikální a technické vlastnosti, obvykle se však prodávají za podstatně nižší ceny. Ačkoliv přidanou hodnotu značkového výrobku nelze obecně přesně vyčíslit, jelikož je u každé značky jiná a závisí na mnoha různých činitelích, jako je vnímání spotřebitelů, rozpoznání značky a na dalších nevyčíslitelných faktorech, brazilský výrobce v tomto konkrétním případě potvrdil, že jeho značkové výrobky mohou být na brazilském trhu prodávány za podstatně vyšší ceny než jiné neznačkové výrobky. Navíc bylo ve zprávě o brazilském trhu se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním potvrzeno, že brazilští zákazníci si na značku velice potrpí a že brazilský výrobce ze srovnatelné země je velmi známý výrobce s dlouhou tradicí. Vzhledem k těmto skutečnostem byla podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení upravena běžná hodnota směrem dolů o 40 % prodejní ceny na domácím trhu.
(91)
S ohledem na výše uvedenou úpravu je třeba připomenout, že dva vyvážející výrobci zpochybnili jak základ, z něhož úprava vycházela, tak úroveň úpravy (viz 67. bod odůvodnění). Je však nesporné, že značkový výrobek vyžaduje vyšší prodejní cenu než stejný neznačkový výrobek a že je tudíž ovlivněna srovnatelnost cen. Vhodnou úroveň úpravy navíc potvrdily nejen informace od výrobce ve srovnatelné zemi, ale i skutečné a ověřené cenové údaje od spolupracujícího výrobce v Thajsku a informace získané od jednoho výrobce v Unii po poskytnutí prozatímních informací. Bylo zjištěno, že zejména situace na trhu v Thajsku je srovnatelná se situací v Brazílii, protože je jen několik málo velmi známých a dlouho zavedených značek. Proto tato tvrzení nelze přijmout.
(92)
Po poskytnutí konečných informací žádný vyvážející výrobce netrval na námitce proti této úpravě, zatímco sdružení žadatelů tvrdilo, že úprava kvůli značce je příliš vysoká, zejména u neporcelánových výrobků. Na podporu tohoto tvrzení poukázal žadatel na ceníky a informace, které poskytli někteří výrobci z Unie.
(93)
I když tyto předložené informace potvrzují nálezy Komise o tom, že přidaná hodnota značky na kterémkoli trhu závisí od konkrétní společnosti/značky, nezpochybňují úroveň úpravy, která byla stanovena pro značkové výrobky prodávané srovnatelným výrobcem na domácím brazilském trhu, neboť poskytnuté informace se týkaly jen trhu Unie. Vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii, rozmanitosti trhu Unie s jeho regionálními rozdíly, a to i pokud jde o orientaci na značku, a vzhledem k vysokému podílu čínského dovozu je situace na trhu Unie úplně jiná než situace na brazilském trhu. Z toho důvodu a s ohledem na úvahy uvedené v 90. a 91. bodě odůvodnění nelze toto tvrzení akceptovat.
(94)
Jak je uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly v případě potřeby provedeny další úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen.
3.5. Dumpingová rozpětí
(95)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, metodika použitá pro výpočet dumpingového rozpětí, jak je uvedena v 102. až 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje.
(96)
Po poskytnutí prozatímních informací byla Komise informována, že některé obchodní společnosti, které nevyrábějí dotčený výrobek, byly chybně uvedeny v příloze I prozatímního nařízení, a tudíž se na ně vztahuje dumpingové clo stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. Komise informovala tyto společnosti, že má v úmyslu odstranit je z přílohy I a poskytla jim příležitost předložit připomínky. Po prošetření obdržených připomínek bylo několik obchodních společností odstraněno z přílohy I. Kde to bylo vhodné, byly nahrazeny spřízněným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(97)
Vzhledem k úpravě běžné hodnoty a vývozní ceny, jak je uvedeno v 67. až 94. bodě odůvodnění, a vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky, byla konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Společnost
Clo v %
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
4. ÚJMA
4.1. Posuzované období
(98)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany opakovaly, že posuzované období by mělo začínat v roce 2009, a nikoli v roce 2008, protože v roce 2008 začala hospodářská krize a trend mezi roky 2009 a 2011 by byl jednoznačný. Co se týče tohoto tvrzení, je třeba uvést, že rok 2009 není vhodnějším počátečním rokem posuzovaného období vzhledem k tomu, že účinky hospodářské krize se naplno projevily právě v tomto roce, což vedlo k výraznému poklesu spotřeby ve srovnání s rokem 2008. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(99)
Několik dovozců ve společném podání zpochybnilo způsob výpočtu číselného údaje o výrobě v Unii, který je uveden v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Několik zúčastněných stran tyto připomínky zopakovalo po poskytnutí konečných informací. Konkrétně měly za to, že daný požadavek by žadatelé nesplnili, jelikož z dostupné statistiky PRODCOM by vyplynula mnohem vyšší úroveň výroby podobného výrobku v Unii než je 240 200 tun, tj. údaj uvedený ve zmíněném odůvodnění, a v důsledku toho by žadatelé představovali méně než 25 % výroby podobného výrobku v Unii. Tyto strany vypočítaly, že výroba v Unii během období šetření činila 313 187 tun, a k tomuto číslu se dopracovaly s využitím kompletních údajů PRODCOM o porcelánovém keramickém stolním a kuchyňském nádobí a náčiní a následnou úpravou o 20 % dolů pro případ neporcelánového keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, což je analogie s metodikou, kterou použil žadatel a která byla použita v šetření pro určení objemu dovozu.
(100)
V tomto ohledu je třeba především poznamenat, že v rámci právní analýzy antidumpingového podnětu a v souladu s čl. 5 odst. 4 základního nařízení provedly útvary Komise před zahájením řízení důkladné šetření reprezentativnosti. Komise analyzovala údaje v podnětu, oslovila všechny známé výrobce v Unii a požádala je, aby rovněž poskytli údaje o výrobě i své stanovisko ke stížnosti a aby pomohli Komisi s nalezením případných potenciálních výrobců. Informace o výrobě poskytlo také sdružení výrobců.
(101)
Pokud jde o toto tvrzení, je třeba dále poznamenat, že zdroj údajů a metodika výpočtu o objemu výroby v Unii v každém roce posuzovaného období byly uvedeny také v 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. v souladu s tím, co bylo učiněno ve fázi podání podnětu, vychází z údajů, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly porovnány s údaji předloženými jednotlivými výrobci a rovněž s jinými statistickými zdroji (zejména PRODCOM).
(102)
Jak vysvětlili žadatelé v průběhu šetření, údaje poskytnuté evropským sdružením o porcelánových výrobcích vycházely z údajů PRODCOM týkajících se porcelánového stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, neboť kód PRODCOM pro tento výrobek se shodoval s porcelánovými výrobky, jichž se týká toto šetření. Pokud jde o neporcelánové výrobky, údaje PRODCOM nebylo možné použít, protože zahrnovaly mnohem více výrobků než jsou neporcelánové výrobky, kterých se týká toto šetření. V případě těchto výrobků proto vnitrostátní sdružení shromáždila relevantní údaje na základě svých hlubokých znalostí příslušných trhů a evropské sdružení tyto informace zkontrolovalo předtím, než byly Komisi předloženy celkové údaje. Tyto údaje byly během šetření aktualizovány. Ve spisu s informacemi nedůvěrné povahy se nacházel také seznam všech známých výrobců a Komise byla upozorněna jen na existenci dalších tří výrobců v Rumunsku. Rozdíl mezi statistikou PRODCOM a číslem 240 200 vyplývá z toho, že definice produktu se v tomto šetření zcela neshoduje s kódy statistických údajů PRODCOM pro neporcelánové výrobky, tj. je mnohem užší. V případě statistik úřadu EUROSTAT o dovozu lze tento rozdíl připsat úpravě o 20 % směrem dolů, což však nebylo vhodné v případě údajů o výrobě v Unii uvedených v databázi PRODCOM. Zejména údaje PRODCOM týkající se dvou členských států by se jevily jako velice nadhodnocené, kdyby se použila stejná metodika.
(103)
Metodika, kterou použily dotčené strany a která je uvedena v 99. bodě odůvodnění, je tedy chybná. Kromě toho nebyl předložen žádný důkaz o tom, že by výroba vykazovaná kterýmkoli členským státem včetně dvou výše uvedených členských států a zahrnutá do spisu s informacemi nedůvěrné povahy byla podhodnocena. Je třeba rovněž uvést, že v případě některých členských států byly údaje, které poskytlo evropské sdružení a které byly použity v tomto šetření, výrazně vyšší, než kdyby se použily upravené údaje PRODCOM. Vzhledem k výše uvedenému není důvod pochybovat o údajích o výrobě vykázaných v tomto šetření ani o výsledku šetření reprezentativnosti.
(104)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 107. až 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.3. Spotřeba v Unii
(105)
Několik dovozců ve společném podání napadlo údaje o spotřebě v Unii uvedené v 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Toto tvrzení bylo založeno na chybném použití statistických údajů PRODCOM o výrobě a prodeji v Unii, jak je vysvětleno v oddíle 4.2, a proto se zamítá.
(106)
Po opětovném přezkoumání statistických údajů Eurostatu o dovozu však bylo zjištěno, že od uložení prozatímních opatření byly tyto údaje aktualizovány a výsledkem bylo několik méně významných změn. V zájmu úplnosti a na základě aktualizované statistiky Eurostatu o dovozu a na základě podání týkajícího se prodejů výrobního odvětví Unie na trhu Unie se tedy spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba v Unii
826 897
687 587
750 828
727 411
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 109., 111. a 112. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.4. Dovoz z dotčené země
4.4.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(108)
Několik dovozců ve společném podání napadlo údaje uvedené v 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Toto tvrzení bylo založeno na chybném použití statistických údajů PRODCOM, a proto se zamítá.
(109)
Na základě aktualizované statistiky Eurostatu o dovozu (viz 106. bod odůvodnění) se objem, podíl na trhu a průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu (v tunách)
535 593
449 325
516 624
486 170
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Podíl na trhu (v %)
64,8
65,3
68,8
66,8
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 498
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
Aktualizované objemy, hodnoty a trendy jsou téměř shodné s ukazateli, jež byly analyzovány v prozatímním nařízení. Podíl čínského dovozu na trhu se během období šetření zvýšil z 64,8 % v roce 2008 na 66,8 %. Dovozní cena vzrostla v posuzovaném období téměř o 18 % z 1 274 EUR/t na 1 498 EUR/t.
(111)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že neexistuje žádný vztah mezi cenami a objemy čínského dovozu. V tomto směru se v souladu s čl. 3 odst. 3 základního nařízení posuzuje, zda došlo k významnému zvýšení dumpingového dovozu v absolutních hodnotách nebo v poměru k výrobě nebo spotřebě v Unii. Pokud jde o účinek dumpingového dovozu na ceny, posoudí se, zda ve srovnání s cenou obdobného výrobku výrobního odvětví Unie existuje značné cenové podbízení ze strany dumpingového dovozu nebo zda tento dovoz jinak významnou měrou způsobil pokles cen nebo zabránil významnou měrou jejich růstu, ke kterému by jinak došlo. Žádné z uvedených kritérií samo o sobě nemusí být rozhodující.
(112)
Ve výše uvedené souvislosti je třeba uvést následující. Za prvé, v době, kdy se spotřeba Unie oživila (2009-2010), došlo k významnému zvýšení cen čínského dovozu, což naznačuje, že určitý vztah tu je. Co je však důležitější, vývoj čínských cen během posuzovaného období by se měl posuzovat v souvislosti s velmi významným cenovým rozdílem, který existoval již v roce 2008 a který ilustrují průměrné ceny čínského dovozu (tabulka 2) a průměrné prodejní ceny Unie (tabulka 9) uvedené v prozatímním nařízení. Tyto velké cenové rozdíly potvrzuje vysoká úroveň cenového podbízení během období šetření. Zvýšení cen tedy nezabránilo tomu, aby čínský dovoz získal podíl na trhu v posuzovaném období. Ve skutečnosti tento dovoz nadále vyvíjel silný tlak na ceny výrobního odvětví Unie, které v posuzovaném období klesly o 12 %. Tato připomínka proto nemůže být přijata.
(113)
Pokud jde o vývoj dovozních cen (zvýšení) a objemu dovozu (pokles) od roku 2008 do roku 2011 a poté v roce 2012, na který upozornila jedna skupina čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, pozorovaný trend růstu průměrných cen dovozu nemůže zpochybnit nález dumpingu působícího újmu během období šetření. Co se týče vývoje objemu čínského dovozu, jak již bylo zvýrazněno ve 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a znovu v 109. bodě odůvodnění tohoto nařízení, ukazatel podílu na trhu indikuje růst tržního podílu čínského dovozu o 2 procentní body. Kromě toho, jak je podrobněji vysvětleno v 116. a 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v 111. bodě odůvodnění tohoto nařízení, došlo k významnému cenovému podbízení čínského dovozu.
4.4.2. Cenové podbízení
(114)
Po poskytnutí prozatímních informací požádaly některé zúčastněné strany o další podrobnosti o výpočtu cenového podbízení navíc k těm, která jsou již uvedena ve 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Byly poskytnuty i další informace, pokud to umožňovala jejich citlivá povaha a skutečnost, že výrobcům v Unii byla zaručena anonymita.
(115)
Podobně jako u rozhodnutí učiněného po uložení prozatímních opatření o vyloučení ze seznamu vyvážených výrobků některých „atypických“ výrobků za účelem výpočtu dumpingu (viz 69. bod odůvodnění tohoto nařízení) byly tyto výrobky vyloučeny také ze seznamu vyvážených výrobků použitého pro výpočet újmy. Tato změna měla jen malý vliv na rozpětí cenového podbízení, které proto zůstalo ve stejném rozmezí, jaké je uvedeno ve 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(116)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 113. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5. Situace výrobního odvětví Unie
4.5.1. Obecně
(117)
Některé zúčastněné strany uvedly, že mezi rokem 2009 či 2010 a obdobím šetření se zlepšilo několik činitelů, které měly vliv na újmu, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví Unie vyvíjí příznivě. Je však třeba poznamenat, že tato analýza není úplná a opomíjí vývoj těchto činitelů v průběhu celého posuzovaného období. V tomto ohledu je nutno brát v úvahu také vysvětlení v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(118)
Na žádost jedné zúčastněné strany se potvrzuje, že makroekonomické ukazatele byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie a mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku, kam patřily také společnosti, které nepodaly žádost.
(119)
CCCLA tvrdila, že mikroekonomické a makroekonomické ukazatele uvedené v prozatímním nařízení nejsou reprezentativní, protože celková výroba v Unii je mnohem vyšší než údaje použité v rámci tohoto šetření. Vzhledem k analýze a závěrům, k nimž se dospělo v oddíle 4.2, se však tento argument zamítá.
(120)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 118. až 121. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2. Makroekonomické ukazatele
4.5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(121)
Jak je uvedeno v oddíle 4.1, několik dovozců napadlo údaje o výrobě uvedené v 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto údaje však byly zkontrolovány a potvrzeny.
(122)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 122. až 124. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(123)
Aktualizace v tabulce 2 nemá dopad na tabulky 4 a 5 prozatímního nařízení.
(124)
Jelikož nebyly předloženy významné připomínky týkající se objemu prodeje a podílu na trhu, 125. a 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
(125)
Několik dovozců ve společném podání zpochybnilo údaje o zaměstnanosti a produktivitě uvedené ve 127. a 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a tvrdilo, že neodpovídají obrázku v určitých statistikách Eurostatu (8).
(126)
Čísla u obou těchto ukazatelů byla však zkontrolována a shledána přesnými. Číselné údaje předložené stranami byly příliš široké a netýkaly výroby obdobného výrobku. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zaměstnanosti a produktivity, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.4. Velikost dumpingového rozpětí
(127)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně velikosti dumpingového rozpětí, 129. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3. Mikroekonomické ukazatele
4.5.3.1. Zásoby
(128)
Několik dovozců ve společném podání napadlo číselné údaje o zásobách uvedené ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a jejich význam ve srovnání s veřejně dostupnými údaji o určitých výrobcích v Unii. Rovněž nesouhlasili s tvrzením, že výrobní odvětví Unie v podstatě vyrábí na zakázku.
(129)
Pokud jde o práci na zakázku, šetření potvrdilo, že tak tomu skutečně bylo v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku a že se v tomto odvětví jedná o obvyklou praxi. Čísla o zásobách uvedená v prozatímním nařízení se kromě toho týkala ověřených údajů od výrobců z Unie zařazených do vzorku, které jsou považovány za nejspolehlivější.
(130)
Po poskytnutí konečných informací byly uvedené připomínky zopakovány, nebyly však předloženy žádné nové argumenty. Jelikož nebyly vzneseny další připomínky ohledně stavu zásob, 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.2. Prodejní ceny
(131)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se prodejních cen uvedených v prozatímním nařízení, 131. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.3. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál a mzdy
(132)
Po poskytnutí informací byla odhalena administrativní chyba ve výpočtu čistého zisku výrobního odvětví Unie a návratnosti investic. Tato chyba byla opravena a revidované údaje jsou tyto:
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Čistý zisk při prodeji v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistého obratu z prodeje)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Index (2008 = 100)
100
74
-13
84
Návratnost investic (čistý zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Index (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
Tato korekce podstatně neovlivňuje předběžná zjištění, pokud jde o tyto dva ukazatele. Vážená průměrná úroveň zisku výrobců zařazených do vzorku však byla během posuzovaného období mírně nižší, než jak bylo předběžně zjištěno, neboť se snížila z 3,8 % na 3,2 % (namísto z 4,2 % na 3,5 %). Návratnost investic do značné míry kopírovala trend pozorovaný v případě zisku, ale, jak po poskytnutí konečných informací poukázalo několik zúčastněných stran, v průběhu posuzovaného období se celkově vyvíjela spíše příznivě než nepříznivě.
(134)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila nejistý stav výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období, jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato strana uvedla, že do úvahy lze vzít pouze újmu způsobenou dumpingem a že dumping byl zjištěn pouze v roce 2011. Zmínka o stavu výrobního odvětví Unie v tomto bodě odůvodnění byla uvedena pouze za účelem analýzy, zda zisk dosažený na začátku posuzovaného období lze brát v úvahu jako zisk, který výrobní odvětví obvykle dosahuje. Ukázalo se, že to není možné.
(135)
Některé strany zpochybnily srovnávací měřítko zisku uvedené v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebo jiná (nižší) navržená srovnávací měřítka.
(136)
Skupina čínských vyvážejících výrobců uvedla, že úroveň zisku během období šetření byla dobrou mírou rentability. Toto tvrzení však nebylo podloženo. Jiná strana také uvedla, že úroveň zisku uvedenou v prozatímním nařízení lze považovat za běžnou úroveň, přičemž vycházela z veřejně dostupných údajů o zisku jednoho německého výrobce v letech 1999 až 2007. Jiná zúčastněná strana uvedla, že úroveň zisku v období šetření uvedenou v prozatímním nařízení lze považovat za „běžnou“ na základě závěrů studie Komise (9), která zahrnovala údaje o zisku jednoho německého výrobce v letech 2004 až 2007. Podobná tvrzení se ozývala po poskytnutí konečných informací.
(137)
V tomto ohledu je nutno připomenout, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že zisk dosažený na začátku posuzovaného období nelze považovat za běžný zisk, jelikož výrobní odvětví Unie bylo již v té době v nejisté situaci, jak je vysvětleno v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Kromě toho bylo zjištěno, že výše zmíněné veřejně dostupné údaje o zisku jednoho německého výrobce v letech 1999-2007 se týkaly nejen výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, ale i jiných důležitých segmentů. Co se týká studie Komise uvedené v 136. bodě odůvodnění tohoto nařízení, vzhledem k jejímu rozsahu, cíli a době bylo shledáno, že nemůže sloužit jako relevantní základ pro určení ziskovosti. V souvislosti s dotčeným výrobkem se například týkala zisku pouze jedné společnosti. Všechna tři podání, o nichž se mluví v 136. bodě odůvodnění tohoto nařízení, která jsou v rozporu s podáním uvedeným ve 141. bodě odůvodnění tohoto nařízení, nejsou dostatečně podložena. Potvrzuje se proto, že míra zisku ve výši 3,2 % zaznamenaná během období šetření nemohla být považována pro tento výrobek za přijatelnou.
(138)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že jako srovnávací měřítko by se měla vzít úroveň zisku interiérového designu, nábytku nebo potravin švédského maloobchodního odvětví. Tato námitka by však měla být zamítnuta mimo jiné vzhledem k rozdílům v úrovních investic do výroby a do maloobchodního prodeje.
(139)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že 6 % zisk, který byl považován za přiměřený v rámci šetření týkajícího se obuvi, není v daném případě vhodné považovat za běžnou úroveň zisku, protože byla stanovena v roce 2006, kdy byla hospodářská situace mnohem příznivější než v roce 2013. Tento argument nelze přijmout. Především tato strana odkazuje na hospodářskou situaci obecně, a nikoli na konkrétní situaci na trhu se stolním nádobím a náčiním. Je pravda, že v roce 2009 spotřeba výrazně klesla, ale od té doby došlo k jejímu značnému oživení. Ještě důležitější však je, že na vývoj spotřeby by se nemělo pohlížet izolovaně. Vzhledem k vysokému objemu dumpingového dovozu (66,8 % podíl na trhu), úrovni dumpingu (dumpingové rozpětí od 13,1 % do 36,1 %) a úrovni cenového podbízení (od 26,5 % do 47,6 %) by byla hospodářská soutěž na trhu Unie úplně jiná, kdyby dovoz probíhal za nedumpingové ceny. Tento argument se proto zamítá.
(140)
Některé jiné strany navrhly srovnávací měřítko použité v jiném antidumpingovém šetření, tj. šetření týkající se keramických obkládaček (10). Podobné připomínky došly po poskytnutí konečných informací. Je však třeba poznamenat, že keramické obkládačky, na rozdíl od kožené obuvi a stolního nádobí a náčiní, nelze stejným způsobem považovat za spotřební výrobek. Domácnosti například nakupují nebo nahrazují předměty keramického stolního nádobí a náčiní v míře, která je bližší kožené obuvi než keramickým dlaždicím. Totéž platí o způsobu uvádění na trh a nakonec i o prodeji zákazníkům. Proto se zamítá žádost o použití cílového zisku, který byl použit v šetření týkajícího se keramických obkládaček.
(141)
Žadatelé uvedli, že srovnávací měřítko úrovně zisku by mělo být spíše nad 10 %, protože výroba stolního a kuchyňského nádobí a náčiní je kapitálově náročná a navíc vyžaduje vysoký stupeň nových investic a inovace. Třebaže je potvrzeno, že dotyčné odvětví je kapitálově náročné a že vyžaduje neustálou potřebu investic, informace předložené na podporu tohoto tvrzení nedokázaly změnit prozatímně použité měřítko. Šetření nemohlo dojít k závěru, že toto srovnávací měřítko by bylo nejvhodnější pro všechny výrobce v Unii.
(142)
Jedna skupina dovozců zpochybnila údaje o ziskovosti v prozatímním nařízení a na základě údajů o výrobních nákladech, o prodejní ceně a objemu v Unii a o vývozní prodejní ceně v prozatímním nařízení vypočítala ziskovost a dospěla k závěru, že během období šetření výrobní odvětví Unie ve skutečnosti dosáhlo zisku ve výši 6 %. Tento výpočet však byl chybný, protože kombinoval údaje z různých zdrojů (údaje o výrobcích v Unii vybraných do vzorku, údaje o výrobním odvětví Unie jako celku a údaje od Eurostatu).
(143)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další relevantní připomínky, 132. až 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.3.4. Výrobní náklady
(144)
Několik dovozců se ve společném podání domnívalo, že údaje o výrobních nákladech ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení neodpovídaly údajům o vývoji pracovních nákladů a nákladů na energie podle Eurostatu. Strany upozornily, že náklady práce v členských státech vzrostly. Stejně tak vývoj nákladů na energie v Unii nezdůvodňoval snížení výrobních nákladů.
(145)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že údaje o nákladech práce a nákladech na energie, které strany poskytly, byly příliš obecné. Kromě toho skutečnost, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo snížit výrobní náklady v době, pro kterou byl charakteristický opačný obecný trend, svědčí o mimořádném úsilí, které výrobní odvětví Unie vyvinulo směrem ke snižování nákladů a udržení konkurenceschopnosti.
(146)
Údaje o výrobních nákladech uvedené v prozatímním nařízení představují ověřené výrobní náklady u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.5. Závěr o újmě
(147)
Některé strany zpochybnily závěr o újmě formulovaný v prozatímním nařízení na základě toho, že několik ukazatelů újmy se v úplně poslední části posuzovaného období zlepšilo. Tato věc však nemůže zpochybnit skutečnost, že většina ukazatelů újmy se v průběhu posuzovaného období zhoršila. Toto zhoršení ukazatelů újmy lze pozorovat u většiny makroekonomických ukazatelů, jako je objem výroby, kapacita, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, zaměstnanost, jakož i u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a investice.
(148)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, 139. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1. Úvod
(149)
144. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje, jelikož k němu nebyly vzneseny žádné připomínky.
5.2. Účinek dumpingového dovozu
(150)
Některé strany zpochybnily závěr uvedený v 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Ačkoliv některé poměrné hodnoty uvedené v 145. a 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly, jak je vysvětleno výše, mírně upraveny, nic to nemění na faktech a závěrech obsažených v 145. až 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(151)
Vzhledem k vývoji podílu čínského dumpingového dovozu na trhu je jasné, že 147. bod odůvodnění prozatímního nařízení, zejména pokud jde o tvrzení, že pokles prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie a jeho ziskovosti lze přičíst stlačování cen, které na trhu Unie způsoboval dumpingový dovoz z ČLR, není v rozporu se vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jak tvrdila jedna strana.
(152)
Navíc to, že ceny dovozu z ČLR během posuzovaného období rostly, jak uvedlo několik stran, nevyvrací nález cenového podbízení ani škodlivého dumpingu během období šetření.
(153)
Jelikož ohledně účinků dumpingového dovozu nebyly předloženy žádné další připomínky, 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3. Účinky jiných činitelů
5.3.1. Dovoz z jiných třetích zemí než z dotčené země
(154)
Jak již bylo zmíněno v 106. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních opatření byly aktualizovány údaje Eurostatu týkající se dovozu. Při porovnání nových údajů s předchozím údaji obsaženými v prozatímním nařízení byla odhalena administrativní chyba ve výpočtu údajů o dovozu z Thajska a Turecka. Tato chyba byla odstraněna, a konečné údaje týkající se dovozu obdobného výrobku z třetích zemí podle údajů Eurostatu tedy vypadají takto:
Tabulka 4
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (v tunách)
100 972
81 464
81 595
89 146
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Podíl na trhu (v %)
12,2
11,8
10,9
12,3
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2 378
2 354
2 590
2 519
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Objem dovozu z Turecka (v tunách)
26 978
25 303
25 485
29 336
Index (2008 = 100)
100
94
94
109
Podíl na trhu (v %)
3,3
3,7
3,4
4
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2 776
2 649
2 802
2 855
Index (2008 = 100)
100
95
101
103
Objem dovozu z Thajska (v tunách)
25 916
20 660
20 600
25 213
Index (2008 = 100)
100
80
79
97
Podíl na trhu (v %)
3,1
3
2,7
3,5
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
1 246
1 183
1 403
1 356
Index (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
Dovoz ze třetích zemí se v posuzovaném období snížil o 12 %, zatímco podíl tohoto dovozu na trhu byl poměrně stálý.
(156)
Je třeba podotknout, že průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostly o 6 % a byly trvale vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (v období šetření o 68 %).
(157)
Před zveřejněním prozatímního nařízení CCCLA zjistila, že se dovoz z Turecka v letech 2010 a 2011 zvýšil o 8 % a dovozní ceny z Turecka byly údajně jen asi o 20 % vyšší než ceny dovozu z ČLR. Některé strany následně zpochybnily závěr o tureckém dovozu z prozatímního nařízení.
(158)
Majíce na paměti, že ve vykazování tureckého dovozu v prozatímním nařízení se vyskytla významná zjevná chyba, a s ohledem na výše uvedené aktualizované údaje, nic nesvědčí o tom, že turecký dovoz, vzhledem k jeho ceně a podílu na trhu, může narušit příčinnou souvislost mezi čínským vývozem dotčeného výrobku a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Je třeba rovněž poznamenat, že nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu nelze označit za diskriminační, jelikož v počáteční fázi nebyly dostatečné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, pokud jde o dovoz z Turecka.
(159)
Podíl dovozu z Thajska na trhu během období šetření nikdy nepřesáhl 3,5 %.
(160)
Z výše uvedených důvodů byl učiněn závěr, že dovoz z jiných třetích zemí podstatně neovlivnil situaci výrobního odvětví Unie natolik, aby to narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.2. Segmenty trhu
(161)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se segmentů trhu, 156. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.3. Spotřeba a poptávka
(162)
Jedna strana tvrdila, že újma by se mohla připsat na vrub dlouhodobého snižování poptávky po výrobcích vyráběných v Unii. Šetření však takovou tendenci nepotvrdilo, jak již bylo vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(163)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, pokud jde o spotřebu a poptávku, 159. až 166. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.4. Vývoz výrobního odvětví Unie
(164)
Jedna strana upozornila na to, že během posuzovaného období byly průměrné vývozní ceny Unie nižší než průměrné prodejní ceny na trhu Unie. To by mohlo mít vliv na schopnost výrobního odvětví Unie investovat nebo přijímat nové zaměstnance. Podobný argument se zopakoval po poskytnutí konečných informací. Jak však již bylo uvedeno v 169. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, většina ukazatelů újmy nemůže být ovlivněna vývozní výkonností. Kromě toho by bylo možno rovněž tvrdit, že tyto prodeje představovaly jistý způsob částečné kompenzace újmy způsobené na trhu Unie. Dále, jelikož průměrné ceny byly vypočteny vydělením celkové hodnoty prodeje obdobného výrobku celkovým objemem tohoto prodeje, může odlišná sortimentní skladba prodeje na trhu Unie ve srovnání s vývozním prodejem rovněž vést k velkým rozdílům v průměrné celkové hodnotě prodeje. A konečně, tento vývozní prodej představoval necelých 37 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie, tj. dominantním trhem pro výrobní odvětví Unie byl nepochybně domácí trh Unie. Tvrzení, že tento vývozní prodej způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že došlo k porušení příčinné souvislosti mezi dovozy z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, se proto zamítá.
(165)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se vývozu výrobního odvětví Unie, 167. až 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.5. Zrušení dovozních kvót
(166)
Po uložení prozatímních opatření jiná strana tvrdila, že zrušení dovozních kvót v průběhu posuzovaného období mělo dopad na výrobce v Unii. Nebyly však předloženy žádné nové skutečnosti, které by mohly změnit závěr učiněný v 173. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(167)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné nové podložené připomínky ohledně zrušení dovozních kvót, 171 až 173. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.6. Protisoutěžní praktiky na trhu Unie
(168)
Po uložení prozatímních opatření trvalo několik stran na tom, že nebylo řádně zohledněno šetření kartelu zahájené německými orgány, o němž se zmiňuje 175. bod odůvodnění prozatímního nařízení, ani pokuta uložená kartelu zmíněná v tomtéž bodě odůvodnění. Co se týká těchto tvrzení, návdavkem k tomu, co již bylo uvedeno v 174. a 175. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, lze uvést následující.
(169)
Německé šetření kartelu, v němž se vyšetřuje údajné stanovování cen od července 2005 do února 2008, stále probíhá. Jelikož výrobcům z Unie je zaručena důvěrnost a vzhledem k tomu, že konečné výsledky probíhajícího německého šetření dosud nebyly zveřejněny, není možné se vyjádřit k podrobnostem provedené analýzy. Lze však potvrdit, že žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku není vyšetřován v tomto dosud neukončeném šetření. Šetření dospělo také k závěru, že mikroekonomické ukazatele nebyly ovlivněny šetřenými praktikami a makroekonomické ukazatele byly ovlivněny jen velmi omezeně, pokud vůbec.
(170)
Pokud jde o nález kartelu v případě koupelnové výbavy a příslušenství, je třeba připomenout, že tento cenový kartel bylo shledán aktivním v letech 1992 až 2004 a že pouze jediný z výrobců z těch, kterým byla udělena pokuta, je současně činný v odvětví stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Na údaje, které tento výrobce poskytl v rámci zjišťování reprezentativnosti a újmy, nemají vliv kartelové praktiky, jelikož byly použity pouze údaje o stolním a kuchyňském nádobí a náčiní, a nikoli jeho konsolidované údaje. Proto pokuta za tento kartel neměla vliv na údaje, které poskytl tento výrobce. Dále je třeba připomenout, že ke stanovení cen docházelo dlouho před posuzovaným obdobím. Vzhledem k tomu, že totožnost výrobců v Unii je důvěrná, nelze ji zveřejnit bez ohledu na to, zda daná společnost je nebo není zařazená do vzorku. Pokud by však výrobce v Unii zařazený do vzorku zaznamenal na svých účtech jakékoli položky (např. pokutu za kartel), které by za účelem tohoto šetření zkreslovaly obrázek o jeho újmě, orgán provádějící šetření by je izoloval s cílem zabránit zkreslení relevantních činitelů, které mají vliv na újmu.
(171)
Proto se tvrzení, která se týkala dopadu výše uvedeného vyšetřování kartelu na újmu a analýzu příčinných souvislostí, zamítají.
(172)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se jednalo o protiprávní cenová ujednání a rozdělení trhu mezi výrobci v Unii, avšak toto tvrzení nepodložil žádnými důkazy, a proto se zamítá.
(173)
Jelikož nebyly předloženy žádné nové připomínky týkající se protisoutěžních praktik na trhu Unie, 174. až 176. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.7. Výrobní metody
(174)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky k výrobním metodám, 177. a 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(175)
Jeden dovozce po poskytnutí konečných informací zopakoval podobná tvrzení, přičemž argumentoval rozdílem ve výrobních metodách používaných výrobci v Unii oproti tradičnějším metodám v čínských továrnách. Nebyly však předloženy žádné věcné argumenty, které by mohly změnit závěr učiněný v 178. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto tvrzení se proto s konečnou platností zamítá.
5.3.8. Trhy s použitým zbožím
(176)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky, pokud jde o trhy s použitým zbožím, 179. a 180. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.9. Hospodářská krize
(177)
Jedna strana uvedla, že 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení uvádí mylnou analýzu situace v období hospodářského oživení mezi roky 2010 a 2011 a že dopad hospodářské krize byl podhodnocen. Tyto připomínky se opakovaly po poskytnutí konečných informací. Tato tvrzení však byla nepodložená. Je třeba také zdůraznit, že v citovaném bodě odůvodnění je uvedeno, že dumpingový dovoz z ČLR zvýšil dopady hospodářského poklesu. Pokud jde o dopad hospodářské krize, v 184. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se jednoznačně uvádí, že hospodářská krize mohla přispět ke špatné výkonnosti výrobního odvětví Unie, třebaže nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
(178)
Vzhledem k tomu, že ohledně hospodářské krize nebyly vzneseny žádné nové připomínky, 181. až 184. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.10. Jiné činitele
(179)
Několik dovozců ve společném podání tvrdilo, že pokles zaměstnanosti byl běžným vývojem v odvětví spotřebního zboží. Toto tvrzení však nebylo podloženo. Kromě toho, i kdyby byl tento trend v tomto odvětví běžný, nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a významnými ztrátami pracovních míst v tomto odvětví. Toto tvrzení se proto zamítá.
(180)
Jedna strana tvrdila, že zbývající strukturální schodky výrobního odvětví Unie ve spojení s existující nadbytečnou kapacitou, jak ukazuje tabulka 3 prozatímního nařízení, mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobcům v Unii. Pokud jde o toto tvrzení, ačkoli se výrobní odvětví Unie nacházelo v nejisté situaci již na začátku posuzovaného období a prošlo restrukturalizací, šetření potvrdilo, že bylo konkurenceschopné a náležitě se vyrovnávalo s poptávkou ze všech trhů. Co se týče tabulky 3 prozatímního nařízení, na pokles výroby je třeba nahlížet ve spojení s tlakem vyplývajícím z velkého objemu levného dovozu z ČLR, jelikož vývoz výrobního odvětví Unie zůstal stabilní. Toto tvrzení proto nebylo možné přijmout.
(181)
Jedna strana měla za to, že Komise nezohlednila kumulativní účinek všech ostatních škodlivých činitelů. Toto tvrzení vzneslo též několik stran po poskytnutí konečných informací. Vzhledem k výsledkům šetření v souvislosti s různými jinými faktory, jichž se zúčastněné strany dovolávaly, však není možné si představit, že by jejich kumulativní účinek mohl narušit příčinnou souvislost. Ve skutečnosti byl dopad ostatních činitelů, na které zúčastněné strany upozornily, malý, pokud ne nulový.
(182)
Jedna strana měla za to, že orgán provádějící šetření nerozlišoval mezi souběžným výskytem a příčinnou souvislostí. Poskytnuté podpůrné informace nebyly v tomto ohledu zdaleka přesvědčivé, a toto tvrzení se proto zamítá.
(183)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se dalších činitelů, 185. až 190. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(184)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky, 191. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžné poznámky
(185)
192. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje, jelikož k němu nebyly vzneseny žádné připomínky.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(186)
Jeden polský výrobce, který nepodal žádost, uvítal opatření a jeden výrobce ze Spojeného království, který nepodal žádost, ale měl zájem na dovozu daného výrobku, vyslovil nesouhlas s opatřeními. Druhá uvedená strana má za to, že clo by mělo nepříznivý dopad na ty výrobce, kteří doplňují svůj sortiment výrobků dovozem z ČLR a přizpůsobili se globalizaci prostřednictvím modelu podnikání, v němž se práce s vysokou přidanou hodnotou vykonává v Unii. Zákazníci by navíc měli menší sklon nakupovat jejich výrobky, protože by již nenabízeli celý sortiment výrobků.
(187)
Pokud jde o tvrzení druhé strany, byla prozkoumána situace této společnosti. Bylo zjištěno, že čínský dovoz stolního nádobí a náčiní představoval malou část jejich celkového dovozu. Společnost ovšem tvrdila, aniž to blíže upřesnila, že tento dovoz byl pro ně důležitý. Společnost neposkytla žádné údaje o vlastní výrobě. Podle finančních výkazů dosáhla tato společnost v roce 2011 zisk před zdaněním přes 10 %, přičemž většinu z toho na trzích mimo Unii (o dotčeném výrobku nebyly poskytnuty žádné číselné údaje). Na tomto základě se neočekává, že by uložení opatření ohrozilo životaschopnost této společnosti. Pokud jde o tvrzení, že mnohé jiné podniky by v důsledku opatření také čelily potížím, nebylo podloženo konkrétními důkazy. Podle odpovědí obdržených v průběhu zjišťování reprezentativnosti před zahájením řízení a podle následně došlých podání nic nenasvědčuje tomu, že se v takové situaci nachází významný počet společností.
(188)
Cla by měla kladný vliv na výrobní činnost výrobního odvětví Unie. Od nedávného zavedení prozatímních antidumpingových cel byl zaznamenán pozitivní vývoj v několika případech.
(189)
Výše uvedený pozitivní vývoj potvrzuje tvrzení žadatelů, že výroba Unie by se mohla ve velmi krátkém čase podstatně zvýšit s pomocí zařízení, strojů a pracovních sil, které již jsou k dispozici, a větší zvýšení by bylo možné v dlouhodobém horizontu. Narovnání nekalých cenových praktik na trhu jim proto přinese výhodu, jelikož díky úrovni cen by bylo atraktivnější vyrábět více výrobků v Unii, ať už pro velké nebo malé zakázky, ve zvláštním provedení nebo jako běžné neznačkové výrobky. Výsledkem by byla tvorba nových pracovních míst vyžadujících různé dovednosti, a nezaměstnanost by proto klesla.
(190)
Pokud jde o nemožnost nabízet celý sortiment výrobků, toto tvrzení nelze přijmout, protože spotřebitelé vyžadují neustále se měnící sortiment výrobků od více dodavatelů.
(191)
Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné další připomínky, 193. až 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(192)
Dva největší dovozci ve vzorku zpochybnili úroveň své spolupráce, pokud jde o úplné údaje o ziskovosti a o rozpětí mezi nákupními a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, a jeden z nich odepřel přístup ke svým účtům a tvrdil, že kdyby byl přístup poskytnut, nic by se nezměnilo. Strany uvedly, že jim jejich velikost a obchodní model nedovoluje poskytnout tak podrobné údaje, jak je požadováno. V konečné fázi se potvrzuje, že jeden z nich znovu odepřel přístup ke svému účetnictví dovozce a že oba, třebaže se o to snažili, nedokázali poskytnout úplné a použitelné údaje o ziskovosti a informace o rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, tak, aby je mohly instituce využít pro analýzu situace dovozců, kteří nejsou ve spojení. Omezené informace poskytnuté oběma společnostmi o svých kupních cenách a cenách při dalším prodeji byly sice celkově neprůkazné, ale byly plně v souladu s obecnými informacemi o přirážkách, které byly shrnuty v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(193)
V 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly zúčastněné strany vyzvány, aby předložily dodatečné, úplné a ověřitelné údaje pro další analýzu dopadu opatření na dodavatelský řetězec.
(194)
V návaznosti na prozatímní opatření zaslali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, nové odpovědi na dotazník. Došla také podání o zájmu Unie od dalších dovozců nezařazených do vzorku, Sdružení evropského a mezinárodního obchodu („Foreign Trade Association“), švédského sdružení dovozců, velkoobchodníků a maloobchodníků (Svensk Handel), CCCLA a jednoho výrobce v Unii se zájmy v oblasti dovozu. Žádné z těchto podání neobsahovalo přesvědčivé údaje o dopadu opatření na dodavatelský řetězec.
(195)
Jedna strana tvrdila, že údaj o clem ovlivněné zaměstnanosti v navazujících odvětvích je podceněný, jelikož statistické údaje Eurostatu ukazují, že distribuční obchodní podniky zaměstnávají celkem více lidí (33 milionů) než výrobní podniky (31 milionů). Poskytnuté údaje se však týkaly dovozních a výrobních podniků obecně a pro účely tohoto šetření se použít nedaly.
(196)
Několik dovozců ve společném podání uvedlo, že pět dovozců zařazených do vzorku zaměstnávalo více než 10 000 pracovníků v souvislosti s dotčeným výrobkem, a nikoli 350, jak se uvádí v 200. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto číselné údaje byly znovu zkontrolovány. Je třeba zdůraznit, že v rámci analýzy zájmů dovozců se bere v úvahu počet pracovních míst souvisejících s dovozem a dalším prodejem příslušného výrobku včetně podpůrných funkcí. Zaměstnanost související s jinými výrobky nebo původem nebo s takovými činnostmi, jako je velkoobchod či maloobchod, by se samozřejmě do tohoto čísla neměla počítat. Je třeba poznamenat, že v dřívější fázi řízení skupina 14 dovozců odhadla celkový příslušný počet pracovních míst na úrovni dovozců na 7 000. Toto číslo se zdá být rozumným odhadem založeným na extrapolaci situace dovozců zařazených do vzorku, pokud jejich údaje bylo možné použít.
(197)
Některé strany si stěžovaly na vysoký údaj o hrubém rozpětí obsažený v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a tvrdily, že je určitě zavádějící. Šetření však ukázalo, že velká většina dovozců, kteří odpověděli na dotazy určené pro výběr vzorku dovozců, nahlásila hrubé rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji v rozmezí od 50 % do 200 % a do vzorku zařazení dovozci se nacházeli v podobné situaci. Po poskytnutí prozatímních informací předložili dále žadatelé několik příkladů na podporu informací z veřejně přístupného článku, o němž je zmínka v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. potvrzení poměru dovozní ceny a maloobchodní ceny dotčeného výrobku.
(198)
Jeden výrobce ze Spojeného království se zájmy v oblasti dovozu vysvětloval, že takové rozpětí je zapotřebí k pokrytí určitých nákladů vynaložených v Unii. Nebyly poskytnuty žádné údaje, které by umožnily výpočet těchto rozpětí na základě obratu.
(199)
Jelikož použitelné údaje o zisku z dovozu dotčeného výrobku bylo možné získat a ověřit pouze od tří dovozců zařazených do vzorku a tito tři dovozci představovali jen asi 3 % dovozu dotčeného výrobku, nebyl příslušný vážený průměrný zisk shledán průkazným, a proto nebyl uveden v prozatímním nařízení. Je však třeba poznamenat, že tento vážený průměrný zisk byl zdravý (v rozmezí 6 % až 10 % - toto rozpětí se uvádí z důvodu důvěrné povahy údajů).
(200)
Jeden dovozce tvrdil, že v Unii se nevyrábí dostatečný objem barveného kameninového zboží, a proto nemá jinou možnost, než ho dovážet z ČLR. Stejné tvrzení se objevilo po poskytnutí informací. Šetřením však bylo zjištěno, že barvené kameninové zboží lze odebírat z několika zdrojů, včetně od výrobců v Unii. Výrobci v Unii mají kromě toho výrobní kapacitu pro větší objem prodeje na trhu Unie.
(201)
Informace shromážděné v průběhu šetření neumožnily řádnou kvantifikaci toho, do jaké míry by dovozci mohli přenášet zvýšení kupní ceny v důsledku navrhované sazby cla. Pokud by však byl dovoz z ČLR předmětem konečného antidumpingového cla, vzhledem k informacím o hrubém a čistém rozpětí nic nenaznačuje, že by byla ohrožena životaschopnost dovozců. Jeden dovozce rovněž uvedl, že velké hospodářské subjekty na trhu a dovozci, jejichž hlavním předmětem podnikáni není keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, by nebyli nepříznivě ovlivněni.
(202)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení opatření v navrhované výši nemá jako celek významný nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
(203)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky ohledně zájmu dovozců, kteří nejsou ve spojení, 199. až 211. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4. Zájem ostatních hospodářských odvětví
(204)
V návaznosti na výzvu obsaženou v 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise v den zveřejnění prozatímních opatření kontaktovala přímo příslušné maloobchodníky a sdružení maloobchodníků, dovozce s možnou maloobchodní činností a také návrháře průmyslových vzorů, kteří byli Komisi známí, a vyzvala je, aby vyplnili příslušné dotazníky. Někteří respondenti, kteří původně tvrdili, že jsou maloobchodníci, odpověděli, že se jich šetření netýká, jelikož v tomto oboru podnikání nepůsobí. Komise nakonec obdržela sedm nových odpovědi na dotazník pro maloobchodníky. Těchto sedm maloobchodníků představovalo 1 % dovozu z ČLR během období šetření. Tyto odpovědi byly většinou v mnoha ohledech nedostatečné, byly však v nejvyšší možné míře analyzovány. Nedošly žádné odpovědi na dotazník pro návrháře průmyslových vzorů.
(205)
Takto získané informace v podstatě neposkytly žádné nové důkazy o zájmu jiných hospodářských odvětví, které by mohly zpochybnit závěr učiněný v 217. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(206)
Po zveřejnění prozatímních opatření došla podání týkající se zájmu Unie v jiných hospodářských odvětvích od dovozců zařazených i nezařazených do vzorku (včetně jednoho polského dovozce působícího v sektoru propagačních předmětů), sdružení evropského a mezinárodního obchodu (Foreign Trade Association), švédského sdružení dovozců, velkoobchodníků a maloobchodníků (Svensk Handel), několika maloobchodníků, CCCLA a osmi pražíren kávy (sedm z nich se sídlem v Itálii, jedna s ústředím v Rakousku).
(207)
Pražírny kávy tvrdily, že kvůli velmi nízkému počtu výrobců v Unii, kteří zajišťují potřeby jejich trhu (maximálně 5) a z nichž většina dováží z ČLR, a to buď přímo, nebo prostřednictvím sesterských podniků, a kvůli velmi vysokému počtu přístrojů na pražení kávy (1 500-3 000), by jim opatření v navrhovaném měřítku mohla v prozatímní fázi bránit v pořizování přesně stejných výrobků v budoucnosti. Toto tvrzení nelze přijmout. Za prvé, konečná opatření jsou nižší než prozatímní opatření. Za druhé, šetření ukázalo, že kdyby byla odstraněna újma způsobená dumpingovým dovozem z ČLR, výrobci v Unii dokáží lépe využít svého výrobního potenciálu a dále uspokojovat potřeby odvětví pražení kávy. Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii je velmi pravděpodobné, že by počet výrobců v Unii, kteří by mohli přijímat objednávky od výrobců pražené kávy, byl vyšší než pět.
(208)
Pražírny kávy argumentovaly, že by antidumpingová opatření poškodila jejich vývoz kvůli ztrátě konkurenceschopnosti a možné odvetě čínských orgánů. Neexistuje však žádný důkaz, který by naznačoval, že úroveň uložených opatření by měla za následek ztrátu konkurenceschopnosti, přičemž je třeba mít na paměti, že ostatní členové WTO mají antidumpingová opatření týkající se tohoto druhu výrobku. Tvrzení o odvetných opatřeních bylo shledáno neopodstatněným.
(209)
Pražírny kávy uvedly, že antidumpingová opatření by nevyhnutelně vedla k všeobecnému poklesu jejich podnikatelské činnosti, ke snížení jejich prodeje, k celkovému zvýšení ceny kávy v hotelích, restauracích a cateringových službách a k poklesu kvality výrobků a služeb. To vše by údajně ohrožovalo značný počet přímých a nepřímých pracovních míst. Pokud však budeme mít na paměti hlavní předmět podnikání pražíren kávy a závěry týkající se účinků opatření na dodavatelský řetězec, tato tvrzení nelze uznat. Rovněž je třeba poznamenat, že celkový počet pracovních míst spojených s celosvětovým provozem jedné společnosti na výrobu pražené kávy nelze považovat za vhodný základ pro výpočet počtu pracovních míst, jež by byly ohroženy v důsledku uložení antidumpingových opatření.
(210)
Dva maloobchodníci tvrdili, že v Unii se nevyrábí dostatek nového kostního porcelánu a kostního porcelánu a že nemají jinou možnost než dovážet z ČLR. Se stejným tvrzením přišlo sdružení dovozců po poskytnutí informací. Především je třeba obecně poznamenat, že cílem antidumpingových opatření je znovu nastolit spravedlivý obchod, a nikoli zamezit dovoz. V tomto případě nelze úroveň opatření považovat za prohibitivní. Za druhé, při šetření bylo zjištěno, že tyto výrobky lze získat z několika zdrojů, včetně od výrobců v Unii. A konečně, výrobci v Unii mají výrobní kapacitu pro větší objem prodeje na trhu Unie a mohli by dále využít svého potenciálu, kdyby byla antidumpingová opatření s konečnou platností zavedena.
(211)
Jeden maloobchodník tvrdil, že opatření by mohla mít nepříznivý dopad na některé objekty, které slouží v odvětví cestovního ruchu. Toto tvrzení však nebylo podloženo věcnými informacemi. Rovněž váha dotyčných objektů v daném odvětví je jen omezená.
(212)
Jeden dovozce a jeden velkoobchodník tvrdili, že uložení opatření by vedlo k vertikální konsolidaci trhu ze strany některých velkých aktérů. Vzhledem k současnému počtu hráčů na trhu by to bylo v krátkodobém až střednědobém výhledu nepravděpodobné.
(213)
V návaznosti na otázky, které již byly řešeny v prozatímním nařízení, je třeba poznamenat, že některé strany shledaly, že nebyl dostatečně zohledněn zájem malých podniků, jako jsou maloobchodníci, distributoři a podniky, které se zabývají propagačními předměty. Toto tvrzení zopakovalo několik stran po poskytnutí konečných informací. Je třeba uznat, že celkově by mikropodniky a malé podniky mohly být citlivější na jakékoli zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel. Neexistuje však důkaz, že úroveň opatření bude mít významný nepříznivý vliv na ostatní zúčastněné hospodářské subjekty z řad malých a středních podniků. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
(214)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu ostatních hospodářských odvětví, 212. až 217. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5. Zájem spotřebitelů (domácností)
(215)
Přestože se na ně Komise obrátila, žádná ze stran přímo zastupujících zájmy konečných kupujících, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky.
(216)
Některé strany napadly závěr v 222. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o vyšší ceny. Podobná tvrzení se objevila po poskytnutí konečných informací.
(217)
V nepravděpodobném případě, že by se clo zcela přeneslo na spotřebitele, a za předpokladu, že úroveň dovozu a ceny zůstanou stejné, znamenala by antidumpingová cla dodatečné náklady na domácnost za rok ve výši necelého 1 EUR. Tento výpočet je založen na objemu a hodnotě dovozu v období šetření, na navrhované výši cla a na počtu domácností v Unii.
(218)
Tento účinek nelze považovat za dostatečný k vyvážení pozitivního dopadu na výrobní odvětví Unie plynoucího z omezení újmy způsobené dumpingovým dovozem z ČLR.
(219)
Jedna strana tvrdila, že v důsledku opatření by nastal nedostatek levnějšího stolního nádobí a náčiní. Toto tvrzení se zopakovalo po poskytnutí konečných informací. Toto tvrzení nelze přijmout, protože, jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie zásobuje všechny trhy (včetně levnějšího stolního nádobí a náčiní).
(220)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu spotřebitelů (domácností), 218. až 226. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.6. Závěr o zájmu Unie
(221)
S ohledem na výše uvedené se posouzení v prozatímním nařízení potvrzuje.
(222)
Potvrzují se proto 227. až 229. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(223)
Bylo namítnuto, že ziskové rozpětí použité k výpočtu výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, je příliš velké. Tato námitka byla zamítnuta, jak je vysvětleno v oddíle 4.5.3.3.
(224)
Některé strany zpochybnily cílový zisk, který byl použit pro výpočet rozpětí újmy. O těchto připomínkách pojednává 135. až 142. bod odůvodnění. Na základě analýzy těchto připomínek byl učiněn závěr, že by měl být zachován cílový zisk ve výši 6 %.
(225)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se metodika popsaná v 230. až 234. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Konečná opatření
(226)
Vzhledem k závěrům o dumpingu, újmě, příčinné souvislosti a zájmu Unie a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. Je tudíž třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni dumpingových rozpětí.
(227)
Menší úpravy uvedené v 115. a 132. bodě odůvodnění vedly k mírně revidovaným rozpětím cenového podbízení, jak je zohledněno v níže uvedených rozpětích újmy. Navrhovaná konečná antidumpingová cla jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Sazba konečného cla (v %)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Všechny ostatní spolupracující vyvážející výrobci
17,9
79,0
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
110,1
36,1
(228)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyrobeného kteroukoli jinou společností, jejíž název není výslovně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze těchto sazeb využít a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(229)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní vývozce.
(230)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(231)
Každou žádost o použití individuální sazby antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba neprodleně podat Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz, například v souvislosti s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby pak bude toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, bude aktualizován.
(232)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátní celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(233)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku a uvedené v příloze I tohoto nařízení, mělo by se vážené průměrné clo uložené posledně jmenovaným společnostem vztahovat i na všechny nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení.
(234)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (poskytnutí konečných informací). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k poskytnutí konečných informací předložit připomínky.
(235)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
7.3. Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(236)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010), pocházejících z ČLR.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Společnosti uvedené v příloze I
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
B999
3. Uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1072/2012 na dovoz keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba pocházejících z ČLR se uvolňují.
2. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1072/2012 na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba pocházejících z ČLR, se vybírají s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolňují.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 může být změněno zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 17,9 %, pokud nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období šetření (tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením; a
c)
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2013.