РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 13 септември 2013 година
за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър и за отмяна на Решение 2013/236/ЕС
(2013/463/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите-членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага и спрямо държавите-членки, които вече получават финансова помощ, включително тези от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
Регламент (ЕС) № 472/2013 определя правилата за одобряване на програма за макроикономически мерки за държавите-членки, получаващи финансова помощ, които трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност.
(3)
По искане, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър за финансова помощ от ЕМС, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши принципно да предостави подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика („меморандум за разбирателство“) и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. Като последица от този преглед, съществуващата програма за макроикономически мерки беше актуализирана, за да отрази действията, предприети от кипърските власти до второто тримесечие на 2013 г.
(6)
След влизането в сила на Регламент (ЕС) № 472/2013 програмата за макроикономически мерки предстои да бъде приета под формата на решение за изпълнение на Съвета. Следователно, по причини, свързани с яснота и правна сигурност, програмата следва да се приеме повторно въз основа на член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 472/2013. Съдържанието на програмата следва да остане идентично с това, одобрено с Решение 2013/236/ЕС, но да включва и резултатите от прегледа, извършен в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС. В същото време Решение 2013/236/ЕС следва да бъде отменено.
(7)
Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и Международния валутен фонд (МВФ), извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. В резултат на това меморандумът за разбирателство беше актуализиран в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, особено по отношение на i) пътна карта за постепенно намаляване на контрола върху капитала, ii) създаване на правна рамка за нова структура на управление, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор, iii) план за действие срещу изпирането на пари, iv) схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, v) осигуряване на необходимите налични национални средства за покриване на националните вноски по проекти, финансирани от Структурния фонд и други фондове на ЕС, vi) предоставяне на подробна информация относно планираната реформа на публичните помощи, и vii) изготвяне на политически предложения за политики за стимулиране на трудовата заетост и предприемане на бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им намиране на работа. Провеждането на широкообхватни и амбициозни реформи във финансовата, фискалната и структурната области се очаква да запази средносрочната устойчивост на държавния дълг на Кипър.
(8)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни съвети за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава-членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(9)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. С цел улесняване на възстановяването на устойчивия растеж и на фискалната и финансовата стабилност на кипърската икономика, Кипър стриктно прилага програмата за макроикономически мерки (наричана по-долу „програмата“), чиито основни елементи са определени в член 2 от настоящото решение.
2. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, наблюдава напредъка, постигнат от Кипър при прилагането на неговата програма. Кипър предоставя на Комисията и на ЕЦБ пълното си сътрудничество. По-специално той им предоставя цялата информация, която те смятат за необходима за наблюдението на програмата. Кипърските власти се консултират предварително с Комисията, ЕЦБ и МВФ относно приемането на политики, които не са включени в настоящото решение за изпълнение, но които могат да окажат съществено въздействие върху постигането на програмните цели.
3. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, разглежда заедно с кипърските власти всички промени и актуализации на програмата, които може да се окажат необходими, за да се вземе предвид, inter alia, всяка значителна разлика между макроикономическите и фискалните прогнози, и реализираните стойности (включително заетостта), разпространението на отрицателното въздействие, както и макроикономическите и финансовите сътресения.
За да се гарантира безпроблемното изпълнение на програмата и за да се коригират дисбалансите по устойчив начин, Комисията ще осигурява непрекъснати консултации и насоки във връзка с фискалните и структурните реформи, както и с реформите на финансовите пазари.
Комисията редовно прави преглед на икономическото въздействие на програмата и препоръчва необходимите корекции с оглед на засилване на растежа и създаването на работни места, като гарантира необходимата фискална консолидация и минимизира вредните социални въздействия. Програмата за макроикономически мерки, включително целите ѝ и очакваното разпределение на усилията, свързани с тези мерки, се правят публично достояние.
Член 2
1. Ключовите цели на програмата са: възстановяване на стабилността на кипърския банков сектор; продължаване на текущия процес на фискална консолидация, както и осъществяването на структурни реформи в подкрепа на конкурентоспособността и устойчивия и балансиран растеж. Програмата е насочена към конкретните рискове, произтичащи от кризата в Кипър, за финансовата стабилност на еврозоната като цяло и има за цел постигането на бързо възстановяване на стабилността и устойчивостта на икономическата и финансовата ситуация в Кипър, както и възстановяване на способността на страната да се финансира изцяло на международните финансови пазари. В програмата се отразяват препоръките на Съвета, адресирани до Кипър съгласно членове 121, 126, 136 и 148 от Договора, както и предприетите от Кипър действия за тяхното изпълнение, като същевременно се цели разширяване, засилване и задълбочаване на необходимите мерки на политиката.
2. Кипър работи за постигане на фискална консолидация в съответствие със задълженията си съгласно процедурата при прекомерен дефицит посредством висококачествени постоянни мерки, като същевременно се сведе до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението.
3. С цел намаляване на дефицита под 3 % от БВП до 2016 г. възможно най-скоро Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за консолидация. По-конкретно, в случай на незадоволителни резултати от приходите или по-големи нужди в областта на социалните разходи вследствие на неблагоприятни макроикономически последици, правителството на Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за запазване на целите на програмата, включително чрез намаляване на дискреционните разходи, като в същото време се свежда до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението. През програмния период паричните приходи, надвишаващи предвижданията на програмата, включително всички извънредни приходи, се спестяват или се използват за намаляване на дълга. Ако обаче се осъществи преизпълнение до такава степен, че то се счита за постоянно, това може да намали необходимостта от допълнителни мерки през следващите години.
4. Кипър трябва да поддържа доброто усвояване на Структурния фонд и други фондове на ЕС по отношение на бюджетните цели на програмата. За да се осигури ефективното усвояване на фондовете на ЕС, кипърското правителство гарантира, че необходимите национални средства остават на разположение за покриване на вноските на държавите-членки, включително във връзка с недопустимите разходи, по отношение на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд, ЕЗФРСР и ЕФР/ЕФМДР) в рамките на програмните периоди 2007-2013 г. и 2014-2020 г., като същевременно се взема предвид наличното по линия на Европейската инвестиционна банка финансиране. Властите гарантират повишаването на институционалния капацитет за изпълнение на настоящите и бъдещите програми и наличието на подходящите човешки ресурси в управляващите и изпълнителните органи.
5. С оглед на възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава основно да реформира и преструктурира банковия сектор и да подкрепя жизнеспособните банки чрез възстановяване на капитала им, като така преодолява проблемите във връзка с тяхната ликвидност и укрепва надзора върху тях. Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряването на ликвидността на банковия сектор ще бъде следено отблизо. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленията на пари в брой, плащанията и преводите) се наблюдават отблизо. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Публикувана е пътна карта за постепенното намаляване на контрола въз основа на етапите и напредъка по изпълнението на програмата, и в съответствие с ликвидността на банките. Средносрочните планове по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, реално отразява очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор, както и да намали зависимостта от заеми от централните банки, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането. Правилата за минималните изисквания за ликвидност трябва да бъдат актуализирани, за да се предотврати прекомерна концентрация при емитентите в бъдеще;
б)
приемане на необходимите регулаторни изисквания във връзка с увеличаването на минималното равнище на капиталова адекватност за базовия капитал от първи ред на 9 % до края на 2013 г.;
в)
предприемане на действия за намаляване на разходите за данъкоплатците, свързани с преструктурирането на банките. Търговските и кооперативните кредитни институции, които не разполагат с необходимия капитал, трябва преди отпускането на държавни помощи да привлекат във възможно най-голяма степен капитал от частни източници. Плановете за преструктуриране трябва да бъдат официално одобрени съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. Търговските банки, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни, в съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ;
г)
осигуряване на създаването на кредитен регистър, преразглеждането и, когато е необходимо - изменението на действащата регулаторна рамка за отпускане и управление на заеми, и на приемането на законодателство за укрепване на управлението на търговските банки;
д)
укрепване на управлението на банките, включително чрез забрана за отпускане на заеми на независими членове на ръководния съвет или на свързани с тях лица;
е)
увеличаване в максимална степен на постъпленията по необслужвани заеми, като същевременно бъдат сведени до минимум стимулите за стратегическо неизпълнение от страна на заемополучателя. Това включва облекчаване на ограниченията за опис на обезпечението и за съответното наблюдение и управление на необслужваните заеми;
ж)
завършване на хармонизирането на регулирането и надзора върху кооперативните кредитни институции и търговските банки;
з)
прилагане на стратегия за бъдещата структура, функциониране и жизнеспособност на сектора на кооперативните кредитни институции, както е проектиран от „Central Bank of Cyprus“ в сътрудничество с Комисията, ЕЦБ и МВФ;
и)
засилване на наблюдението върху задлъжнялостта на корпоративните клиенти и на домакинствата и създаване на рамка за целево преструктуриране на дълга на частния сектор с цел улесняване на отпускането на нови заеми и намаляване на кредитните ограничения;
й)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрата практика;
к)
внасяне на законодателство за извършване на задължителен надзор в зависимост от нивата на капитализация;
л)
включване на стрес тестове в осъществявания от разстояние редовен надзор над банките;
м)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват пазарите за напредъка в преструктурирането на дейностите си; както и
н)
създаване на правна рамка за нова управленска структура, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор.
6. През 2013 г. кипърските власти трябва стриктно да прилагат Закона за бюджета за 2013 г. (със съответните изменения), заедно с допълнителни постоянни мерки, приети преди отпускането на първия транш от финансовата помощ, която е най-малко 351 млн. EUR (2,1 % от БВП). Кипър приема следните мерки:
а)
реформа на своята система за данъчно облагане на моторните превозни средства, основана на принципи за екологосъобразност и целяща реализиране на допълнителни приходи в средносрочен план; както и
б)
схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, с което се гарантира съпоставимото им третиране както при „Bank of Cyprus“. Схемата отчита паричните потоци и актюерското състояние на всеки фонд и минимизира въздействието върху дефицита на консолидирания държавен бюджет. С оглед на социалното естество на тези фондове, заложеният за 2013 г. дефицит по консолидирания държавен бюджет може да бъде изменян, за да включва отражението на тази схема върху бюджета; и
в)
пълното прилагане на консолидационните мерки, приети след декември 2012 г.
7. Следните мерки се прилагат по отношение на Кипър от 1 януари 2014 г.:
а)
по отношение на разходите, бюджетът включва: намаляване на общите разходи за социални плащания чрез по-добро насочване; допълнително намаляване на заплатите в публичния сектор, както и на заплащането на наднормения труд; въвеждане на платени карти за обществен транспорт за студенти и пенсионери; и мерки за структурни реформи в образователния сектор с цел по-ефективно използване на ресурсите; както и
б)
по отношение на приходите, бюджетът за 2014 г. включва: удължаване на временната вноска върху брутния доход на наетите лица в публичния и частния сектор до 31 декември 2016 г.; увеличаване на ДДС; повишаване на акцизите; и увеличаване на вноските за общата схема за социално осигуряване.
8. С цел да се гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, Кипър трябва да проведе фискално-структурни реформи, включващи, inter alia, следните мерки и крайни резултати:
а)
ако е необходимо, допълнителни реформи на общата пенсионна система и тази в публичния сектор, за да се осигури дългосрочна жизнеспособност на пенсионната система, като същевременно се обърне внимание на адекватността на пенсиите. Актюерско проучване ще предложи варианти за реформа;
б)
контрол на увеличаването на разходите за здравеопазване с цел да се осигурят достатъчно средства за основни здравни грижи, като се засилят устойчивостта на структурата на финансиране и ефективността на общественото здравеопазване; прилагане на национална здравна система, като се гарантира нейната финансова устойчивост и същевременно пълен обхват;
в)
повишаване на ефективността на публичните разходи и бюджетния процес посредством ефективна средносрочна бюджетна рамка като част от подобреното управление на публичните финанси, допринасяйки по този начин за усилията за бюджетна консолидация, които отчитат необходимостта от гарантиране на достатъчно средства за основни политики като политиките в областта на образованието и здравеопазването. Тази рамка трябва да бъде в пълно съответствие с Директива 2011/85/ЕС на Съвета (3) и Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз, подписан в Брюксел на 2 март 2012 г.;
г)
приемане на подходяща нормативна и институционална рамка за публично-частни партньорства, разработена в съответствие с най-добрите практики;
д)
изработване на програма за постигането на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и полагане на началото на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта на обслужване на дълга;
е)
изготвяне и прилагане на план за всеобхватна реформа за повишаване на ефективността и ефикасността на събирането и управлението на данъците, включително мерки за борба с данъчните измами и укриването на данъци, както и за осигуряване на пълното и навременно прилагане на законите и стандартите, уреждащи международното сътрудничество в областта на данъчното облагане, както и обмена на данъчна информация;
ж)
реформа на данъчния режим на недвижимото имущество;
з)
реформа на публичната администрация с цел подобряване на нейната работа и икономическа ефективност, по-специално чрез преразглеждане на нейния размер, условията на заетост и функционалната организация на обществените услуги, за да се гарантира ефикасното използване на държавните ресурси и предоставянето на качествени услуги за населението;
и)
реформи на цялостната структура и нивата на социално подпомагане с цел постигане на ефективно използване на ресурсите и гарантиране на подходящ баланс между социални помощи и стимули за започване на работа. Планираната реформа на държавните помощи следва да гарантира, че социалното подпомагане служи като предпазна мярка, която гарантира минимален доход за тези, които са неспособни да си осигурят минимален жизнен стандарт, като в същото време се осигуряват стимули за започване на работа; както и
й)
извършване на цялостен одит на публичните финанси, с оглед, inter alia, да се изготви оценка на причините, довели до натрупването на прекомерен дълг.
9. Кипър трябва да гарантира, че временното прекратяване на индексирането на заплатите в целия публичен сектор остава в сила до края на програмата. Всяка промяна на минималната работна заплата трябва да е съобразена с икономическите промени и промените на пазара на труда и да се предприема след консултация със социалните партньори.
10. Кипър ще изготви подробни предложения за политики във връзка с преодоляването на установените недостатъци в своите политики за стимулиране на трудовата заетост. Кипър трябва да предприеме бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им за намиране на работа, в съответствие с целите на препоръката на Съвета за създаване на гаранция за младежта (4). Разработването, управлението и прилагането на мерки, насочени към младежта, следва да бъде добре интегрирано в по-широката система на политиките за стимулиране на трудовата заетост и да бъде съгласувано с реформата на системата за социално осигуряване и с договорените бюджетни цели.
11. Кипър приема всички други изменения в секторнотозаконодателство, необходими за пълното прилагане на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5). Неоправданите пречки на пазарите на услуги, по-специално по отношение на регламентираните професии, трябва да бъдат премахнати. Рамката за конкуренция трябва да бъде подобрена чрез разширяване на дейността на компетентния в тази област орган и гарантиране на независимостта и правомощията на националните регулаторни органи.
12. Кипър трябва да гарантира намаляването на броя на предвидените за издаване нотариални актове и да предприеме действия за ускоряване на премахването на финансовите тежести върху нотариалните актове, прехвърляни при закупуване на недвижимо имущество, както и да въведе гарантирани срокове за издаването на сертификати за сгради и нотариални актове.
13. Кипър трябва да измени разпоредбите относно принудителната продажба на ипотекирани имоти и да разреши провеждането на частни търгове в рамките на най-кратки срокове. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени висящите дела. Кипър трябва да предприеме инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като представи конкретен план за действие, който да доведе до осъществяването на определените, inter alia, количествени цели в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011-2015 г. Кипър докладва относно нуждите, свързани с въздушните връзки, като основа за политическа стратегия в областта на въздухоплаването.
14. В енергийния сектор Кипър изцяло прилага третия енергиен пакет, независимо от член 44, параграф 2 от Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) и член 49, параграф 1 от Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7). Кипър преценява дали да се възползва от дерогациите, предоставени в посочените по-горе членове. Успоредно с това се изготвя всеобхватен план за развитие във връзка с преразпределението в кипърския енергиен сектор. Планът включва:
а)
план за въвеждане на инфраструктурата, необходима за експлоатацията на природен газ, като се вземат предвид търговските възможности и рискове;
б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен сектор и износа на природен газ, включително подходяща търговска рамка за доставката на природен газ в крайбрежни води, насочена към постигане на максимални приходи; както и
в)
план за създаване на институционална рамка за управление на въглеводородните ресурси, включително фонд за ресурсите, който да получава и управлява публичните приходи от експлоатация на природен газ в крайбрежни води и който е създаден въз основа на международно признати най-добри практики.
15. Кипър представя искане пред Комисията за техническа помощ по време на програмния период. В искането трябва да се определят и да се уточнят областите на техническа помощ или консултантските услуги, които според кипърските власти имат основно значение за изпълнението на програмата за макроикономически мерки.
Член 3
Решение 2013/236/ЕС на Съвета се отменя.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 13 септември 2013 година.
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 13. září 2013,
kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr a zrušuje rozhodnutí 2013/236/EU
(2013/463/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability.
(2)
Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomických ozdravných programů pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci; tato pravidla musí odpovídat ustanovením Smlouvy o založení Evropského mechanismu stability.
(3)
Na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z ESM Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU (2) stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.
(4)
Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM v zásadě rozhodla poskytnout stabilizační podporu pro Kypr a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky (dále jen „memorandum o porozumění“) a jeho podpis Komisí jménem ESM.
(5)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a tam, kde je to vhodné, i Mezinárodním měnovým fondem (MMF) první přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu byl stávající makroekonomický ozdravný program upraven s ohledem na opatření kyperských úřadů v druhém čtvrtletí roku 2013.
(6)
Po vstupu nařízení (EU) č. 472/2013 v platnost má být nyní makroekonomický ozdravný program přijat ve formě prováděcího rozhodnutí Rady. Z důvodu přehlednosti a právní jistoty by měl být program opětovně přijat na základě čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 472/2013. Podstata programu by měla zůstat stejná jako u programu, který byl schválen rozhodnutím 2013/236/EU, ale měl by rovněž zahrnovat i výsledky přezkumu provedeného v souladu s čl. 1 odst. 2 uvedeného rozhodnutí. Zároveň by mělo být rozhodnutí 2013/236/EU zrušeno.
(7)
Komise ve spolupráci s ECB a MMF provedla první přezkum za účelem posouzení pokroku, jehož bylo dosaženo při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu bylo aktualizováno memorandum o porozumění v oblastech týkajících se reformy finančního sektoru, fiskální politiky a strukturálních reforem, zejména pokud jde o i) plán postupného uvolňování kontrol kapitálu, ii) zavedení právního rámce pro novou strukturu pro řízení podílu státu v odvětví družstevních úvěrů, iii) akční plán proti praní špinavých peněz, iv) systém kompenzací pro zaopatřovací a penzijní fondy, které mají vklady v bance Cyprus Popular Bank, v) zajištění neustálé disponibility potřebných finančních prostředků na pokrytí příspěvků státu u projektů financovaných ze strukturálních a jiných fondů EU, vi) poskytnutí podrobností o plánované reformě podpory z veřejných prostředků a vii) vytvoření podrobných politických návrhů týkajících se řešení nedostatků v jeho aktivačních politikách a učinění rychlých opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti. Provedení komplexních a ambiciózních reforem ve finanční, fiskální a strukturální oblasti by mělo zabezpečit střednědobou udržitelnost kyperského veřejného dluhu.
(8)
V průběhu provádění komplexního balíčku opatření hospodářské politiky Kypru by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. Členský stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu, který se potýká s nedostatečnou správní kapacitou, má o technickou pomoc požádat Komisi, která může pro tento účel vytvořit skupiny odborníků.
(9)
Kyperské orgány by měly při přípravě, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu usilovat v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi o názory sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Pro usnadnění návratu kyperské ekonomiky k udržitelnému růstu a fiskální a finanční stabilitě Kypr důsledně provádí makroekonomický ozdravný program (dále jen „program“), jehož hlavní prvky jsou stanoveny v článku 2 tohoto rozhodnutí.
2. Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF sleduje pokrok Kypru při provádění programu. Kypr poskytuje Komisi a ECB svou plnou součinnost. Zejména jim poskytuje veškeré informace, které považují za nezbytné ke sledování programu. Kyperské úřady předem prokonzultují s Komisí, ECB a MMF přijetí politik, které nejsou zahrnuty do tohoto rozhodnutí, ale které by mohly mít podstatný dopad na dosažení cílů programu.
3. Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF přezkoumává s kyperskými orgány všechny změny a aktualizace programu, které mohou být nezbytné, aby se plně zohlednily mimo jiné jakékoli významné rozdíly mezi makroekonomickými a fiskálními prognózami a skutečnými hodnotami (včetně údajů o zaměstnanosti), negativní účinky přelévání a rovněž makroekonomické a finanční otřesy.
S cílem zajistit bezproblémové zavádění programu a napomoci udržitelné nápravě nerovnováh Komise zajišťuje průběžné poskytování poradenství a pomoci v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem.
Komise pravidelně posuzuje ekonomický dopad programu a doporučuje nezbytné korekce ve snaze podporovat růst a vytváření pracovních míst, zajistit nutnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé dopady v sociální oblasti. Makroekonomický ozdravný program se zveřejní, včetně jeho cílů a předpokládaného rozvržení úsilí o ozdravení.
Článek 2
1. Hlavní cíle programu jsou: ozdravit kyperský bankovní sektor, pokračovat v probíhajícím procesu fiskální konsolidace a provádět strukturální reformy na podporu konkurenceschopnosti a udržitelného a vyváženého růstu. Program se zaměřuje na konkrétní rizika, která Kypr představuje pro finanční stabilitu v eurozóně, a jeho cílem je rychlé obnovení zdravé a udržitelné hospodářské a finanční situace na Kypru a obnovení jeho úplné finanční soběstačnosti na mezinárodních finančních trzích. Program bere náležitě v úvahu doporučení Rady určená Kypru podle článků 121, 126, 136 a 148 Smlouvy, jakož i opatření Kypru přijatá k dodržování uvedených doporučení a zaměřuje se na rozšíření, posílení a prohloubení požadovaných opatření politiky.
2. Kypr usiluje o fiskální konsolidaci v souladu se svými závazky v rámci postupu při nadměrném schodku, a to za pomoci kvalitních trvalých opatření s minimálním dopadem na zranitelné skupiny.
3. Aby Kypr snížil svůj schodek do roku 2016 pod 3 % HDP, je připraven přijmout dodatečná konsolidační opatření. Konkrétně v případě nižších příjmů nebo vyšší potřeby sociálních výdajů v důsledku nepříznivých makroekonomických vlivů je kyperská vláda připravena přijmout dodatečná opatření k zachování cílů programu, včetně snížení diskrečních výdajů, při současné minimalizaci dopadu na zranitelné skupiny. Během programového období se peněžní příjmy přesahující prognózy programu včetně případných neočekávaných zisků použijí ke zvýšení úspor nebo snížení dluhu. Naopak dosažení lepších výsledků v takové míře, že to bude možné považovat za trvalé, může snížit potřebu dodatečných opatření v posledních letech.
4. Kypr zachová dobré využívání strukturálních a dalších unijních fondů s ohledem na rozpočtové cíle programu. Pro zajištění efektivního využívání finančních prostředků Unie kyperská vláda zajistí, aby byly stále k dispozici potřebné finanční prostředky na pokrytí příspěvků státu, včetně nezpůsobilých výdajů, v rámci evropských strukturálních fondů a investičních fondů (EFRR, ESF, Fond soudržnosti, EZFRV a ERF/ENRF) v programových obdobích 2007-2013 a 2014-20, přičemž vezme v úvahu dostupné finanční prostředky Evropské investiční banky. Úřady zajistí, aby se zlepšila institucionální kapacita k provádění stávajících a budoucích programů a byly dostupné příslušné lidské zdroje řídících orgánů a prováděcích subjektů.
5. Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor Kypr i nadále důkladně reformuje a restrukturalizuje bankovní sektor a posiluje životaschopné banky prostřednictvím obnovení jejich kapitálu, řešení problémů s likviditou a posílení dohledu nad nimi. Program stanoví tyto opatření a výstupy:
a)
zajištění pečlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Jsou pečlivě sledovány dočasné kontroly volného toku kapitálu (jako např. omezení výběrů hotovosti, plateb a převodů). Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby byla omezena vážná rizika pro finanční stabilitu finančního systému. Byl zveřejněn plán postupného uvolňování kontrol kapitálu založený na etapách a pokroku při provádění programu a v souladu se stavem likvidity bank. Střednědobé plány v oblasti financování a kapitálu u domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, musí realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezovat závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a úvěrové krizi. Předpisy o minimálních požadavcích na likviditu jsou aktualizovány, aby se v budoucnosti zabránilo nadměrné koncentraci aktiv určitých emitentů;
b)
přijetí nezbytných regulativních požadavků, pokud jde o zvýšení minimálního ukazatele kapitálové přiměřenosti core tier 1 na 9 % do konce roku 2013;
c)
přijetí opatření k minimalizaci nákladů na restrukturalizaci bank hrazených daňovými poplatníky. Podkapitalizované komerční a družstevní úvěrové instituce získají v co největší míře kapitál ze soukromých zdrojů, dříve než jim budou poskytnuta opatření státní podpory. Veškeré plány na restrukturalizaci musí být před poskytnutím takové podpory formálně schváleny podle pravidel poskytování státní podpory. Komerční banky s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatření nejsou dostatečná, požádat o rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu;
d)
zajištění toho, aby byl vytvořen úvěrový rejstřík, přezkoumán a případně změněn stávající regulační rámec týkající se poskytování a správy půjček a přijaty právní předpisy posilující správu komerčních bank;
e)
posílení bankovní správy, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo stranám, které jsou s nimi spjaty;
f)
maximalizaci objemu splacených prostředků z úvěrů v selhání a zároveň minimalizace pobídek pro strategická selhání ze strany dlužníků. Sem se řadí zmírnění omezení týkající se zabavení kolaterálu a řádné sledování a řízení úvěrů v selhání;
g)
dokončení slaďování regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;
h)
provádění strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost sektoru družstevních úvěrových institucí, jak stanoví Kyperská centrální banka po konzultaci s Komisí, ECB a MMF;
i)
posílené sledování zadluženosti podnikatelského sektoru a sektoru domácností a zřízení rámce pro cílenou restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru, aby se usnadnilo poskytování nových úvěrů a snížila úvěrová omezení;
j)
další posílení rámce proti praní peněz a provádění akčního plánu zajišťujícího provádění lepších postupů, pokud jde o hloubkové prověřování klienta a transparentnosti subjektů, a to v souladu s osvědčenými postupy;
k)
předložení právních předpisů pro povinný dohled založený na úrovni kapitalizace;
l)
začlenění zátěžových testů do pravidelného vnějšího bankovního dohledu;
m)
zavedení povinných požadavků na zveřejňování, aby bylo zajištěno, že banky pravidelně sdělují trhům, jak pokračuje restrukturalizace jejich fungování; a
n)
zavedení právního rámce pro novou strukturu pro správu podílu státu v odvětví družstevních úvěrů.
6. V průběhu roku 2013 kyperské orgány důsledně plní zákon o rozpočtu na rok 2013 (v posledním platném znění), včetně dalších trvalých opatření, která byla přijata před prvním vyplacením finanční pomoci, která činí minimálně 351 milionů EUR (2,1 % HDP). Kypr přijme tato opatření:
a)
reformu svého daňového systému pro motorová vozidla na základě zásad, které jsou šetrné k životnímu prostředí, a s cílem získat ve střednědobém výhledu další příjmy;
b)
systém kompenzací pro zaopatřovací a penzijní fondy, jež mají vklady v bance Cyprus Popular Bank, který zajišťuje srovnatelné zacházení s takovými fondy v bance Bank of Cyprus a zohledňuje peněžní tok a pojistně matematické situace každého fondu a minimalizuje dopad na schodek vládních institucí. S ohledem na sociální povahu těchto fondů může být cílový schodek vládních institucí pro rok 2013 upraven tak, aby zahrnoval rozpočtový dopad na tento systém, a
c)
plné provedení konsolidačních opatření přijatých od prosince 2012.
7. Od 1. ledna 2014 bude Kypr uplatňovat následující opatření:
a)
na výdajové straně se do rozpočtu zahrne: snížení celkových výdajů na sociální transfery díky lepšímu zacílení; další snížení mezd a náhrad přesčasů ve veřejném a širším veřejném sektoru; zavedení poplatku za průkazy do veřejné dopravy pro studenty a důchodce; opatření pro strukturální reformu v oblasti vzdělávání za účelem zlepšení využívání zdrojů a
b)
na příjmové straně se do rozpočtu na rok 2014 zahrne: prodloužení platnosti dočasného příspěvku z hrubých výdělků zaměstnanců ve veřejném a soukromém sektoru do 31. prosince 2016; zvýšení DPH; zvýšení spotřebních daní a zvýšení příspěvků na všeobecné sociální pojištění.
8. V zájmu zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí Kypr provádí fiskální strukturální reformy, které zahrnují mimo jiné tato opatření a výstupy:
a)
v případě nutnosti další reformy všeobecného důchodového systému a důchodového systému ve veřejném sektoru s cílem dosáhnout dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému a zároveň vyřešit otázku přiměřenosti důchodů. Alternativy reformy vyplynou z pojistně matematické studie;
b)
kontrolu růstu výdajů na zdravotní péči ve snaze zajistit dostatečné prostředky na základní zdravotní péči posílením udržitelnosti struktury financování a efektivnosti veřejné zdravotní péče; zavedení státního systému zdravotní péče, zajištění jeho finanční udržitelnosti a zároveň dostupnosti pro všechny;
c)
zlepšením efektivity veřejných výdajů a rozpočtového procesu na základě účinného střednědobého rozpočtového rámce, který bude součástí lepší správy veřejných financí, přispět k rozpočtové konsolidaci se zohledněním nutnosti zajistit dostatečné prostředky pro základní politiky, jako je vzdělávání a zdravotnictví. Tento rámec plně odpovídá směrnici Rady 2011/85/EU (3) a Smlouvě o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii, podepsané v Bruselu dne 2. března 2012;
d)
přijetí vhodného právního a institucionálního rámce pro partnerství veřejného a soukromého sektoru vytvořeného na základě osvědčených postupů;
e)
vypracování programu pro dosažení pevného systému správy a řízení státních a polostátních podniků a zahájení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;
f)
vypracování a provedení uceleného plánu reforem s cílem zlepšit efektivnost a účelnost výběru a správy daní včetně opatření pro boj proti daňovým podvodům a únikům a zajištění úplného a včasného používání právních předpisů a norem, jimiž se řídí mezinárodní daňová spolupráce a výměna daňových informací;
g)
reformu systému daně z nemovitostí;
h)
reformu veřejné správy ve snaze zlepšit její fungování a nákladovou efektivnost, zejména přezkoumáním velikosti, pracovního řádu a funkční organizace veřejné služby, aby se zajistilo účinné využívání veřejných zdrojů a poskytování kvalitních služeb obyvatelstvu;
i)
reformy celkové struktury a úrovní sociálních dávek s cílem dosáhnout účinného využívání zdrojů a zajistit správnou rovnováhu mezi sociální podporou a pobídkami k práci. Plánovaná reforma podpory z veřejných prostředků zajistí, aby sociální podpora sloužila jako záchranná síť, která zabezpečuje minimální příjem pro osoby, které nedokáží dosáhnout základní životní úrovně, a přitom zachovává pobídky k práci, a
j)
provedení komplexní prověrky svých veřejných financí, mimo jiné s cílem vyhodnotit důvody, jež vedly k nepřiměřenému nárůstu dluhu.
9. Kypr zajistí, aby do konce programu byla i nadále pozastavena indexace mezd v širším veřejném sektoru. Veškeré změny minimální mzdy musí být v souladu s hospodářským vývojem a s vývojem na trhu práce a musí být přijaty po konzultaci se sociálními partnery.
10. Kypr vytvoří podrobné politické návrhy týkající se řešení nedostatků v jeho aktivačních politikách. Kypr učiní rychlá opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti v souladu s cíli doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi (4). Koncepce, řízení a provádění opatření určených pro mladé musí být dobře začleněny do širšího systému aktivačních politik a musí být v souladu s reformou sociálního systému a dohodnutými rozpočtovými cíli.
11. Kypr přijme zbývající změny odvětvových právních předpisů, které jsou nezbytné k plnému provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (5). Neodůvodněné překážky na trzích služeb, zejména v souvislosti s regulovanými povoláními, musí být odstraněny. Lepšího rámce pro hospodářskou soutěž se dosáhne posílením fungování příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž a zachováním nezávislosti a pravomocí národních regulačních orgánů.
12. Kypr zajistí snížení počtu nevyřízených vydání vlastnického titulu k nemovitosti, učiní opatření pro zrychlení rychlého rušení břemen u vlastnických titulů, které mají být převedeny na kupující nemovitého majetku, a zavede zaručené lhůty pro vydávání stavebních osvědčení a vlastnických titulů.
13. Kypr změní pravidla pro nucený prodej nemovitostí zatížených hypotékou a umožní soukromé dražby v co nejkratších časových rozmezích. Zvýší se rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy budou vyřešeny do konce programového období. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu vypracováním konkrétního akčního plánu, který povede k plnění kvantifikovaných cílů obsažených mimo jiné v nedávno revidované strategii cestovního ruchu na období 2011-2015. Kypr vypracuje zprávu o potřebách v oblasti letecké dostupnosti, která bude základem aeropolitické strategie.
14. V odvětví energetiky Kypr zajistí plné provedení třetího energetického balíčku, a to bez ohledu na čl. 44 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (6) a čl. 49 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (7). Kypr zváží, zda využije odchylky, které mu poskytují výše uvedená ustanovení. Zároveň vypracuje komplexní plán rozvoje pro přeskupení kyperského odvětví energetiky. Tento plán zahrne:
a)
plán zavádění infrastruktury nezbytné pro těžbu zemního plynu s ohledem na komerční alternativy a rizika;
b)
komplexní nástin regulačního režimu a organizace trhu pro restrukturalizované odvětví energetiky a vývoz plynu, včetně vhodného rámce pro prodej zemního plynu z pobřežních vod zaměřeného na maximalizaci příjmů, a
c)
plán zavedení institucionálního rámce pro využívání zdrojů uhlovodíku, včetně fondu zdrojů, který by měl shromažďovat a spravovat veřejné příjmy z těžby zemního plynu v pobřežních vodách a který je zřízen na základě mezinárodně uznávaných osvědčených postupů.
15. Kypr předloží Komisi žádost o technickou pomoc během programového období. V této žádosti budou uvedeny a specifikovány oblasti technické pomoci či poradenských služeb, které kyperské úřady považují za zásadní pro plnění svého makroekonomického ozdravného programu.
Článek 3
Rozhodnutí 2013/236/EU se zrušuje.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 13. září 2013.