РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 223/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 март 2014 година
относно Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 175, параграф 3 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
В съответствие със заключенията на Европейския съвет от 17 юни 2010 г., с които беше приета стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж (наричана по-долу стратегията „Европа 2020“), Съюзът и държавите членки си поставиха целта към 2020 г. хората в риск от бедност и социално изключване да бъдат поне с 20 милиона по-малко. Независимо от това през 2011 г. близо една четвърт от живеещите в Съюза (119,82 милиона души) бяха застрашени от бедност или социално изключване, което е с близо 4 милиона души повече от предходната година. Въпреки това бедността и социалното изключване са неравномерно разпределени на територията на Европейския съюз и тежестта на ситуацията се различава в отделните държави членки.
(2)
Броят на хората в Съюза, живеещи в материални и дори в тежки материални лишения, се увеличава и през 2011 г. почти 8,8 % от гражданите на Съюза живеят в условия на тежки материални лишения. Освен това често пъти степента им на социално изключване е твърде голяма, за да могат да се възползват от мерките за активизиране съгласно Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), и по-специално съгласно Регламент (ЕС) № 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5).
(3)
Държавите членки и Комисията следва да предприемат подходящи мерки за предотвратяване на всякаква дискриминация и следва да гарантират, че равенството между мъжете и жените и последователното интегриране на аспектите на равенството между половете се вземат предвид на всички етапи от подготовката, програмирането, управлението и изпълнението, мониторинга и оценката на Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица („Фонда“), както и в кампаниите за повишаване на осведомеността, в информационните кампании и при обмена на най-добри практики.
(4)
В член 2 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) се подчертава, че Съюзът се основава на ценностите на зачитане на човешкото достойнство, на свободата, демокрацията, равенството, правовата държава, както и на зачитането на правата на човека, включително правата на лицата, които принадлежат към малцинства.
(5)
В член 6 ДЕС се подчертава, че Съюзът зачита правата, свободите и принципите, определени в Хартата на основните права на Европейския съюз.
(6)
В член 174 от Договора за функционирането на Европейския Съюз (ДФЕС) е предвидено, че за да насърчи цялостното си хармонично развитие, Съюзът разработва и осъществява свои инициативи, които водят до укрепването на неговото икономическо, социално и териториално сближаване.
(7)
Фондът следва да засилва социалното сближаване, като допринася за намаляването на бедността с крайна цел премахване на най-тежките форми на бедност в Съюза, като подпомага националните програми, предоставящи нефинансово подпомагане с цел облекчаване на хранителния недоимък и тежките материални лишения и/или с цел подпомагане на социалното приобщаване на най-нуждаещите се лица. Фондът следва да облекчи формите на крайна бедност, които допринасят най-много за социалното изключване, като например бездомността, детската бедност и хранителния недоимък.
(8)
Фондът няма за цел да замени публичните политики за борба с бедността и социалното изключване, провеждани от държавите членки, с конкретни политики, необходими за предотвратяване на маргинализацията на уязвимите групи и на групите с ниски доходи и за възпиране на нарастването на риска от бедност и социално изключване.
(9)
Съгласно член 317 ДФЕС и в контекста на споделеното управление следва да бъдат уточнени условията, които позволяват на Комисията да упражнява отговорностите си за изпълнението на общия бюджет на Съюза, както и да бъдат изяснени отговорностите по отношение на сътрудничеството с държавите членки. Тези условия следва да позволят на Комисията да получи гаранции, че държавите членки използват Фонда законосъобразно и без нередности и в съответствие с принципа на доброто финансово управление по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (6) (наричан по-долу „Финансовият регламент“).
(10)
Тези разпоредби гарантират също така, че подкрепените операции съответстват на приложимото законодателство на Съюза и на свързаните национални разпоредби, с които пряко или косвено се изпълнява настоящият регламент, както и на политиките, по-специално по отношение на безопасността на храните и/или на основното материално подпомагане, които се разпределят на най-нуждаещите се лица.
(11)
При разпределението на бюджетните кредити на Фонда между държавите членки за периода 2014-2020 г. се отчитат в еднаква степен следните показатели, оценени въз основа на данни от Евростат за населението, което страда от тежки материални лишения, и за населението, живеещо в домакинства с много нисък интензитет на икономическа активност. Освен това при разпределението също се отчитат различните начини за подпомагане на най-нуждаещите се лица в държавите членки. При все това на всяка държава членка следва да бъде разпределена минималната сума от 3 500 000 EUR за програмния период 2014-2020 г., за да бъде създадена оперативна програма с ресурси на подобаващо равнище.
(12)
Разпределените на държавата членка средства по Фонда следва да се приспаднат от средствата, които са й отпуснати по структурните фондове.
(13)
В оперативните програми на държавите членки следва да се посочват формите на хранителен недоимък и/или материални лишения, по които ще се работи, и/или дейностите за социално приобщаване, които ще бъдат подпомагани, и следва да се описват характеристиките на подпомагането за най-нуждаещите се лица, което ще се предостави чрез Фонда за подкрепата на националните програми. В тях следва да се включат и елементите, необходими за гарантиране на ефективното и ефикасно изпълнение на оперативните програми.
(14)
Тежкият хранителен недоимък в Съюза върви успоредно със значително разхищение на храни. В това отношение Фондът следва да улеснява даренията на храни, където е целесъобразно. Това обаче не накърнява необходимостта от премахване на съществуващите пречки, за да се насърчават даренията на излишни храни за целите на борбата с хранителния недоимък.
(15)
С цел да се гарантира ефективното и ефикасно прилагане на мерките, финансирани от Фонда, когато е целесъобразно, държавите членки следва да насърчават сътрудничеството между регионалните и местните органи и организациите, представляващи гражданското общество, както и участието на всички страни, които са ангажирани в изготвянето и изпълнението на дейностите, финансирани от Фонда.
(16)
С цел да се увеличи максимално ефективността на Фонда, по-специално по отношение на евентуалните промени в условията в различните държави членки, е целесъобразно да се установи процедура за изменения на оперативна програма.
(17)
Принципът на партньорството следва да се прилага с цел да се отговори по най-ефективен и адекватен начин на различните потребности на най-нуждаещите се лица и с цел по-добро достигане до тях.
(18)
Обмяната на опит и добри практики има значителна добавена стойност, защото тя улеснява взаимното обучение. Комисията следва да улеснява и насърчава тяхното разпространение, като същевременно търси полезни взаимодействия чрез обмена на най-добри практики в контекста на свързаните фондове, в частност Европейския социален фонд (ЕСФ).
(19)
С цел проследяване на напредъка в изпълнението на оперативните програми държавите членки следва да изготвят и представят на Комисията годишни и окончателни доклади за изпълнението. С това следва да се гарантира наличието на основна и актуална информация за тези оперативни програми. Със същата цел Комисията и държавите членки следва да провеждат годишна среща за преглед, освен ако не бъде договорено друго. Съответните заинтересовани страни следва да участват в мониторинга по подходящ начин.
(20)
За да бъде повишено качеството и подобрено разработването на оперативните програми и за да бъде оценена ефективността и ефикасността на Фонда, следва да бъдат направени предварителни и последващи оценки. Тези оценки следва да се основават на относими данни и допълнени, когато е уместно, с проучвания на най-нуждаещите се лица, ползвали подпомагане от оперативната програма, и ако е необходимо, с оценки в течение на програмния период. При посочените оценки следва също така да се зачита неприкосновеността на личния живот на крайните получатели и те следва да се осъществяват по такъв начин, че да не стигматизират най-нуждаещите се лица. В това отношение следва да бъдат определени отговорностите на държавите членки и на Комисията.
(21)
При оценяването на Фонда и при разработването на методология за оценяване следва да се има предвид, че лишаването е сложно понятие с многоизмерно естество.
(22)
Гражданите имат правото да знаят как се инвестират финансовите средства на Съюза и какъв резултат се постига с тяхна помощ. За да се осигури разпространяване на широка основа на информация за постиженията на Фонда и да се гарантира достъпът до възможности за финансиране и тяхната прозрачност, следва да бъдат установени подробни правила за информацията и комуникацията, особено по отношение на отговорностите на бенефициерите, на държавите членки и когато е уместно, на местните и регионалните органи.
(23)
Прилага се правото на Съюза относно защитата на физическите лица при обработването на лични данни и относно свободното движение на тези данни и по-специално Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) на тези данни.
(24)
Необходимо е да се определи максималното равнище на съфинансиране от Фонда за оперативните програми, за да се даде възможност за мултиплициращ ефект от средствата на Съюза. Освен това следва да се работи за подобряване на положението на държавите членки, изправени пред временни бюджетни затруднения.
(25)
В целия Съюз следва да се прилагат единни, прости и справедливи правила относно периода на допустимост, операциите и разходите на Фонда. Условията за допустимост следва да отразяват специфичното естество на целите на Фонда и групите от населението, с които той работи, по-специално чрез адекватни и опростени условия относно допустимостта на операциите, формите на подкрепа и правилата и условията за възстановяване на средства.
(26)
Като се вземат предвид датата, до която следва да бъдат обявени поканите за участие в тръжни процедури, сроковете за приемане на настоящия регламент и времето, необходимо за подготовка на оперативните програми, следва да се определят правила, които да позволят плавен преход, така че да няма прекъсване на доставките на продоволствена помощ. За тази цел е целесъобразно да се разреши допустимостта на разходите, считано от 1 декември 2013 г.
(27)
В Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8) се предвижда, че продуктите, закупени в рамките на публични интервенции, могат да бъдат пласирани, като бъдат предоставяни на програмата за разпределяне на храни на най-нуждаещите се лица в Съюза, при условие че в нея се предвижда такава възможност. Като се има предвид, че в зависимост от обстоятелствата получаването на храни посредством използването, преработката или продажбата на такива продукти може да бъде икономически най-благоприятният вариант, е целесъобразно такава възможност да се предвиди в настоящия регламент. Сумите, получени от трансакции относно такива продукти, следва да бъдат изразходвани в полза на най-нуждаещите се лица. Сумите следва да не се използват по такъв начин, че да се облекчават задълженията на държавите членки за съфинансиране на програмата. С цел да гарантира възможно най-ефикасно използване на тези продукти и на средствата, получени от тях, Комисията следва да приеме актове за изпълнение в съответствие с Регламент (ЕО) № 1308/2013 за определяне на процедури за използването на тези продукти, тяхната преработка или продажба за целите на програмата за най-нуждаещите се лица.
(28)
Необходимо е да се конкретизират видовете действия, които могат да бъдат предприемани по инициатива на Комисията и на държавите членки като техническа помощ с подкрепата на Фонда. За тази цел Комисията следва да проведе консултации с държавите членки и с представители на партньорски организации на равнището на Съюза.
(29)
В съответствие с принципа на споделеното управление държавите членки и Комисията следва да са отговорни за управлението и контрола на програмите. Държавите членки следва да носят основната отговорност - чрез своите системи за управление и контрол - за изпълнението и контрола на своите оперативни програми.
(30)
Държавите членки следва да приемат адекватни мерки, за да гарантират правилната структура и правилното функциониране на своите системи за управление и контрол, за да дават гаранции за законосъобразното и редовно използване на Фонда. Поради това следва да се определят задълженията на държавите членки по отношение на системите за управление и контрол на техните оперативни програми, както и по отношение на превенцията, разкриването и отстраняването на нередности и нарушения на законодателството на Съюза.
(31)
Държавите членки следва да изпълняват задълженията си по отношение на управлението, контрола и одита и да поемат отговорностите, предвидени в правилата относно споделеното управление, определени в настоящия регламент и във Финансовия регламент. Държавите членки следва да гарантират, че е въведена ефективна уредба за разглеждане на жалби във връзка с Фонда, в съответствие с определените в настоящия регламент условия. В съответствие с принципа на субсидиарност държавите членки следва да разглеждат, по искане на Комисията, подадените до нея жалби, попадащи в обхвата на тяхната уредба, и при поискване, да я информират за резултатите от разглеждането.
(32)
Държавите членки следва да определят управляващ орган, сертифициращ орган и функционално независим одитен орган за всяка от своите оперативни програми. С цел да се предвиди гъвкавост за държавите членки при създаването на системите за контрол е целесъобразно да се предвиди възможността функциите на сертифициращия орган да се изпълняват от управляващия орган. Държавите членки следва също така да могат да определят междинни звена, които да изпълняват определени задачи на управляващия или на сертифициращия орган. В този случай държавите членки следва да определят ясно техните съответни отговорности и функции.
(33)
Управляващият орган носи основната отговорност за ефективното и ефикасно изпълнение на Фонда и следователно изпълнява значителен брой функции, свързани с управлението на оперативната програма и нейния мониторинг, финансово управление и контрол, както и с подбора на проекти. Съответно отговорностите и функциите на управляващия орган следва да бъдат определени в настоящия регламент.
(34)
Сертифициращият орган следва да изготвя и подава до Комисията заявления за плащане. Той следва да изготвя отчетите и да сертифицира тяхната пълнота, точност и достоверност, както и че записаните в отчетите разходи съответстват на приложимите правила на Съюза и национални правила. Отговорностите и функциите на сертифициращия орган следва да бъдат определени в настоящия регламент.
(35)
Одитният орган следва да гарантира провеждането на одити на системите за управление и контрол, на подходяща извадка от операции и на отчетите. Отговорностите и функциите на одитния орган следва да бъдат определени в настоящия регламент. Одитите на декларираните разходи следва да се провеждат на базата на представителна извадка от операции, за да се позволи екстраполация на резултатите. Като общо правило следва да се използва статистически извадков метод, за да се осигури надеждна представителна извадка. При все това при надлежно обосновани обстоятелства одитните органи следва да могат да използват нестатистически извадков метод или съществени проверки, при условие че са изпълнени условията, предвидени в настоящия регламент.
(36)
С цел да се отчете специфичната организация на системите за контрол и управление на Фонда и необходимостта от гарантиране на пропорционален подход, следва да се предвидят специални разпоредби във връзка с определянето на управляващия орган и на сертифициращия орган. За да се избегне излишна административна тежест, предварителната проверка на спазването на критериите за определяне, посочени в настоящия регламент, следва да се ограничи до управляващия и сертифициращия орган. Не следва да има изискване за одобряване на определянето от Комисията. Мониторингът на спазването на критериите за определяне, извършван въз основа на уредбата за одита и контрола, следва да води до корективни мерки и евентуално прекратяване на определянето в случаите, когато резултатите показват неспазване на критериите.
(37)
Без да се засягат правомощията на Комисията по отношение на финансовия контрол, следва да се гарантира сътрудничеството между държавите членки и Комисията в рамките на настоящия регламент и да се установят критерии, които да позволят на Комисията да определи в контекста на стратегията си за контрол на националните системи степента на гаранциите, която тя следва да получи от националните одитни органи.
(38)
Следва да бъдат определени правомощията и отговорностите на Комисията да проверява ефективното действие на системите за управление и контрол и да изисква от държавите членки действия. Комисията следва да има и правомощието да провежда на място одити, съсредоточаващи се върху въпроси във връзка с доброто финансово управление, с цел да прави изводи относно резултатите от дейността на Фонда.
(39)
Поемането на задължения от бюджета на Съюза следва да се прави ежегодно. С цел да се осигури ефективно управление на програмата, е необходимо да се установят прости правила за предварителното финансиране, за исканията за междинни плащания и окончателното салдо.
(40)
С оглед осигуряването на Комисията на гаранции в разумна степен преди приемането на отчетите, заявленията за междинни плащания следва да се възстановяват на 90 % от сумата, която се получава при прилагане на ставката на съфинансиране, предвидена в решението за приемане на оперативната програма, към допустимите разходи. Оставащите неизплатени суми следва да бъдат изплатени на държавите членки след приемането на отчетите, при условие че Комисията е в състояние да заключи, че отчетите са пълни, точни и достоверни.
(41)
Плащанията под формата на предварително финансиране при старта на оперативната програма гарантират, че държавата членка има средствата да оказва подкрепа на бенефициерите при изпълнението на операциите още от момента на приемане на оперативната програма. Предварителното финансиране следва да се използва изключително и само за тази цел, така, че бенефициерите да получат достатъчно финансиране, за да могат да започнат изпълнението на дадена операция веднага след като тя бъде избрана.
(42)
Бенефициерите следва да получават подкрепата в пълен размер не по-късно от 90 дни от датата на подаване на искането за плащане от бенефициера, при условие че има налични средства от предварителното финансиране и от междинните плащания. Управляващият орган следва да може да прекъсне срока, когато разходооправдателните документи са непълни или има доказателства за нередност, налагащи допълнително разследване.
(43)
С цел да бъдат предпазени финансовите интереси на Съюза следва да бъдат предвидени мерки, които са ограничени във времето и които позволяват на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити да прекъсва плащанията, когато са налице явни доказателства, сочещи значителни недостатъци в действието на системата за управление и контрол, доказателства за нередности във връзка с дадено искане за плащане или когато не са били подадени документи за целите на разглеждането и приемането на отчетите. Продължителността на срока на прекъсване следва да бъде до шест месеца, с възможност за удължаване на този срок до девет месеца при споразумение с държавата членка, за да се осигури достатъчно време за преодоляване на причините за прекъсването, с което да се избегне прилагането на спирания.
(44)
С цел да бъдат защитени финансовите интереси на Съюза и да бъдат осигурени средствата, които да гарантират ефективно изпълнение на програмите, следва да се предвидят разпоредби, които да дават възможност на Комисията да спира плащанията.
(45)
С цел да се приложат изискванията на Финансовия регламент към финансовото управление на Фонда, е необходимо да се определят прости процедури за подготовката, проверката и приемането на отчетите, които следва да осигурят ясна база и правна сигурност по отношение на тази уредба. В допълнение, с цел да се позволи на държавите членки надлежно да изпълняват отговорностите си, следва да е възможно те да изключват сумите, които са предмет на текуща оценка на законосъобразността и редовността.
(46)
За да се намали рискът от деклариране на неправомерни разходи, следва да е възможно сертифициращият орган да включва, без да е необходима допълнителна обосновка, сумите, които изискват допълнителна проверка, в заявление за междинно плащане след счетоводната година, през която те са вписани в неговата счетоводна система.
(47)
С цел да се намали административната тежест за бенефициерите, следва да се определят конкретни срокове, в рамките на които управляващите органи да са задължени да осигурят наличността на документите относно операциите след представянето на разходите или приключването на дадена операция. В съответствие с принципа на пропорционалност срокът за съхраняване на документите следва да е различен, в зависимост от общия размер на допустимите разходи за дадена операция.
(48)
Тъй като отчетите се проверяват и приемат всяка година, процедурата по приключване следва да бъде проста. Поради това окончателното приключване на програмата следва да се основава само на документите, свързани с последната счетоводна година и окончателния доклад за изпълнението или последния годишен доклад за изпълнението, без да е необходимо да се представят каквито и да било допълнителни документи.
(49)
С цел да бъде предпазен бюджетът на Съюза, възможно е да се наложи Комисията да прави финансови корекции. За да се гарантира правна сигурност за държавите членки, е важно да се определят обстоятелствата, при които нарушенията на приложимото право на Съюза или национално право, свързано с неговото прилагане, могат да доведат до финансови корекции от страна на Комисията. С цел да се гарантира, че всички финансови корекции, които Комисията налага на държавите членки, са свързани със защитата на финансовите интереси на Съюза, тези корекции следва да бъдат ограничени до случаи, при които нарушението на приложимото право на Съюза или национално право, свързано с прилагането на съответното право на Съюза, засяга допустимостта, редовността, управлението или контрола на операциите и съответстващите им разходи, декларирани пред Комисията. За да се гарантира пропорционалност, е важно, когато взема решение за финансова корекция, Комисията да разглежда естеството и тежестта на нарушението, както и свързаните с него финансови последици за бюджета на Съюза.
(50)
Необходимо е да се установи правна рамка, която да предвижда стабилни системи за управление и контрол и подходящо разделение на ролите и отговорностите в контекста на споделеното управление. Поради това ролята на Комисията следва да бъде уточнена подробно и ясно, както и да бъдат определени пропорционални правила за прилагането на финансови корекции от страна на Комисията.
(51)
Честотата на одитите на операциите следва да бъде пропорционална на мащаба на подкрепата на Съюза от Фонда. По-специално броят на проведените одити следва да бъде намален, в случаите когато общите допустими разходи за дадена операция са под 150 000 EUR. Независимо от това следва да бъде възможно одити да се провеждат във всеки момент, в случай че са налице доказателства за нередност или измама или като част от одитна извадка след приключване на операцията. Комисията следва да може да преразгледа одитната следа на одитния орган или да участва в одитите на място на одитния орган. Когато Комисията не получи чрез тези средства необходимата гаранция за ефективното функциониране на одитния орган, тя следва да може да провежда повторно одитна дейност, когато това е в съответствие с международно признатите стандарти за одит. С цел нивото на одитиране от Комисията да бъде пропорционално на риска Комисията следва да може да намалява одитната си работа по отношение на оперативни програми, в които няма значими недостатъци или при които може да се разчита на одитния орган. С цел да бъде намалена административната тежест за бенефициерите, следва да се въведат специални правила за намаляване на риска от припокриване на одитите на едни и същи операции от страна на различни институции, а именно от Сметната палата, Комисията и одитния орган. Освен това при определянето на обхвата на одитите следва да се отчита в пълна степен целта на Фонда, характеристиките на групите от населението, които са целеви за него, както и доброволческият характер на много бенефициери.
(52)
С цел да се осигури финансова дисциплина, е целесъобразно да се определи уредбата за отмяната на която и да е част от поетите бюджетни задължения в една оперативна програма, по-специално в случаите, когато дадена сума може да не подлежи на отмяна, по-специално когато закъсненията в изпълнението произтичат от обстоятелства, които не зависят от съответната страна, които са необичайни или непредвидими и чиито последици не могат да бъдат избегнати, въпреки показаното старание, както и в ситуация, при която е подадено искане за плащане, по отношение на което крайният срок за плащане е бил прекъснат или плащането е било спряно.
(53)
С цел да бъдат допълнени и изменени някои несъществени елементи от настоящия регламент на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС по отношение съдържанието на годишния и на окончателния доклад за изпълнение, включително общите показатели, на критериите за определяне случаите за докладване на нередности, данните, които да бъдат предоставени и събирането на неправомерно изплатени суми, правилата за посочване на информацията във връзка с данните, които трябва да се записват и съхраняват в компютризирана форма в рамките на системите за мониторинг, създадени от управляващите органи, минималните изисквания за одитна следа, обхватът и съдържанието на националните одити и методологията за подбор на извадка, подробните правила за използване на събраните в рамките на одите данни, и критериите за определяне на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, и за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции. Особено важно е Комисията да провежда съответните консултации по време на подготвителната си работа, включително и на експертно ниво.
(54)
При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(55)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия във връзка с решения за годишни планове за действия, които да бъдат финансирани от техническата помощ по инициатива на Комисията,решения за приемане и изменение на оперативни програми, решения за спиране на междинни плащания, решения за неприемане на отчетите и относно размера на изискуемата сума, ако отчетите не са приети, решения за финансови корекции, решения за годишното разпределение на бюджетните кредити за поети задължения по държави членки и - в случай на отмяна на бюджетни кредити - решения за изменение на решенията за приемане на програми.
(56)
С цел да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия във връзка с образеца на структурираното проучване на крайните потребители, честотата на докладване на нередности и образеца за докладване, реда и условията във връзка с електронната система за обмен на данни за управление и контрол, техническите спецификации за записване и съхраняване на данни във връзка със системите за управление и контрол, образеца на декларацията за управлението, образците на одитната стратегия, одитното становище и контролния доклад, образецът на доклад и становище на независимия одитен орган и описание на функциите и процедурите, приложими за управляващите органи и - ако е уместно - за сертифициращите органи, образеца на заявлението за плащане, както и образеца на отчет. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (9).
(57)
За определени актове за изпълнение, които трябва да бъдат приети в съответствие с процедурата по разглеждане, уредена в член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011, тяхното възможно въздействие и последици са от такова голямо значение за държавите членки, че изключението от общото правило е оправдано. В съответствие с това, когато не е представено становище от комитета, Комисията не следва да приема проекта на акт за изпълнение. Тези актове за изпълнение са във връзка с установяване не технически спецификации за записване и съхраняване на данни във връзка с управлението и контролната система. Поради това за тези актове за изпълнение следва да се прилага член 5, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
(58)
Настоящият регламент зачита основните права и съблюдава принципите, признати по-специално в Хартата на основните права на Европейския съюз, в т.ч. зачитане на човешкото достойнство, личния и семейния живот, правото на защита на личните данни, правата на детето, правата на възрастните хора, равенството между мъжете и жените и забраната на дискриминацията. Настоящият регламент следва да бъде прилаган в съответствие с тези права и принципи.
(59)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно да засили социалното сближаване в Съюза и да допринесе в борбата с бедността и социалното изключване, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, но може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, предвиден в член 5 ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(60)
Следва да се гарантира, че Фондът допълва дейностите, финансирани по ЕСФ, като например дейности за социално приобщаване, като същевременно подпомага единствено най-нуждаещите се лица.
(61)
За да се даде възможност за своевременното приемане на делегираните актове, предвидени в настоящия регламент, настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и цел
С настоящия регламент се създава Фонд за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (Фондът) за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. и се определят неговите цели, обхватът на подкрепата, която той оказва, наличните финансови средства и тяхното разпределение за всяка държава членка и се установяват необходимите правила, за да се гарантира ефективността и ефикасността на Фонда.
Член 2
Определения
Прилагат се следните определения:
(1)
„основно материално подпомагане“ означава основни потребителски стоки с ограничена стойност и за лична употреба на най-нуждаещите се лица, като например облекло, обувки, продукти за хигиенни цели, училищни материали и спални чували;
(2)
„най-нуждаещи се лица“ означава физически лица, били те отделни лица, семейства, домакинства или групи, съставени от такива лица, чиято нужда от подпомагане е установена въз основа на обективни критерии, определени от националите компетентни органи след консултации със съответните заинтересовани страни, като същевременно се избягват конфликти на интереси, или определени от партньорските организации и одобрени от националните компетентни органи, и които могат да включват елементи, позволяващи целева ориентация към най-нуждаещите се лица в определени географски райони;
(3)
„партньорски организации“ означава публичноправни организации и/или организации с нестопанска цел, които пряко или чрез други партньорски организации доставят храни и/или основно материално подпомагане, където е приложимо, в съчетание със съпътстващи мерки, или предприемат действия с непосредствена цел - социално приобщаване на най-нуждаещите се лица и чиито операции са избрани от управляващия орган в съответствие с член 32, параграф 3, буква б);
(4)
„национални програми“ означава всякакви програми, чиито цели съвпадат поне отчасти с тези на Фонда и които се изпълняват на национално, регионално или местно ниво от публичноправни организации или от организации с нестопанска цел;
(5)
„оперативна програма за храни и/или основно материално подпомагане“ (наричана също „ОП I“) означава оперативна програма в подкрепа на разпределянето на храни и/или на основно материално подпомагане за най-нуждаещите се лица, в съчетание, където е приложимо, със съпътстващи мерки, която има за цел да намали социалното изключване на най-нуждаещите се лица;
(6)
„оперативна програма за социално приобщаване на най-нуждаещите се лица“ (наричана също „OP II“) означава оперативна програма в подкрепа на дейности, които са различни от активните мерки на пазара на труда, състоят се в предоставянето на нефинансова, нематериална помощ и имат за цел социалното приобщаване на най-нуждаещите се лица;
(7)
„операция“ означава проект, договор или действие, избрани от управляващия орган на съответната оперативна програма или избрани на негова отговорност, който или което допринася за целите на оперативната програма, към която се отнася;
(8)
„приключила операция“ означава операция, която е физически завършена или изцяло изпълнена и по отношение на която всички свързани с нея плащания са направени от бенефициерите, а подкрепата от съответната оперативна програма е платена на бенефициерите;
(9)
„бенефициер“ означава публична или частна структура, която отговаря за започването или за започването и изпълнението на операции;
(10)
„краен получател“ означава най-нуждаещото се лице и лица, получаващи подкрепа съгласно определението, предвидено в член 4 от настоящия регламент;
(11)
„съпътстващи мерки“ означава дейности, предвидени в допълнение към разпределянето на храна и/или на основно материално подпомагане с цел намаляване на социалното изключване и/или справяне с извънредни социални ситуации по еманципиращ и устойчив начин, като например насоки за балансиран режим на хранене и консултации във връзка с управлението на бюджета;
(12)
„публични разходи“ означава публичен принос за финансирането на операции, източникът на който произхожда от бюджета на национален, регионален или местен публичен орган, от свързания с Фонда бюджет на Съюза, от бюджета на публичноправни организации или от бюджета на сдружения на публични органи или организации обекти на публичното право по смисъла на член 1, параграф 9 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10);
(13)
„междинно звено“ означава всяка публична или частна структура, която действа на отговорността на управляващ или сертифициращ орган или която изпълнява задължения от името на такъв орган спрямо изпълняващите операциите бенефициери;
(14)
„счетоводна година“ означава периодът от 1 юли до 30 юни, с изключение на първата счетоводна година от програмния период, по отношение на която означава периодът от началната дата за допустимостта на разходите до 30 юни 2015 г. Последната счетоводна година е от 1 юли 2023 г. до 30 юни 2024 г.;
(15)
„финансова година“ означава периодът от 1 януари до 31 декември;
(16)
„нередност“ означава всяко нарушение на правото на Съюза или на националното право, свързано с неговото прилагане, произтичащо от действие или бездействие на икономически оператор, участващ в изпълнението на Фонда, което има или би имало за последица нанасянето на вреда на бюджета на Съюза чрез начисляване на неправомерен разход в бюджета на Съюза;
(17)
„икономически оператор“ означава всяко физическо или юридическо лице или друг субект, които участват в изпълнението на помощта от Фонда, с изключение на държава членка, която упражнява правомощията си като публичен орган;
(18)
„системна нередност“ означава всяка нередност, която може да има повтарящ се характер, с висока степен на вероятност от поява при сходни по вид операции, която се дължи на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на дадена система за управление и контрол, в т.ч. липса на подходящи процедури, установени в съответствие с настоящия регламент;
(19)
„сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол“ означава недостатък, по отношение на който са необходими значителни подобрения в системата, който излага Фонда на значителен риск от нередности и чието съществуване е несъвместимо с одитно становище без резерви по отношение на функционирането на системата за управление и контрол.
Член 3
Цели
1. Фондът насърчава социалното сближаване, повишава социалното приобщаване и следователно в крайна сметка допринася за целта за премахване на бедността в Съюза, като допринася за постигането на целта за намаляване в съответствие със стратегията „Европа 2020“ с поне 20 милиона на броя на хората, изправени пред риск от бедност и социално изключване, като същевременно допълва структурните фондове. Фондът допринася за постигането на конкретната цел да бъдат облекчени най-тежките форми на бедност, като предоставя нефинансова помощ на най-нуждаещите се лица с храни и/или основно материално подпомагане и дейности за социално приобщаване, които имат за цел социалната интеграция на най-нуждаещите се лица.
Тази цел и резултатите от изпълнението на Фонда се подлагат на качествена и количествена оценка.
2. Фондът допълва националните политики за устойчиво премахване на бедността и за социално приобщаване, за които продължават да носят отговорност държавите членки.
Член 4
Обхват на подкрепата
1. Фондът подпомага национални програми, чрез които на най-нуждаещите се лица чрез партньорски организации, избрани от държавите членки, се разпределят храни и/или основно материално подпомагане.
С оглед на увеличаването и диверсификацията на доставките на храни за най-нуждаещите се лица, както и на намаляването и предотвратяването на разхищаването на храни, Фондът може да подкрепя дейности, свързани със събирането, транспорта, съхранението и разпределянето на дарения от храни.
Фондът може да подпомага също така съпътстващи мерки, допълващи предоставянето на храни и/или на основно материално подпомагане.
2. Фондът подпомага дейности, които допринасят за социалното приобщаване на най-нуждаещите се лица.
3. На равнището на Съюза Фондът насърчава ученето от опита на другите, изграждането на контакти и разпространяването на добри практики в областта на нефинансовата помощ за най-нуждаещите се лица.
Член 5
Принципи
1. Частта от бюджета на Съюза, отпусната на Фонда, се изпълнява в рамките на споделено управление между държавите членки и Комисията в съответствие с член 58, параграф 1, буква б) от Финансовия регламент, с изключение на техническата помощ по инициатива на Комисията, която се изпълнява в рамките на пряко управление в съответствие с член 58, параграф 1, буква а) от Финансовия регламент.
2. Като отчитат специфичния контекст на всяка държава членка, Комисията и държавите членки гарантират, че подкрепата от Фонда е съгласувана с относимите политики и приоритети на Съюза и допълва другите инструменти на Съюза.
3. Подкрепата от Фонда се реализира в тясно сътрудничество между Комисията и държавите членки в съответствие с принципа на субсидиарност.
4. Държавите членки и определените от тях за целта структури отговарят за изпълнението на оперативните програми и за изпълнението на своите задачи по настоящия регламент в съответствие с институционалната, правната и финансовата рамка на държавата членка и при спазване на настоящия регламент.
5. Уредбата за дейността и използването на средствата от Фонда и по-специално финансовите и административните ресурси, необходими във връзка с отчитането, оценяването, управлението и контрола, отчитат принципа на пропорционалност от гледна точка на разпределената подкрепа и на ограничения административен капацитет на организациите, чието функциониране разчита предимно на доброволци.
6. Съобразно съответните им отговорности и за предотвратяване на двойно финансиране Комисията и държавите членки осигуряват координацията с ЕСФ и други относими политики, стратегии и инструменти на Съюза, по-специално инициативите на Съюза в областта на общественото здравеопазване и на борбата с разхищението на храни.
7. Комисията, държавите членки и бенефициерите прилагат принципа за добро финансово управление в съответствие с член 30 от Финансовия регламент.
8. Комисията и държавите членки гарантират ефективността на Фонда, по-специално чрез мониторинг, докладване и оценка.
9. Държавите членки и Комисията гарантират, че оперативните програми се изготвят, програмират, изпълняват, наблюдават и оценяват, при спазване на принципа на партньорство, когато се провеждат консултациите със съответните заинтересовани страни, съобразно посоченото в настоящия регламент.
10. Комисията и държавите членки предприемат действия, за да гарантират ефективността на Фонда и изпълняват съответните си роли по отношение на Фонда с цел да намалят административната тежест за бенефициерите.
11. Комисията и държавите членки гарантират, че на различните етапи от подготовката, планирането, управлението и изпълнението, мониторинга и оценката на Фонда се вземат предвид и се насърчават равенството между мъжете и жените и интегрирането на аспекта на социалните измерения на пола, както и в кампании за повишаване на осведомеността и информационни кампании, и при обмен на най-добри практики. Комисията и държавите членки използват данни, разбити по полов признак, при наличие на такива данни
Комисията и държавите членки предприемат съответните стъпки, за да предотвратят всякаква дискриминация на основата на пол, расов или етнически произход, религия или вероизповедание, увреждане, възраст или сексуална ориентация по отношение на получаването на достъп до Фонда и подкрепяни от него програми и операции.
12. Операциите, получили подкрепа от Фонда, съответстват на приложимото право на Съюза и националното право, свързано с прилагането му („приложимо право“). Фондът може по-специално да се използва единствено в подкрепа на разпределянето на храни или стоки, които отговорят на правото на Съюза относно безопасността на потребителските продукти.
13. Държавите членки и бенефициерите избират храните и/или основното материално подпомагане въз основа на обективни критерии, свързани с потребностите на най-нуждаещите се лица. При критериите за избор на хранителни продукти и, където е приложимо - на стоки, се отчитат и климатичните и екологичните аспекти, по-специално с цел намаляване разхищението на храни. По целесъобразност, изборът на вида хранителни продукти, които подлежат на разпределяне, се осъществява след отчитане на техния принос към балансираното хранене на най-нуждаещите се лица.
14. Комисията и държавите членки гарантират, че при предоставянето на подпомагането в рамките на Фонда се зачита достойнството на най-нуждаещите се лица.
ДЯЛ II
СРЕДСТВА И ПРОГРАМИРАНЕ
Член 6
Глобални средства
1. Средствата за поемане на бюджетни задължения от Фонда за периода 2014-2020 г. са в размер на 3 395 684 880 EUR по цени от 2011 г. в съответствие с годишното разпределение, посочено в приложение II.
2. Разпределението на средствата от Фонда за периода 2014-2020 г. за всяка държава членка е представено в приложение III. Минималната сума за всяка държава членка е в размер на 3 500 000 EUR за целия период.
3. За целите на програмирането и последващото включване в общия бюджет на Съюза размерът на средствата се индексира с 2 % годишно.
4. 0,35 % от глобалните средства се разпределят за техническа помощ, предоставяна по инициатива на Комисията.
Член 7
Оперативни програми
1. В шестмесечен срок след влизането в сила на настоящия регламент всяка държава членка представя на Комисията една оперативна програма ОП I и/или една оперативна програма ОП II, обхващаща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2. ОП I съдържа информация за:
а)
вида (видовете) материално лишение, по които ще се работи в рамките на оперативната програма, мотивация за техния избор, както и описание на основните характеристики на разпределянето на храни и/или основно материално подпомагане и, по целесъобразност, на съпътстващите мерки, които ще се предоставят, като се отчитат резултатите от предварителната оценка, извършена в съответствие с член 16;
б)
описание на съответната(ните) национална(и) програма(и) за всеки вид материално лишение, по който ще се работи;
в)
описание на механизма, по който ще се определят критериите за допустимост по отношение на най-нуждаещите се лица, като се диференцира, ако е необходимо, по вид материално лишение, по който ще се работи;
г)
критериите за подбор на операции и описание на механизма за подбор, като се диференцира, ако е необходимо, по вид материално лишение;
д)
критериите за подбор на партньорски организации, като се диференцира, ако е необходимо, по вид материално лишение, по който ще се работи.
е)
описание на механизма, който се използва, за да се гарантира допълващия ефект от дейността на Фонда по отношение на ЕСФ;
ж)
таблица, в която за целия програмен период се посочва размерът на бюджетните кредити по отношение на подкрепата от оперативната програма за всеки вид материално лишение, по който ще се работи, както и съответстващите съпътстващи мерки.
3. ОП II съдържа:
a)
стратегия за принос на програмата за насърчаване на социалното сближаване и намаляване на бедността в съответствие със стратегията „Европа 2020“, включително обосновка на избора на приоритети на подпомагането;
б)
специфичните цели на оперативната програма, които се основават на идентифицирането на националните нужди, като се вземат предвид резултатите от предварителната оценка, извършена в съответствие с член 16. Предварителната оценка се предоставя на Комисията заедно с оперативната програма;
в)
план за финансиране с таблица, която конкретизира за целия програмен период размера на общия бюджетен кредит като подкрепа от оперативната програма, индикативно разбит по вид дейност;
г)
определяне на най-нуждаещите се лица, по отношение на които да се предприемат мерки;
д)
финансовите показатели, свързани със съответните предвидени разходи;
е)
очакваните резултати за конкретните цели и съответните, свързани с програмата резултати и показатели за резултати, с базова линия и стойности на целите;
ж)
описание на типа и примери за действия, които да бъдат подкрепени, и техния очакван принос към специфичните цели, посочени в буква б), включително ръководните принципи за подбора на операциите, и по целесъобразност, определянето на вида на бенефициерите;
з)
описание на механизма за гарантиране на взаимното допълване с ЕСФ, както и за предотвратяване на припокриване и двойно финансиране на операции.
4. Наред с това, всяка оперативна програма посочва:
a)
управляващия орган, сертифициращия орган, където е приложимо, одитния орган и структурата, към която Комисията ще прави плащания, както и описание на процедурата за мониторинг;
б)
описание на предприетите мерки за привличане при подготовката на оперативната програма на всички съответни заинтересовани страни, както и, по целесъобразност, на компетентните регионални, местни и други публични органи;
в)
описание на планираното използване на техническа помощ в съответствие с член 27, параграф 4, включително на действията за укрепване на административния капацитет на бенефициерите във връзка с изпълнението на оперативната програма;
г)
план за финансиране, съдържащ таблица, в която за всяка година в съответствие с член 20 се посочва размерът на бюджетния кредит, предвиден за подкрепата от Фонда, и на съфинансирането в съответствие с член 20;
Партньорските организации, посочени в буква д) на член 7, параграф 2, които пряко доставят храните и/или основно материално подпомагане, предприемат от своя страна или в сътрудничество с други организации действия, по целесъобразност включващи преориентиране към компетентни служби, допълващи предоставянето на продоволствени помощи и насочени към социалната интеграция на най-нуждаещите се лица, независимо дали тези действия се подпомагат от Фонда. Въпреки това, такива съпътстващи мерки не са задължителни в случаите, когато храните и/или основното материално подпомагане се предоставят единствено на най-нуждаещите се деца в детски или сходни заведения.
5. Държавите членки или определен от тях орган изготвят оперативни програми. Те си сътрудничат с всички съответни заинтересовани страни, както и, по целесъобразност, компетентните регионални, местни и други публични органи. Държавите членки гарантират, че оперативните програми са тясно свързани с националните политики за социално приобщаване.
6. Държавите членки изготвят своите оперативни програми в съответствие с образците, поместени в приложение I, по целесъобразност.
Член 8
Приемане на оперативните програми
1. Комисията прави оценка на съгласуваността на всяка оперативна програма с настоящия регламент и на нейния принос към целите на Фонда, като има предвид предварителната оценка, извършена в съответствие с член 16. Комисията гарантира, че няма дублиране с друга оперативна програма, финансирана от ЕСФ в държавата членка.
2. До три месеца след датата на подаване на оперативната програма Комисията може да направи коментари. Държавата членка предоставя на Комисията цялата необходима допълнителна информация и, когато е целесъобразно, преразглежда предложената оперативна програма.
3. При условие че евентуалните коментари, направени от Комисията в съответствие с параграф 2, са отчетени в подходяща степен, Комисията одобрява с акт за изпълнение всяка оперативна програма не по-късно от шест месеца след предаването й от държавата членка.
Член 9
Изменения на оперативните програми
1. Дадена държава членка може да представи искане за изменение на оперативна програма. Искането се придружава от преразгледаната оперативна програма и обосновката на изменението.
2. Комисията оценява информацията, предоставена в съответствие с параграф 1, като взема предвид представената от държавата членка мотивация. Комисията може да направи коментари, като държавата членка предоставя на Комисията цялата необходима допълнителна информация.
3. Комисията одобрява чрез акт за изпълнение изменението на оперативната програма не по-късно от четири месеца след подаването му от държавата членка, при условие че евентуалните коментари, направени от Комисията, са били взети предвид в подходяща степен.
Член 10
Обмен на добри практики
Комисията, включително посредством уеб сайт, улеснява обмяната на опит, изграждането на капацитет и контакти и разпространяването на съответните резултати в областта на нефинансовата помощ за най-нуждаещите се лица.
Съответни организации, които не използват Фонда, също могат да бъдат включени.
Освен това поне веднъж годишно Комисията провежда консултации с организациите, които представляват партньорските организации на равнището на Съюза, относно изпълнението на подкрепата от Фонда и след тези консултации своевременно докладва на Европейския парламент и на Съвета.
Комисията също така улеснява онлайн разпространението на значими резултати, доклади и информации във връзка с Фонда.
ДЯЛ III
МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА, ИНФОРМАЦИЯ И КОМУНИКАЦИЯ
Член 11
Мониторингов комитет за ОП II
1. В срок от три месеца, считано от датата на нотифициране на държавата членка за решението за приемане на ОП II, държавата членка създава или назначава комитет за мониторинг на изпълнението на програмата в съответствие с институционалната, правната и финансовата рамка на съответната държава членка, като го съгласува с управляващия орган.
2. Всеки мониторингов комитет изготвя и приема свой процедурен правилник в съответствие с институционалната, правната и финансовата рамка на съответната държава членка.
3. Съставът на мониторинговия комитет се определя от държавата членка, при условие че мониторинговият комитет включва представители на съответните органи на държавите членки и междинни звена, както и всички релевантни заинтересовани страни и, по целесъобразност, представители на компетентните регионални, местни и други публични органи. Представителите на компетентните регионални, местни и други публични органи, както и релевантните заинтересовани страни, се оправомощават да участват в мониторинговия комитет от съответната организация посредством прозрачни процедури. Всеки член на мониторинговия комитет може да има право на глас. Списъкът с членовете на мониторинговия комитет се публикува.
4. Комисията участва в работата на мониторинговия комитет със съвещателно качество.
5. Мониторинговият комитет се председателства от представител на държавата членка или на управляващия орган.
Член 12
Функции на мониторинговия комитет на ОП II
1. Мониторинговият комитет заседава поне веднъж годишно, като на заседанията му се прави преглед на изпълнението на програмата и на напредъка в постигането на нейните специфични цели. При това той отчита финансовите данни, общите и специфичните за програмата показатели, включително промените в стойността на показателите за резултатите и напредъка в постигането на количествено определените целеви стойности, както и, по целесъобразност, на резултатите от качествените анализи.
2. Мониторинговият комитет разглежда всички въпроси, отнасящи се до изпълнението на програмата. Той разглежда по-специално:
а)
напредъка при постигането на конкретните цели на оперативната програма въз основата на документите, които са предоставени от управляващия орган, включително констатации при извършени оценки;
б)
осъществяването на информационни и комуникационни дейности;
в)
действия, които отчитат и насърчават равенството между мъжете и жените, равните възможности и борбата срещу дискриминацията,
3. Мониторинговият комитет разглежда и одобрява:
a)
методологията и критериите за подбора на операции с оглед на водещите принципи, посочени в член 7, параграф 3, буква е);
б)
годишните и окончателните доклади за изпълнението;
в)
всяко предложение за изменение на оперативната програма, направено от управляващия орган.
4. Мониторинговият комитет може да отправя коментари към управляващия орган относно изпълнението на програмата и нейната оценка.
Той осъществява мониторинг на действията, предприети вследствие на неговите коментари.
Член 13
Доклади за изпълнението и показатели
1. От 2015 г. до 2023 г. държавите членки представят на Комисията до 30 юни всяка година годишен доклад за изпълнението на оперативната програма, осъществена през предходната финансова година.
2. Държавите членки изготвят годишния доклад за изпълнението в съответствие с делегирания акт, посочен в параграф 6, включително със списъка с общите показатели, и за оперативните програми в областта на социалното приобщаване, на специфичните за програмите показатели.
Държавите членки провеждат консултации със съответните заинтересовани страни, като се избягват конфликти на интереси, относно докладите за изпълнението на ОП I. Обобщение на коментарите им се прилага към доклада.
3. Годишните доклади за изпълнението се считат за приемливи, при условие че съдържат цялата информация, изисквана съгласно делегирания акт, посочен в параграф 6. В срок от 15 работни дни от датата на получаването на годишния доклад за изпълнението Комисията уведомява съответната държава членка, ако счита, че той е неприемлив. Ако Комисията не информира държавите членки в рамките на посочения срок, докладът се счита за приемлив.
4. Комисията разглежда годишния доклад за изпълнението и информира държавата членка за своите коментари в срок от два месеца от получаването на годишния доклад за изпълнението.
Ако, в рамките на този срок, Комисията не представи коментари на държавите членки, докладът се счита за приет.
5. Държавата членка представя окончателен доклад за изпълнението на оперативната програма до 30 септември 2024 г.
Държавите членки изготвят окончателния доклад за изпълнението в съответствие с делегираните актове, посочени в параграф 6.
Комисията разглежда окончателния доклад за изпълнението и информира държавата членка за своите коментари в срок от пет месеца от получаването на окончателния доклад.
Ако, в рамките на този срок, Комисията не представи коментари на държавите членки, докладът се счита за приет.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове, в съответствие с член 62, с които да определя съдържанието на годишните доклади и окончателните доклади за изпълнението, включително списъка на общите показатели, в срок до 17 юли 2014 г.
7. Комисията може да отправи към дадена държава членка коментари относно изпълнението на оперативната програма. Управляващият орган информира Комисията в срок от три месеца за предприетите корективни мерки.
8. Управляващият орган публикува обобщение на съдържанието на годишните и окончателните доклади за изпълнението.
9. Комисията своевременно представя обобщение на годишните доклади за изпълнението и окончателните доклади за изпълнението на Европейския Парламент и на Съвета.
10. Процедурата във връзка с докладите за изпълнението не е прекомерна в сравнение с отпуснатите ресурси и естеството на подкрепата и не поражда ненужни административни тежести.
Член 14
Срещи за преглед
1. Освен ако не е договорено друго, Комисията и държавите членки се срещат всяка година от 2014 г. до 2023 г., за да направят преглед на напредъка, постигнат при изпълнението на оперативната програма, като взимат предвид годишния доклад за изпълнението и коментарите на Комисията, посочени в член 13, параграф 7, ако има такива.
2. Срещата за преглед се председателства от Комисията. Съответните заинтересовани страни се приканват да участват в срещите за преглед на ОП I, с изключение на частите от срещата, при които тяхното участие би довело до конфликти на интереси или нарушаване на поверителността, свързана с въпросите на одита.
3. Държавата членка гарантира, че в отговор на всички коментари на Комисията след срещата за преглед са предприети съответни последващи действия и се позовава на тях в доклада за изпълнението за следващата финансова година или, по целесъобразност, години.
Член 15
Общи разпоредби относно оценките
1. Държавите членки осигуряват средствата, необходими за извършването на оценките, и гарантират, че са налице процедури за изготвянето и събирането на данните, необходими за извършването на оценки, включително и на данни, свързани с общите показатели, посочени в член 13.
2. Оценките се извършват от експерти, които са функционално независими от органите, отговарящи за изпълнението на оперативната програма. Всички оценки се правят обществено достояние в тяхната цялост, но при никакви обстоятелства не трябва да включват информация относно самоличността на крайните получатели.
3. Оценките не са прекомерни в сравнение с отпуснатите ресурси или естеството на подкрепата и не пораждат ненужни административни тежести.
Член 16
Предварителна оценка
1. Държавите членки правят предварителна оценка на всяка оперативна програма.
2. Предварителната оценка се извършва на отговорността на органа, който отговаря за подготовката на оперативната програма. Тя се представя на Комисията едновременно с оперативната програма, заедно с резюме.
3. В предварителните оценки на ОП I се оценяват следните елементи:
a)
приносът към целта на Съюза за намаляване до 2020 г. с поне 20 милиона на броя на хората, живеещи в бедност или които се намират в риск от изпадане в бедност и социална изолация, като се имат предвид избраните видове материални лишения, по които ще се работи, и като се отчита положението, в което се намира държавата членка по отношение на бедността, социалната изолация и материалните лишения;
б)
вътрешната съгласуваност на предложената оперативна програма и връзката с други инструменти, които имат отношение към нея;
в)
последователността в разпределянето на бюджетните средства спрямо целите на оперативната програма;
г)
приносът на очакваните крайни продукти за резултатите и следователно - за целите на Фонда;
д)
участието на съответни заинтересовани страни;
е)
пригодността на процедурите за мониторинг на оперативната програма, както и на процедурата за събирането на данните, необходими за провеждане на оценките.
4. В предварителните оценки на ОП II се оценяват следните елементи:
a)
принос за насърчаването на социалното сближаване и намаляването на бедността в съответствие със стратегия „Европа 2020“, при отчитане на националните нужди;
б)
вътрешната съгласуваност на предложената оперативна програма и връзката й с други инструменти, в частност ЕСФ;
в)
последователността на разпределянето на бюджетните средства спрямо целите на програмата;
г)
уместността и яснотата на предлаганите специфични показатели на програмата;
д)
по какъв начин очакваните конкретни резултати ще допринесат за общите резултати;
е)
дали количествените целеви стойности за показателите са реалистични, като се отчита предвидената подкрепа от Фонда;
ж)
основанията за предложената форма на подкрепа;
з)
адекватността на човешките ресурси и на административния капацитет за управление на програмата;
и)
пригодността на процедурите за мониторинг на програмата, както и за събирането на данните, необходими за провеждане на оценките;
й)
адекватността на планираните мерки за насърчаване на равните възможности за мъжете и жените и предотвратяване на всякаква дискриминация.
Член 17
Оценка през периода на програмиране
1. Комисията представя средносрочна оценка за Фонда на Европейския парламент и на Съвета до 31 декември 2018 г.
2. Комисията може, по своя собствена инициатива, да оценява оперативните програми.
3. По време на програмния период управляващият орган на ОП I може да оценява ефективността и ефикасността на оперативната програма.
4. През 2017 и 2022 г. в съответствие с образеца, приет от Комисията, управляващият орган на ОП I извършва структурирано проучване на крайните получатели. Комисията приема образеца чрез актове за изпълнение след консултации със съответните заинтересовани страни. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 63, параграф 2.
5. Управляващият орган на ОП II извършва поне една оценка преди 31 декември 2022 г. Оценката се отнася до ефективността, ефикасността и въздействието на подкрепяните операции. Гарантират се подходящи последващи мерки.
Член 18
Последваща оценка
По своя инициатива и в тясно сътрудничество с държавите членки Комисията, със съдействието на външни експерти, прави последваща оценка на ефективността и ефикасността на Фонда и на устойчивостта на постигнатите резултати, чиято цел също така е и да се определи каква е добавената стойност на Фонда. Последващата оценка приключва до 31 декември 2024 г.
Член 19
Информация и комуникация
1. Европейската комисия и държавите членки предоставят информация за подкрепяните от Фонда действия и ги популяризират. Информацията по-специално е насочена към най-нуждаещите се лица, както и към широката общественост и медиите. В нея се изтъква ролята на Съюза и се гарантира видимостта на приноса на Фонда, на държавите членки и на партньорските организации по отношение на целите за социално сближаване на Съюза, без да се стигматизират крайните получатели.
2. С цел да се гарантира прозрачността на подкрепата от Фонда управляващият орган поддържа списък на операциите, подкрепени от Фонда, под формата на електронна таблица, което позволява сортиране, търсене, извличане, сравняване и лесно публикуване на данните в интернет. В списъка на операциите се съдържа най-малко следната информация:
а)
името и адреса на бенефициера;
б)
размера на разпределеното финансиране от Съюза;
в)
за ОП I - видовете материални лишения, по които се работи.
Управляващият орган актуализира списъкът на операциите най-малко веднъж на всеки дванадесет месеца.
3. По време на изпълнението на дадена операция бенефициерите и партньорските организации информират обществеността за получената от Фонда подкрепа, като поставят или поне един плакат с информация за операцията (поне с размер А3), включително за финансовата подкрепа от Съюза, или емблема на Съюза с подходящ размер, на видно за обществеността място. Това изискване се изпълнява, без да се стигматизират крайните получатели, на всяко място на предоставяне на ОП I и/или ОП II, освен в случаите когато това не е възможно поради спецификата на начина, по който става разпределянето.
Бенефициерите и партньорските организации, които имат собствени уебсайтове, публикуват на тях кратко описание на операцията, включително на нейните цели и резултатите от нея, и открояват финансовата подкрепа на Съюза.
4. При всички мерки за информация и комуникация, предприети от бенефициера и партньорската организация, се потвърждава подкрепата от Фонда за операцията чрез поставяне на емблемата на Съюза и упоменаване на Европейския съюз и на Фонда.
5. Управляващият орган информира бенефициерите за публикуването на списъка с операциите в съответствие с параграф 2. Управляващият орган предоставя информационни и комуникационни средства, включително образци в електронен формат, за да помогне на бенефициерите и партньорските организации да изпълнят своите задължения, посочени в параграф 3.
6. В случая с ОП II:
а)
държавата членка или управляващият орган носят отговорност за организирането;
i)
на основна информационна дейност, оповестяваща стартирането на оперативната програма, и
ii)
най-малко една основна информационна дейност на година, която популяризира възможностите за финансиране и следваните стратегии и/или представя постиженията на оперативната програма, включително, когато е уместно, примери за операции;
б)
при осъществяването на дадена операция бенефициерът информира обществеността за помощта, получена от Фонда, като гарантира, че участниците в операцията са били уведомени за подпомагането от Фонда;
в)
във всеки документ, включително всяко присъствено или друго удостоверение, във връзка с такава операцията се посочва, че оперативната програма е била осъществена с подкрепата на фонда;
г)
управляващият орган гарантира, че потенциалните бенефициери имат достъп до съответната информация за възможностите за финансиране, публикуването на поканите за заявления и условията за тях, както и критериите за подбор на операциите, които да получат подкрепа.
7. При обработката на лични данни в съответствие с членове 15-19 от настоящия регламент управляващият орган, както и бенефициерите и партньорските организации спазват разпоредбите на Директива 95/46/ЕО.
ДЯЛ IV
ФИНАНСОВА ПОДКРЕПА ОТ ФОНДА
Член 20
Съфинансиране
1. Ставката на съфинансиране на нивото на оперативната програма възлиза на 85 % от допустимите публични разходи. Тя може да се увеличи в случаите, описани в член 21, параграф 1. Държавите членки са свободни да подкрепят инициативите на Фонда с допълнителни национални ресурси.
2. В решението на Комисията за приемане на оперативната програма се определя ставката на съфинансиране, приложима към оперативната програма, и максималният размер на подкрепата от Фонда.
3. Осъществените по инициатива на Комисията или от нейно име мерки за техническа помощ могат да бъдат финансирани на 100 %.
Член 21
Увеличение на плащанията за държави членки, изпитващи временни бюджетни затруднения
1. По искане на държава членка междинните плащания и плащането на окончателното салдо могат да бъдат увеличени с 10 процентни пункта над ставката на съфинансиране, приложима за оперативната програма. Увеличената ставка, която не може да надвишава 100 %, се прилага към исканията за плащане, отнасящи се до счетоводния период, през който държавата членка е подала своето искане, и през следващите счетоводни периоди, през които държавата членка отговаря на едно от следните условия:
а)
в случаите, когато съответната държава членка е приела еврото, тя получава макрофинансова помощ от Съюза в съответствие с Регламент (ЕС) № 407/2010 на Съвета (11);
б)
в случаите, когато съответната държава членка не е приела еврото, тя получава средносрочна финансова помощ съгласно Регламент (ЕО) № 332/2002 на Съвета (12);
в)
предоставя й се финансова помощ в съответствие с Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност.
2. Без да се засяга параграф 1, подкрепата на Съюза посредством междинни плащания и плащания на окончателното салдо не може да надвишава размера на публичната подкрепа и максималния размер на помощта от Фонда, както е определено в решението на Комисията за одобряване на оперативната програма.
Член 22
Период на допустимост
1. Настоящият член не засяга правилата за допустимост на техническата помощ по инициативата на Комисията, посочена в член 27.
2. Даден разход е допустим за получаване на подкрепа от оперативната програма, ако той е направен от бенефициер и платен в периода между 1 декември 2013 г. и 31 декември 2023 г.
3. Не се избират за финансиране от оперативната програма операции, които са били физически завършени или изцяло осъществени преди подаването на заявление за финансиране по оперативната програма от страна на бенефициера до управляващия орган, независимо дали всички свързани плащания са направени от бенефициера или не.
4. В случай на изменение на оперативна програма разходите, станали допустими поради това изменение на оперативната програма, са допустими единствено от датата на подаване от държавата членка на искането за изменение до Комисията.
Член 23
Допустимост на операциите
1. Операциите, подкрепяни от оперативна програма, се извършват в държавата членка, за която се отнася оперативната програма.
2. Операциите могат да получават подкрепа от оперативна програма, при условие че са избрани в съответствие с честна и прозрачна процедура въз основа на критерии, определени в оперативната програма или одобрени от мониторинговия комитет, по целесъобразност.
3. Критериите за подбор и списъците с подбраните за подпомагане от ОПII операции се съобщават при приемане от мониторинговите комитети на оперативните програми, съфинансирани от ЕСФ.
4. Храните и/или основното материално подпомагане за най-нуждаещите се лица могат да бъдат закупувани от самите партньорски организации.
Храните и/или основното материално подпомагане за най-нуждаещите се лица могат да бъдат закупувани и от публичен орган и да бъдат предоставяни безвъзмездно на партньорските организации. В такъв случай храните могат да бъдат набавяни посредством използването, преработката или продажбата на продукти,, пласирани в съответствие с член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013, при условие че това е икономически най-благоприятният вариант и не води до неоправдано забавяне на доставката на хранителните продукти на партньорските организации. Сумите, получени от такива трансакции, следва да бъдат изразходвани в полза на най-нуждаещите се лица и следва да не се използват по такъв начин, че да се облекчат задълженията на държавите членки за съфинансиране на програмата, предвидени в член 20 от настоящия регламент.
Комисията прилага процедурите, приети в съответствие с член 20, буква и) от Регламент (ЕС) № 1308/2013, относно използването на посочените там продукти, тяхната преработка или продажба за целите на настоящия регламент с цел да се гарантира максимална ефективност.
5. Храните и/или основното материално подпомагане като цяло се предоставят на най-нуждаещите се лица безвъзмездно.
6. Операциите, подкрепяни от Фонда, не могат да получават подкрепа от повече от една оперативна програма, съфинансирана от Фонда, или от други инструменти на Съюза, за да се избегне дублиране на финансирането.
Член 24
Форми на подкрепа
Държавите членки използват Фонда, за да предоставят подкрепа под формата на безвъзмездни средства, възлагане на обществени поръчки или съчетание от двете. Тази подкрепа обаче не може да бъде под формата на помощи по член 107, параграф 1 ДФЕС.
Член 25
Форми на безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства могат да бъдат отпускани под формата на:
а)
възстановяване на действително направени и платени допустими разходи;
б)
възстановяване на база разходи за единица продукт;
в)
еднократни суми, който не надхвърлят 100 000 EUR публична подкрепа;
г)
финансиране с единна ставка, определено чрез прилагане на процент към една или няколко определени категории разходи.
2. Възможностите, посочени в параграф 1, могат да се комбинират в една операция само когато всяка една възможност обхваща различна категория разходи или когато те се използват за последващи фази на съответната операция.
3. Размерите на сумите, посочени в параграф 1, букви б), в) и г), се определят въз основа на:
а)
коректен, справедлив и проверим метод на изчисление, основаващ се на един от следните видове данни:
(i)
статистически данни или друга обективна информация;
(ii)
проверени данни за минали периоди за отделните бенефициери или прилагането на техните обичайни практики за осчетоводяване на разходите;
б)
методи и съответни разходи за единица продукт, еднократни суми и финансиране с единни ставки, прилагани в други програми за безвъзмездни средства, финансирани изцяло от съответната държава членка, за подобен тип операция и бенефициер;
в)
ставки, установени в настоящия регламент;
г)
конкретно за отделния случай на база проектобюджет, договорен предварително с управляващия орган, при условие че публичната подкрепа не надвишава 100 000 EUR.
4. За целите на прилагането на дял VI сумите, изчислени съгласно формите на безвъзмездни средства, посочени в параграф 1, букви б), в) и г), се считат за допустими разходи, направени и платени от бенефициера.
5. Документите, определящи условията за предоставяне на подкрепа за всяка операция, определят метода, приложим за определянето на разходите за операцията и условията за изплащане на безвъзмездните средства.
Член 26
Допустимост на разходите
1. Допустимостта на разходите се определя въз основа на националните правила, освен в случаите, при които са установени специални правила във или въз основа на настоящия регламент.
2. Независимо от параграф 1, допустими за получаване на подкрепа от оперативната програма ОП I са следните разходи:
а)
разходите по закупуване на храни и/или основно материално подпомагане;
б)
когато храните или основното материално подпомагане се закупуват от публичен орган и се предоставят на партньорски организации, разходите за транспортирането на храните или основното материално подпомагане до складовете на партньорските организации и разходите за съхраняване под формата на единна ставка в размер на 1 % от разходите, посочени в буква а), или, в надлежно обосновани случаи, действително възникналите и платени разходи;
в)
административни разходи и разходи за транспорт и съхранение на партньорските организации като единна ставка в размер на 5 % от разходите, посочени в буква а); или 5 % от стойността на продуктите, пласирани в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1308/2013;
г)
разходи за събирането, транспортирането, съхраняването и разпределянето на даренията от храни и пряко свързаните с тях дейности на повишаване на осведомеността, възникнали за и платени от партньорски организации;
д)
разходи за съпътстващи мерки, предприети и декларирани от партньорските организации, които доставят пряко или по линия на споразумения за сътрудничество храните и/или основното материално подпомагане на най-нуждаещите се лица, под формата на единна ставка в размер на 5 % от разходите, посочени в буква а).
3. Независимо от параграф 1, разходите, които отговарят на условията за подпомагане от оперативна програма, са разходите, направени съгласно член 27, параграф 4, или за непреките разходи, възникнали в съответствие с член 27, параграф 4, единна ставка в размер на 15 % от допустимите преки разходи за персонал.
4. Следните разходи не са допустими за получаване на подкрепа от оперативната програма:
а)
лихви по дългове;
б)
предоставяне на инфраструктура;
в)
разходи за стоки втора употреба;
г)
данък върху добавената стойност, освен когато той не е възстановим съгласно националното законодателство за облагане с ДДС.
Член 27
Техническа помощ
1. По инициатива на Комисията или от нейно име, и при спазване на таван от 0,35 % от годишно заделените за него средства Фондът може да финансира мерки за подготовка, мониторинг, административна и техническа помощ, одит, информация, контрол и оценка, необходими за изпълнението на настоящия регламент, както и за дейности по член 10.
2. Комисията се консултира с държавите членки и организациите, които представляват партньорските организации на равнището на Съюза, относно заплануваното използване на техническото подпомагане.
3. Всяка година Комисията изготвя посредством актове за изпълнение своите планове за типа действия, свързани с изброените в параграф 1 мерки, за които се предвижда принос от Фонда.
4. По инициатива на държавите членки и при спазване на таван от 5 % от заделените по Фонда средства оперативната програма може да финансира мерки за подготовка, управление, мониторинг, административна и техническа помощ, одит, информация, контрол и оценка, необходими за изпълнението на настоящия регламент. Той може да финансира и техническа помощ и изграждане на капацитет на партньорски организации.
ДЯЛ V
УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ
Член 28
Общи принципи на системите за управление и контрол
Системите за управление и контрол, съгласно член 5, параграф 7, осигуряват:
а)
описание на функциите на всяка структура, участваща в управлението и контрола, и разпределението на функциите в рамките на всяка структура;
б)
спазване на принципа на разделение на функциите между и в рамките на тези организации;
в)
процедури за гарантиране на правомерността и редовността на декларираните разходи;
г)
компютризирани системи за счетоводство, съхраняване и предаване на финансови данни и данни за показателите с цел мониторинг и докладване;
д)
системи за докладване и мониторинг, в случаите, в които отговорната структура е възложила изпълнението на задачи на друга структура;
е)
механизми за извършване на одит на функционирането на системите за управление и контрол;
ж)
системи и процедури за осигуряване на надеждна одитна следа;
з)
предотвратяване, откриване и поправяне на нередности, включително и на измами, и събиране на недължимо платени суми, заедно с всички дължими лихви за просрочени плащания.
Член 29
Отговорности при споделено управление
В съответствие с принципа на споделено управление държавите членки и Комисията са отговорни за управлението и контрола на програмите съгласно определените им задължения в настоящия регламент.
Член 30
Отговорности на държавите членки
1. Държавите членки изпълняват задълженията си по отношение на управлението, контрола и одита и поемат произтичащите от това отговорности, които са определени в правилата относно съвместното управление, съдържащи се във Финансовия регламент и в настоящия регламент.
2. Държавите членки предотвратяват, откриват и коригират нередностите и събират неправомерно изплатените суми, заедно с лихвите за просрочени плащания. Те съобщават на Комисията за нередности, които надвишават 10 000 EUR принос от Фонда, и я информират редовно за значителния напредък по отношение на свързаните административни и съдебни производства.
Държавите членки не информират Комисията за нередности по отношение на следните случаи:
а)
когато нередността се изразява единствено в цялостно или частично неизпълнение на операция, която е част от съфинансираната оперативна програма, поради несъстоятелност на бенефициера;
б)
когато случаите са докладвани доброволно от бенефициера на управляващия или сертифициращия орган, преди един от тези органи да е разкрил нередността, независимо дали преди или след изплащане на публичния принос;
в)
когато случаите са разкрити и коригирани от управляващия или сертифициращия орган преди включването на въпросния разход в отчет за разходите, представен на Комисията.
Във всички останали случаи, и по-специално тези, предшестващи обявяването в несъстоятелност, както и при съмнение за измама, установените нередности се докладват на Комисията, заедно със свързаните с тях мерки за предотвратяване и коригиране.
Когато неправомерно платените на даден бенефициер суми не могат да бъдат възстановени и това е в резултат на грешка или на небрежност от страна на държава членка, държавата членка отговаря за възстановяването на съответните суми към бюджета на Съюза. Държавите членки могат да решат да не събират дадена неправомерно платена сума, ако сумата, която трябва да бъде възстановена от бенефициера, без лихвите, не надвишава 250 EUR принос от Фонда.
Комисията е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 62, определящ допълнителни подробни правила относно критериите за установяване на случаите на нередности, които трябва да бъдат докладвани, и данните, които трябва да бъдат предоставени, както и относно условията и процедурите, които да се прилагат за определяне дали неподлежащите на събиране суми да бъдат възстановени от държавите членки.
Комисията приема актове за изпълнение в съответствие с процедурата по консултиране съгласно член 63, параграф 2 с цел определяне на честотата на докладването и формата, който трябва да бъде използван.
3. Държавите членки гарантират наличието на ефективна уредба за разглеждането на жалби във връзка с Фонда. За обхвата, правилата и процедурите във връзка с тези разпоредби отговарят държавите членки съгласно тяхната институционална и правна рамка. При поискване от Комисията, държавите членки разглеждат подадени в Комисията жалби, които попадат в обхвата на тяхната уредба. Държавите членки информират за резултатите от тези разглеждания Комисията при поискване.
4. Всеки официален обмен на информация между държавите членки и Комисията се извършва посредством електронна система за обмен на данни. Комисията приема акт за изпълнение, с който определя реда и условията, на които трябва да отговаря тази електронна система за обмен на данни. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 63, параграф 3.
Член 31
Определяне на органите
1. Всяка държава членка определя за всяка оперативна програма национален публичен орган или структура за управляващ орган. Един и същ управляващ орган може да бъде определен за две оперативни програми.
2. Държавата членка определя, за всяка оперативна програма, национален публичен орган или структура като сертифициращ орган, без да се засяга параграф 3. Един и същ сертифициращ орган може да бъде определен за две оперативни програми.
3. Държавата членка може да определи за дадена оперативна програма управляващ орган, който да изпълнява в допълнение функциите на сертифициращия орган.
4. Държавата членка определя за всяка оперативна програма национален публичен орган или структура, функционално независим(а) от управляващия орган и от сертифициращия орган, който/която да изпълнява ролята на одитен орган. Един и същ одитен орган може да бъде определен за две оперативни програми.
5. При условие че е спазен принципът за разделение на функциите, управляващият орган, сертифициращият орган, както и одитният орган - когато по ОП I и ОП II общият размер на подкрепата от Фонда не надхвърля 250 000 000 EUR, могат да бъдат част от един и същ публичен орган или структура.
6. Държавата членка може да определи едно или няколко междинни звена, които да извършват определени задачи на управляващия или на сертифициращия орган на отговорността на този орган. Съответните договорености между управляващия орган или сертифициращия орган и междинните звена се оформят официално в писмена форма.
7. Държавата членка или управляващият орган може да повери управлението на част от оперативна програма на междинно звено чрез споразумение в писмена форма между междинното звено и държавата членка или управляващия орган. Междинното звено предоставя гаранции за платежоспособността си и компетенциите си в съответната област, както и за своя административен и финансов капацитет.
8. Държавата членка определя писмено правила, уреждащи нейните отношения с управляващите органи, сертифициращите органи и одитните органи, отношенията между тези органи и отношенията на тези органи с Комисията.
Член 32
Функции на управляващия орган
1. Управляващият орган отговаря за управлението на оперативната програма в съответствие с принципа на доброто финансово управление.
2. По отношение на управлението на оперативната програма, управляващият орган:
(a)
когато е целесъобразно, подпомага работата на мониторинговия комитет, посочен в член 11, и му предоставя информацията, необходима за изпълнението на неговите задачи, и по-специално данните относно напредъка на оперативната програма при постигането на нейните цели, финансови данни и данни за показателите;
б)
съставя и след провеждане на консултации със съответните заинтересовани страни за ОП I или след одобрение от мониторинговия комитет по член 11 за ОП II, избягвайки евентуални конфликти на интереси, изпраща до Комисията годишните доклади и окончателния доклад за изпълнението, посочени в член 13;
в)
предоставя на междинните звена и на бенефициерите информация от значение съответно за изпълнението на техните задачи и за изпълнението на операциите;
г)
създава система за записване и съхраняване в компютризирана форма за всяка операция на данните, необходими за мониторинга, оценката, финансовото управление, проверката и одита, включително данни за отделните участници в операциите, съфинансирани от ОП II;
д)
гарантира, че данните, посочени в буква г), се събират, въвеждат и съхраняват в системата, посочена в буква г), в съответствие с разпоредбите на Директива 95/46/ЕО, като при наличие се използват данни, разбити по полов признак.
3. По отношение на подбора на операциите управляващият орган:
a)
изготвя и, по целесъобразност след одобрение, прилага подходящи процедури и/или критерии за подбор, които са недискриминационни и прозрачни;
б)
гарантира, че избраната операция:
i)
попада в обхвата на Фонда и оперативната програма;
ii)
отговаря на критериите, определени в оперативната програма и в членове 22, 23 и 26.
iii)
взема предвид, по целесъобразност, принципите, определени в член 5, параграфи 11, 12, 13 и 14.
в)
гарантира, че на бенефициера е предоставен документ, в който се посочват условията за подкрепа за всяка операция, включително специфичните изисквания, касаещи продуктите или услугите, които трябва да бъдат доставени по съответната операция, плана за финансиране и крайните срокове за изпълнение;
г)
се уверява, че бенефициерът разполага с необходимия административен, финансов и оперативен капацитет за изпълнение на условията, посочени в буква в), преди одобряването на операцията;
д)
се уверява, че когато операцията е започнала преди подаването на заявление за финансиране до управляващия орган, приложимото законодателство, касаещо операцията, е било спазено;
е)
определя видовете материално подпомагане за ОП I и вида действия за ОП II, към които се приписват разходите по дадена операция.
4. По отношение на финансовото управление и контрола на оперативната програма управляващият орган:
a)
проверява дали съфинансираните продукти и услуги са доставени и дали разходите, декларирани от бенефициерите, са били заплатени и дали съответстват на приложимото законодателство, на оперативната програма и на условията за подкрепа за операцията;
б)
гарантира, че бенефициерите, участващи в изпълнението на операциите, при които има възстановяване на суми въз основа на действително направени допустими разходи, поддържат или отделна счетоводна система, или адекватен счетоводен кодекс за всички трансакции, отнасящи се до операцията;
в)
създава ефективни и пропорционални мерки за борба с измамите при отчитане на установените рискове;
г)
установява процедури, за да се гарантира, че с всички документи относно разходите и одитите, необходими за осигуряване на адекватна одитна следа, се борави в съответствие с изискванията на член 28, буква ж);
д)
изготвя декларацията за управлението и годишното обобщение, посочени в член 59, параграф 5, първа алинея, букви а) и б) от Финансовия регламент.
5. Проверките по параграф 4, буква а) включват следните процедури:
a)
административни проверки по отношение на всяко заявление за възстановяване, подадено от бенефициерите;
б)
проверки на операции на място.
Честотата и обхватът на проверките на място са пропорционални на размера на публичната подкрепа за дадена операция и на равнището на риска, установен при тези проверки и одити от одитния орган по отношение на системите за управление и контрол като цяло.
6. Проверки на място на отделни операции съгласно параграф 5, първа алинея, буква б), могат да се извършват на база извадка.
7. В случай че управляващият орган е също бенефициер в рамките на оперативната програма, уредбата на проверките, посочени в параграф 4, буква а), гарантира адекватно разделение на функциите.
8. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 62, с които определя правилата за посочване на информацията във връзка с данните, които трябва да се записват и съхраняват в компютризирана форма, в рамките на системата за мониторинг, установена съгласно параграф 2, буква г) от настоящия член.
Комисията приема актове за изпълнение, с които определя техническите спецификации на системата, установена съгласно параграф 2, буква г) от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 63, параграф 3.
9. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 62, с които определя подробни минимални изисквания за одитната следа, посочена в параграф 4, буква г) от настоящия член, по отношение на счетоводните записи, които да се поддържат, и разходооправдателните документи, които да се съхраняват на равнището на сертифициращия орган, управляващия орган, междинните звена и бенефициерите.
10. Комисията приема, с цел осигуряване на еднакви условия за прилагане на настоящия член, актове за изпълнение относно образеца на декларацията за управлението, посочена в параграф 4, буква д). Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 63, параграф 2.
Член 33
Функции на сертифициращия орган
Сертифициращият орган на дадена оперативна програма има по-специално следните отговорности:
a)
да изготвя и изпраща до Комисията заявления за плащане и да удостоверява, че те са продукт на надеждни счетоводни системи, основават се на проверими разходооправдателни документи и са били подложени на проверки от управляващия орган;
б)
да изготвя отчетите, посочени в член 59, параграф 5, първа алинея, буква а) от Финансовия регламент;
в)
да удостоверява пълнотата, точността и достоверността на сметките, както и че разходите, записани в тях, са в съответствие с приложимото законодателство и са били направени във връзка с операциите, избрани за финансиране в съответствие с критериите, приложими за оперативната програма, и в съответствие с приложимото законодателство;
г)
да гарантира наличието на система за записване и съхранение в компютризирана форма на счетоводните записи за всяка операция, която съхранява всички данни, необходими за изготвянето на заявленията за плащане и отчетите, включително записи на сумите, подлежащи на събиране, на събраните суми и на оттеглените суми в резултат на отмяната на целия или на част от приноса за дадена операция или оперативна програма;
д)
да гарантира - за целите на изготвянето и представянето на заявления за плащане - че е получил адекватна информация от управляващия орган относно процедурите и проверките, провеждани по отношение на разходите;
е)
да отчита - при изготвянето и подаването на заявления за плащане - резултатите от всички одити, извършени от или на отговорността на одитния орган;
ж)
да поддържа в компютризирана форма счетоводни записи на декларираните пред Комисията разходи и на съответното публично финансиране, заплатено на бенефициерите;
з)
да води счетоводство на сумите, подлежащи на събиране, и на сумите, оттеглени в резултат на отмяната на целия или на част от приноса за дадена операция. Събраните суми се внасят повторно в бюджета на Съюза преди приключването на оперативната програма, като се приспадат от следващия отчет за разходите.
Член 34
Функции на одитния орган
1. Одитният орган осигурява извършването на одити на правилното функциониране на системата за управление и контрол на оперативната програма, както и на подходяща извадка от операции въз основа на декларираните разходи.
Декларираните разходи се одитират въз основа на представителна извадка или, по целесъобразност, чрез съществени проверки, и по принцип въз основа на статистически извадкови методи.
Нестатистически извадков метод може да се използва по професионална преценка на одитния орган в надлежно обосновани случаи в съответствие с международно признатите одитни стандарти и във всеки случай, когато броят операции за отчетната година не е достатъчен, за да се използва статистически метод.
В такива случаи размерът на извадката е достатъчен, за да позволи на одитния орган да изготви валидно одитно становище в съответствие с член 59, параграф 5, първа алинея, буква б) от Финансовия регламент.
Нестатистическият извадков метод обхваща минимум 5 % от операциите, за които пред Комисията са декларирани разходи по време на счетоводната година, и 10 % от разходите, които са декларирани пред Комисията по време на счетоводната година.
Когато общият размер на подкрепата от Фонда за ОП I не надхвърля 35 000 000 EUR, одитният орган може да ограничи одитните дейности до годишната одитна система, включително извършването на съществени проверки, въз основа на комбинация от случайни и основани на риска проверки на операциите. Одитната дейност трябва да се извършва в съответствие с международно приетите одитни стандарти и на ежегодна основа да определя количествено нивото на грешки в декларациите за разходи, заверени от Комисията.
2. Когато одитите се извършват от структура, различна от одитния орган, одитният орган гарантира, че тази структура има необходимата функционална независимост.
3. Одитният орган гарантира, че при одитната дейност се вземат предвид международно приетите стандарти за одит.
4. Одитният орган в рамките на осем месеца от приемането на оперативна програма изготвя стратегия за одит за извършването на одити. В одитната стратегия се определя методологията на одита, метода за подбор на извадка или, по целесъобразност, метода на съществени проверки, за одити на операции и планирането на одити във връзка с текущата счетоводна година и двете следващи счетоводни години. Стратегията за одит се актуализира ежегодно от 2016 г. до и включително през 2024 г. Когато за две оперативни програми се прилага обща система за управление и контрол, може да бъде изготвена единна стратегия за одит на съответните оперативни програми. Одитният орган представя стратегията за одит на Комисията при поискване.
5. Одитният орган изготвя:
a)
одитно становище в съответствие с член 59, параграф 5, първа алинея, буква б) от Финансовия регламент;
б)
контролен доклад, в който са посочени основните констатации от извършените одити в съответствие с параграф 1, включително по отношение на откритите пропуски в системите за управление и контрол, както и предложените и изпълнени корективни действия.
Когато за две оперативни програми се прилага обща система за управление и контрол, информацията, изисквана по буква б) от алинея 1, може да бъде групирана в единен доклад.
6. С цел осигуряване на еднакви условия за прилагането на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, в които се определят образци на одитната стратегия, одитното становище и контролния доклад. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 63, параграф 2.
7. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 62, за да определи обхвата и съдържанието на одитите на операциите и одитите на отчетите, както и методологията за избор на извадката от операциите, упоменати в параграф 1 от настоящия член.
8. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 62, с които определя подробни правила, свързани с използването на данните, събрани по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията.
Член 35
Процедура за определянето на управляващия орган и сертифициращия орган
1. Държавите членки нотифицират Комисията относно датата и формата на определянето на управляващия орган и - когато е приложимо - на сертифициращия орган, което се извършва на подходящо равнище, преди да подадат първото заявление за междинно плащане в Комисията.
2. Посоченото в параграф 1 определяне се извършва въз основа на доклад и становище на независима структура за одит, която оценява изпълнението от страна на органите на критериите, свързани с вътрешната среда за контрол, управлението на риска, дейностите за управление и контрол съгласно приложение IV.
Независимата структура за одит е одитен орган или друг публичен или частен правен субект, който разполага с необходимия одиторски капацитет и е независим от управляващия орган или - в зависимост от случая - от сертифициращия орган, и който извършва дейността си при отчитане на международно приетите стандарти за одит.
3. Държавите членки могат да вземат решение управляващ орган или сертифициращ орган, който е бил определен за такъв във връзка със съфинансирана от ЕСФ оперативна програма съгласно Регламент (ЕС) № 1303/2013, да се счита за определен за такъв орган за целите на настоящия регламент.
4. В едномесечен срок от нотификацията за определянето, посочена в параграф 1, Комисията може да поиска доклада и становището на независимия одитен орган, посочени в параграф 2, и описанието на функциите и процедурите, отнасящи се до управляващия орган или, в зависимост от случая, сертифициращия орган. Комисията взема решение дали да поиска тези документи въз основа на своята оценка на риска.
Комисията може да представи коментари в срок от два месеца от получаването на документите, посочени в алинея 1.
Без да се засяга член 46, разглеждането на тези документи не води до прекъсване на обработването на заявленията за междинни плащания.
5. Ако наличните резултати от одита и контрола показват, че определеният орган вече не отговаря на критериите по параграф 2, държавата членка посочва на съответното равнище, предвид сериозността на проблема, изпитателен срок, по време на който да се предприемат нужните корективни действия.
Ако определеният орган не успее да изпълни нужните корективни действия в рамките на посочения от държавата членка изпитателен срок, държавата членка отнема на съответното равнище статута му на определен орган.
Държавата членка незабавно нотифицира Комисията, когато определен орган бъде поставен на изпитателен срок, като предоставя информация за съответния изпитателен срок, а също така и когато вследствие на предприетите коригиращи действия изпитателният срок се прекратява или на органа се отнема статута му на определен орган. Без да се засяга прилагането на член 46, нотификацията за поставянето на определения орган на изпитателен срок от страна на държава членка не води до прекъсване на обработването на заявленията за междинни плащания.
6. Ако решението за определяне на управляващ или сертифициращ орган бъде отменено, държавите членки, в съответствие с процедурата по параграф 2, посочват нов орган, който поема функциите на управляващия или сертифициращия орган, и нотифицират Комисията за това.
7. С цел осигуряване на еднакви условия за прилагането на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение във връзка с образеца на доклада, становището на независимия одитен орган и описанието на функциите и процедурите, отнасящи се до управляващия орган, или в зависимост от случая, сертифициращия орган. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 63, параграф 3.
Член 36
Правомощия и отговорности на Комисията
1. Комисията се уверява въз основа на наличната информация, включително информация относно определянето на органи, които да отговарят за управлението и контрола, относно документите, предоставяни всяка година от тези определени органи съгласно член 59, параграф 5 от Финансовия регламент, относно контролните доклади, годишните доклади за изпълнението и проведените от националните органи и от органите на Съюза одити, че държавите членки са създали системи за управление и контрол, които отговарят на изискванията на настоящия регламент, и че тези системи функционират ефективно в процеса на изпълнение на оперативните програми.
2. Длъжностните лица на Комисията или упълномощени представители на Комисията могат да извършват одити или проверки на място, при условие че на компетентния национален орган бъде дадено предизвестие от поне дванадесет работни дни, освен при спешни случаи. Комисията спазва принципа на пропорционалност, като отчита необходимостта от избягване на неоправдано дублиране на одитите и проверките, извършвани от държавите членки, равнището на риска за бюджета на Съюза и необходимостта от свеждане до минимум на административната тежест за бенефициерите в съответствие с настоящия регламент. Обхватът на такива одити или проверки може да включва по-специално проверка на ефективното функциониране на системите за управление и контрол по дадена програма или част от нея, по операциите и оценка на доброто финансово управление на операциите или програмите. В такива одити или проверки могат да участват длъжностни лица или упълномощени представители на държавата членка.
Длъжностните лица на Комисията или упълномощените представители на Комисията, надлежно оправомощени да извършват одити или проверки на място, имат достъп до всички необходими досиета, документи и метаданни, независимо от носителя, на който се съхраняват, свързани с операции, подкрепяни от Фонда, или до системите за управление и контрол. Държавите членки предоставят копия на такива досиета, документи и метаданни на Комисията при поискване.
Определените в настоящия параграф правомощия не засягат прилагането на национални разпоредби, които запазват някои действия за конкретно определени от националното законодателство служители. Длъжностните лица и упълномощените представители на Комисията не участват, inter alia, в посещения по домовете или в официални разпити на лица в рамките на националното законодателство. Тези длъжностни лица и представители обаче имат достъп до информацията, получена по този начин, без да се засяга компетентността на националните съдилища и при пълно зачитане на основните права на засегнатите правни субекти.
3. Комисията може да изиска от дадена държава членка да предприеме необходимите действия с оглед осигуряване на ефективното функциониране на нейните системи за управление и контрол или да провери правомерността на разходите в съответствие с настоящия регламент.
Член 37
Сътрудничество с одитните органи
1. Комисията си сътрудничи с одитните органи за координацията на техните одитни планове и методи и незабавно обменя с тези органи резултатите от проведените одити на системите за управление и контрол.
2. За да се улесни това сътрудничество, в случаите, в които държава членка определи повече от един одитен орган, държавата членка може да определи координационна структура.
3. Комисията, одитните органи и евентуалните координационни структури заседават редовно и по принцип най-малко веднъж годишно, освен ако не е договорено друго, за да разгледат годишния контролен доклад, одитното становище и стратегията за одит, както и да обменят възгледи по въпроси, свързани с подобряването на системите за управление и контрол.
ДЯЛ VI
ФИНАНСОВО УПРАВЛЕНИЕ, РАЗГЛЕЖДАНЕ И ПРИЕМАНЕ НА ОТЧЕТИТЕ И ФИНАНСОВИ КОРЕКЦИИ И ОТМЯНА
ГЛАВА 1
Финансово управление
Член 38
Бюджетни задължения
Бюджетните задължения на Съюза по отношение на всяка оперативна програма се поемат на годишни вноски в периода между 1 януари 2014 г. и 31 декември 2020 г. Решението на Комисията за приемане на оперативна програма се явява решение за финансиране по смисъла на член 84, параграф 2 от Финансовия регламент, а след нотифицирането си на засегнатата държава членка - правно задължение по смисъла на посочения регламент.
За всяка оперативна програма бюджетното задължение за първата вноска се поема след приемането на оперативната програма от Комисията.
Бюджетните задължения за следващите вноски се поемат от Комисията преди 1 май всяка година въз основа на решението, упоменато във втора алинея, освен случаите, в които се прилага член 16 от Финансовия регламент.
Член 39
Плащания от страна на Комисията
1. Плащанията от страна на Комисията на приноса от Фонда за всяка оперативна програма се извършват в съответствие с бюджетните кредити и при условие че са налични средства. Всяко плащане се регистрира в най-рано откритите бюджетни задължения на Фонда.
2. Плащанията са под формата на предварително финансиране, междинни плащания и плащане на окончателното салдо.
Член 40
Междинни плащания и плащане на окончателното салдо от страна на Комисията
1. Комисията възстановява под формата на междинни плащания 90 % от сумата, която се получава при прилагане на ставката на съфинансиране, определена в решението за приемане на оперативната програма, към допустимите публични разходи, включени в заявлението за плащане. Комисията определя оставащите суми, които да бъдат възстановени като междинни плащания или да бъдат събрани в съответствие с член 50.
2. Без да се засяга член 21, приносът от Фонда посредством междинните плащания и плащането на окончателното салдо не може да надвишава максималния размер на приноса от Фонда, определен в решението на Комисията за одобряване на оперативната програма.
Член 41
Заявления за плащане
1. Заявлението за плащане, което трябва да бъде представено на Комисията, предоставя цялата информация, необходима на Комисията с оглед изготвянето на отчети в съответствие с член 68, параграф 3 от Финансовия регламент.
2. В заявленията за плащане се включва, за оперативната програма като цяло и за техническата помощ, посочена в член 27, параграф 4, следното:
a)
общият размер на допустимите публични разходи, които бенефициерите са направили и платили за изпълнение на операциите, така както е вписан в счетоводната система на сертифициращия орган;
б)
общият размер на публичните разходи, направени за изпълнението на операциите, така както е вписан в счетоводната система на сертифициращия орган.
3. Допустимите разходи, включени в заявлението за плащане, се обосновават със заверени фактури или счетоводни документи с равностойна доказателствена стойност, с изключение на формите на подкрепа, посочени в член 25, параграф 1, букви б), в) и г) от настоящия регламент. За тези форми на предоставяне на безвъзмездни средства включените в дадено заявление за плащане суми представляват разходите, изчислени въз основа на приложимата база.
4. С цел осигуряване на еднакви условия за прилагането на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, в които се определя образец на заявление за плащане. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 63, параграф 3.
Член 42
Плащания към бенефициерите
1. Управляващите органи гарантират, че в случай на предоставяне на безвъзмездни средства на партньорски организации на бенефициерите се осигурява паричен поток, който е достатъчен, за да се гарантира правилното изпълнение на операциите.
2. В зависимост от наличието на средства чрез предварително финансиране и междинни плащания, управляващият орган гарантира, че даден бенефициер получава общата сума на дължимите допустими публични разходи в пълен размер и не по-късно от 90 дни от датата на подаване на искането за плащане от бенефициера. Не се приспада или удържа каквато и да е сума и не се начислява специална такса или друга такса с равностоен ефект, която би намалила сумите, дължими на бенефициерите.
3. Крайният срок за плащане, посочен в параграф 2, може да бъде прекъснат от управляващия орган в един от следните надлежно обосновани случаи:
a)
сумата в искането за плащане не е дължима или не са били представени подходящите разходооправдателни документи, включително документите, необходими за проверките на управлението по член 32, параграф 4, буква а);
б)
започнато е разследване във връзка с евентуална нередност, отнасяща се до съответните разходи.
Засегнатият бенефициер се уведомява писмено за прекъсването и причините за него.
Член 43
Използване на еврото
1. Сумите, посочени в оперативните програми, представени от държавите членки, отчетите за разходите, исканията за плащане, отчетите и разходите, посочени в годишния и в окончателния доклад за изпълнението, се дават в евро.
2. Държавите членки, които не са приели еврото като своя парична единица към датата на заявлението за плащане, превръщат в евро сумите на разходите, направени в национална валута. Тези суми се превръща в евро, като се използва месечният счетоводен обменен курс на Комисията за месеца, през който разходът е бил отразен в отчетите на сертифициращия орган на съответната оперативна програма. Обменният курс се публикува по електронен път от Комисията всеки месец.
3. Когато еврото стане парична единица на дадена държава членка, процедурата по превръщане, описана в параграф 2, продължава да се прилага за всички разходи, вписани в отчетите от сертифициращия орган преди датата на влизане в сила на фиксирания обменен курс между националната парична единица и еврото.
Член 44
Изплащане и уравняване на предварителното финансиране
1. След решението на Комисията за приемане на оперативната програма Комисията изплаща сума за предварително финансиране в размер на 11 % от общия принос на Фонда за съответната оперативна програма.
2. Предварителното финансиране се използва само за плащания към бенефициерите при изпълнението на оперативната програма. То се предоставя без отлагане на отговорната за случая структура.
3. Общата сума, платена като предварително финансиране, се възстановява на Комисията, ако в 24-месечен срок от датата, на която Комисията е направила първото плащане за предварително финансиране, за съответната оперативна програма няма изпратени заявления за плащане. Възстановяването не засяга приноса на Съюза за съответната оперативна програма.
4. Платената като предварително финансиране сума се уравнява напълно в сметките на Комисията най-късно при приключването на оперативната програма.
Член 45
Краен срок за представяне на заявления за междинно плащане и за тяхното изплащане
1. Сертифициращият орган представя редовно заявление за междинно плащане в съответствие с член 41, параграф 2, обхващащо сумите, вписани в неговата счетоводна система през счетоводната година. Въпреки това, когато счита за необходимо, сертифициращият орган може да включи такива суми в заявленията за плащане, подадени през следващите счетоводни години.
2. Сертифициращият орган предава окончателното заявление за междинно плащане до 31 юли след края на предходната счетоводна година и във всеки случай преди първото заявление за междинно плащане за следващата счетоводна година.
3. Първото заявление за междинно плащане не се изпраща преди Комисията да е нотифицирана за определянето на управляващия орган и сертифициращия орган в съответствие с член 35.
4. Междинни плащания за оперативна програма не се правят, докато годишният доклад за изпълнението не бъде изпратен до Комисията в съответствие с член 13.
5. В зависимост от наличието на средства Комисията извършва междинното плащане не по-късно от 60 дни след датата, на която заявлението за плащане е регистрирано в Комисията.
Член 46
Прекъсване на срока за плащане
1. Срокът за изплащане на искане за междинно плащане може да бъде прекъснат от оправомощения разпоредител с бюджетни кредити по смисъла на Финансовия регламент за максимален срок от шест месеца, ако:
a)
вследствие на сведенията, предоставени от национален одитен орган или одитен орган на Съюза, са налице явни доказателства, които говорят за съществуването на съществен недостатък във функционирането на системата за управление и контрол;
б)
оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити трябва да направи допълнителни проверки, когато до него достигне информация, че разходите, посочени в дадено искане за плащане, са свързани с нередност със значителни финансови последици;
в)
не е представен някой от документите, изисквани по силата на член 59, параграф 5 от Финансовия регламент.
Държавата членка може да приеме удължаване на срока за прекъсване с още три месеца.
2. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити ограничава прекъсването само до частта от разходите, обхваната от искането за плащане, до която се отнасят обстоятелствата, посочени в параграф 1, алинея 1, освен ако не е възможно да се определи частта на съответните разходи. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити незабавно информира писмено държавата членка и управляващия орган за причините за прекъсването и ги приканва да поправят ситуацията. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити слага край на прекъсването веднага след като бъдат предприети необходимите мерки.
Член 47
Спиране на плащанията
1. Всички или част от междинните плащания могат да бъдат спрени от Комисията, ако са изпълнени едно или повече от следните условия:
a)
налице е сериозен недостатък във връзка с ефективното функциониране на системата за управление и контрол на оперативната програма, който излага на риск приноса на Съюза към оперативната програма и за чието отстраняване не са били предприети мерки;
б)
разходите в даден отчет за разходите са свързани с нередност със сериозни финансови последици, която не е отстранена;
в)
държавата членка не е успяла да предприеме необходимите действия за коригиране на ситуацията, довела до прекъсването по член 46;
г)
налице е сериозен недостатък в качеството и надеждността на системата за мониторинг или на данните за показателите;
2. Комисията може да реши чрез акт за изпълнение да спре всички или част от междинните плащания, след като даде на държавата членка възможност да представи своите коментари.
3. Комисията отменя спирането на всички междинни плащания или на част от тях, когато държавата членка е предприела необходимите мерки, за да даде възможност за отмяна на спирането.
ГЛАВА 2
Подготовка, разглеждане и приемане на отчетите, и приключване на оперативни програми
Член 48
Представяне на информация
За всяка година, считано от 2016 г. до и включително 2025 г., държавите членки представят на Комисията до крайния срок, посочен в член 59, параграф 5 от Финансовия регламент, следните документи, посочени в същия член, а именно:
a)
отчетите, посочени в член 49, параграф 1 от настоящия регламент, за предходната счетоводна година;
б)
декларацията за управлението и годишното обобщение, посочени в член 32, параграф 4, буква д) от настоящия регламент, за предходната счетоводна година;
в)
одитното становище и контролния доклад, посочени в член 34, параграф 5, буква б) от настоящия регламент, за предходната счетоводна година;
Член 49
Изготвяне на отчетите
1. Отчетите за всяка оперативна програма, посочени в член 59, параграф 5, първа алинея, буква е) от Финансовия регламент, се представят на Комисията. Отчетите обхващат счетоводната година и включват следните данни:
a)
общия размер на допустимите публични разходи, записани в счетоводните системи на сертифициращия орган, включени в исканията за плащане, подадени до Комисията в съответствие с член 41 и член 45, параграф 2 до 31 юли след края на счетоводната година, общия размер на съответните допустими публични разходи, направени за изпълнение на операциите, както и общия размер на съответните плащания към бенефициерите в съответствие с член 42, параграф 2;
б)
оттеглените и събраните през счетоводната година суми, сумите, подлежащи на събиране към края на счетоводната година, и неподлежащите на събиране суми;
в)
равнение между разходите, посочени в съответствие с буква а), и разходите, декларирани по отношение на същата счетоводна година в заявленията за плащане, придружено от обяснение на разликите.
2. Когато държава членка изключи от своите отчети разходи, включени преди това в заявление за междинно плащане за счетоводната година, поради факта, че те са предмет на текуща оценка на законосъобразността и редовността, цялата сума или част от тези разходи, за които е констатирано, че са законосъобразни и редовни, може да бъде включена в заявление за междинно плащане за следващи счетоводни години.
3. С цел осигуряване на еднакви условия за прилагането на настоящия член, Комисията приема актове за изпълнение, в които се определя образец на отчетите, посочени в настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 63, параграф 3.
Член 50
Проверка и приемане на отчетите
1. До 31 май на годината след края на счетоводния период Комисията, в съответствие с член 59, параграф 6 от Финансовия регламент, разглежда документите, представени от държавата членка съгласно член 48 от настоящия регламент.
По искане на Комисията, държавата членка представя цялата необходима допълнителна информация, така че да даде възможност на Комисията да определи до срока, предвиден в първа алинея от настоящия параграф, дали отчетите са пълни, точни и верни.
2. Комисията приема отчетите, когато може да стигне до заключението, че те са пълни, точни и верни. Комисията стига до такова заключение, когато одитният орган представи одитно становище без резерви относно пълнотата, точността и верността на отчетите, освен ако Комисията няма конкретни доказателства, че одитното становище за отчетите е ненадеждно.
3. Комисията информира държавата членка до срока, посочен в параграф 1, дали може да приеме отчетите.
4. Ако по причини, отнасящи се до държава членка, Комисията не може да приеме отчетите до крайния срок, посочен в параграф 1, Комисията уведомява държавите членки, като посочва мотивите в съответствие с параграф 2, както и действията, които е необходимо да бъдат предприети, и срока за тяхното приключване. В края на този срок Комисията информира държавата членка дали може да приеме отчетите.
5. Въпросите, свързани със законосъобразността и редовността на първичните трансакции във връзка с разходите, включени в отчетите, не се вземат предвид за целите на приемането на отчетите от Комисията. С процедурата на проверка и приемане на отчетите не се прекъсва обработката на заявленията за междинни плащания и тя не води до спиране на плащанията, без с това да се засягат членове 46 и 47.
6. Въз основа на приетите отчети Комисията изчислява сумата, изискуема от Фонда за счетоводната година, и последващите корекции по отношение на плащанията за държавата членка. Комисията взема под внимание:
i)
сумите в отчетите, посочени в член 49, параграф 1, буква а), и към които трябва да се приложи ставката на съфинансиране, определена в член 20;
ii)
общия размер на плащанията, направени от Комисията през съответната счетоводна година, състоящ се от размера на междинните плащания, направени от Комисията в съответствие с член 21 и член 40, параграф 1.
7. След изчислението, извършено съгласно параграф 6 от настоящия член, Комисията изплаща всяка допълнителна дължима сума в срок от 30 дни от приемането на отчетите. В случай на сума, подлежаща на събиране от държавата членка, Комисията издава нареждане за събирането ѝ, което се изпълнява по възможност чрез прихващане от суми, дължими на държавата членка по следващи плащания по същата оперативна програма. Такова събиране не представлява финансова корекция и не намалява подпомагането от Фонда за оперативната програма. Събраните суми представляват целеви приходи по член 177, параграф 3 от Финансовия регламент.
8. Когато след прилагането на процедурата, предвидена в параграф 4, Комисията не може да приеме отчетите, тя определя на основата на наличната информация и в съответствие с параграф 6 сумата, изискуема от Фонда за счетоводната година, и информира държавата членка. Ако държавата членка уведоми Комисията за съгласието си в срок от два месеца, след като Комисията предаде информацията, се прилага параграф 7. При отсъствие на такова съгласие Комисията взема решение посредством актове за изпълнение, в които се посочва сумата, изискуема от Фонда за счетоводната година. Такова решение не представлява финансова корекция и не намалява подпомагането от Фонда за оперативната програма. На основата на решението Комисията прилага корекциите на плащанията за държавата членка в съответствие с параграф 7.
9. Приемането на отчетите от Комисията или на решение на Комисията съгласно параграф 8 не засяга прилагането на корекциите по членове 55 и 56.
10. Държавите членки могат да заменят неправомерните суми, разкрити след предаването на отчетите, като извършат съответните корекции в отчетите за счетоводната година, в която е установена нередността, без с това да се засягат членове 55 и 56.
Член 51
Наличност на документи
1. Управляващият орган гарантира, че всички разходооправдателни документи по отношение на разходи по линия на Фонда за операциите, за които общата сума на допустимите публични разходи не надвишава 1 000 000 EUR, са на разположение на Комисията и на Европейската сметна палата при поискване за период от три години, считано от 31 декември след предаването на отчетите, в които са включени разходите по операцията.
В случай на операции, различни от посочените в първа алинея, всички разходооправдателни документи се предоставят на разположение за период от две години, считано от 31 декември след предаването на отчетите, в които са включени окончателните разходи по приключената операция.
Управляващият орган може да реши да приложи за операции, за които общият размер на допустимите разходи не надвишава 1 000 000 EUR, правилото, посочено във втора алинея.
Периодът от време, посочен в първа алинея, се прекъсва в случай на съдебно производство или при надлежно обосновано искане на Комисията.
2. Управляващият орган информира бенефициерите за началната дата на периода, посочен в параграф 1.
3. Документите се съхраняват под формата на оригинали или заверени копия на оригиналите или на общоприети носители на информация, включително електронни версии на оригинални документи или документи, съществуващи единствено в електронна версия.
4. Документите се съхраняват във форма, която позволява идентифицирането на самоличността на субектите на данните в продължение на период, чиято продължителност не надвишава необходимата за целите, за които данните са събрани или обработени впоследствие.
5. Процедурата, по която се удостоверява, че документите, съхранявани на общоприети носители на данни, са верни с оригиналния документ, се определя от националните органи и чрез нея се гарантира, че съхраняваните версии отговарят на националните законови изисквания и на тях може да се разчита за целите на одита.
6. Когато документите съществуват единствено в електронна форма, използваните компютърни системи отговарят на приетите стандарти за сигурност, които гарантират, че съхраняваните документи отговарят на националните законови изисквания и на тях може да се разчита за целите на одита.
Член 52
Подаване на документите за приключването и плащане на окончателното салдо
1. Освен документите, посочени в член 48, за последната счетоводна година от 1 юли 2023 г. до 30 юни 2024 г. държавите членки представят окончателен доклад за изпълнението за оперативната програма.
2. Окончателното салдо се изплаща не по-късно от три месеца след датата на приемането на отчетите за последната счетоводна година или един месец след датата на приемане на окончателния доклад за изпълнението, в зависимост от това коя дата е по-късна.
ГЛАВА 3
Финансови корекции и събиране
Член 53
Финансови корекции от страна на държавите членки
1. Държавите членки на първо място носят отговорност за разследването на нередностите и за извършването на необходимите финансови корекции и събиране на вземанията. В случай на системна нередност държавата членка разширява своите разследвания, за да обхване всички операции, които потенциално могат да бъдат засегнати.
2. Държавите членки правят финансовите корекции, необходими във връзка с единични или системни нередности, открити в операциите или оперативните програми. Финансовите корекции се изразяват в отмяната на целия публичен принос за дадена операция или оперативна програма или на част от него. Държавата членка взема предвид характера и сериозността на нередностите и финансовата загуба за Фонда и прилага пропорционална корекция. Финансовите корекции се вписват в отчетите от управляващия орган за счетоводната година, през която е взето решението за отмяна.
3. Отмененият в съответствие с параграф 2 принос от Фонда може да бъде повторно използван от държавата членка в рамките на съответната оперативна програма при условията, посочени в параграф 4.
4. Отмененият в съответствие с параграф 2 принос не може да бъде повторно използван за операция, която е предмет на корекции, или - когато финансовата корекция се извършва за системна нередност - за всяка операция, засегната от системната нередност.
5. Финансовата корекция не засяга задължението на държавите членки да събират вземанията по настоящия член.
Член 54
Финансови корекции от страна на Комисията
1. Комисията прави финансови корекции, като чрез актове за изпълнение отменя целия принос на Съюза в дадена оперативна програма или част от него и извършва събиране от държавата членка с цел изключване от финансиране от Съюза на разходи, които са направени в нарушение на приложимото законодателство.
2. Дадено нарушение на приложимото законодателство води до финансова корекция само във връзка с разходите, които са декларирани на Комисията, и когато е изпълнено едно от следните условия:
a)
нарушението е повлияло върху избора на отговарящия орган на операция за получаване на подкрепа от Фонда или в случаите, при които поради естеството на нарушението е невъзможно да се установи това влияние, съществува основателен риск нарушението да е оказало подобно влияние;
б)
нарушението е повлияло върху размера на разходите, декларирани за възстановяване от бюджета на Съюза, или в случаите, при които поради естеството на нарушението е невъзможно да се даде количествено изражение на неговите финансови последици, но съществува основателен риск нарушението да е оказало подобно влияние.
3. При вземането на решение относно финансова корекция по параграф 1 Комисията спазва принципа на пропорционалност, като отчита естеството и сериозността на нарушението на приложимото законодателство и неговите финансови отражения върху бюджета на Съюза. Комисията информира Европейския парламент и Съвета относно взетите решения за прилагане на финансови корекции.
Член 55
Критерии за финансови корекции от страна на Комисията
1. Комисията прави финансови корекции чрез актове за изпълнение, като отменя целия или част от приноса на Съюза към оперативната програма в съответствие с член 54, когато след извършване на необходимата проверка заключи, че:
a)
е налице сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол на оперативната програма, който излага на риск вече изплатения от Съюза принос в оперативната програма;
б)
държавата членка не е спазила своите задължения съгласно член 53 преди откриването на процедурата за корекция по настоящия параграф;
в)
разходите, съдържащи се в дадено заявление за плащане, са неправомерни и не са коригирани от държавата членка преди откриването на процедурата за корекция по настоящия параграф.
Комисията основава своите финансови корекции отделни случаи на констатирани нередности, като отчита дали нередността е системна. Когато не е възможно да се определи точно размерът на неправомерните разходи, финансирани за сметка на Фонда, Комисията прилага единна ставка или екстраполирана финансова корекция.
2. Когато взема решение относно корекция по параграф 1, Комисията зачита принципа на пропорционалност, като взема предвид естеството и сериозността на нередността и степента и финансовите последици от недостатъци в системите за управление и контрол, установени в оперативната програма.
3. Когато Комисията основава позицията си на доклади от одитори, различни от одиторите от нейните служби, тя прави свои собствени заключения относно финансовите последици, след като разгледа предприетите от съответната държава членка мерки по член 53, параграф 2, уведомленията, изпратени по член 30, параграф 2, и отговорите от държавата членка.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 62 за установяването на подробни правила относно критериите за определяне на сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, в т.ч. основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на равнището на приложимата финансова корекция и критериите за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции.
Член 56
Процедура за финансови корекции от страна на Комисията
1. Преди да вземе решение за финансова корекция, Комисията открива процедурата, като информира държавата членка за предварителните заключения от своята проверка и изисква от държавата членка да представи коментарите си в срок от два месеца.
2. Когато Комисията предлага финансова корекция въз основа на екстраполация или на единна ставка, на държавата членка се предоставя възможност да докаже чрез проверка на съответната документация, че действителната степен на нередност е по-ниска от преценката на Комисията. Със съгласието на Комисията държавата членка може да ограничи обхвата на тази проверка до подходяща част или извадка от съответната документация. Освен в надлежно обосновани случаи, срокът, който се предоставя за тази проверка, не надвишава два месеца след двумесечния период, посочен в параграф 1.
3. Комисията взема предвид евентуалните доказателства, представени от държавата членка в сроковете, определени в параграфи 1 и 2.
4. В случай че държавата членка не приеме предварителните заключения на Комисията, държавата членка се кани на изслушване от Комисията с цел да се гарантира, че цялата информация, която е от значение, и всички коментари са налице като основа за заключенията на Комисията относно прилагането на финансовата корекция.
5. В случай на съгласие и без да се засяга параграф 7от настоящия член, държавата членка може отново да използва фонда съгласно член 53, параграф 3.
6. С оглед извършване на финансови корекции Комисията взема решение чрез актове за изпълнение в срок от шест месеца от датата на изслушването, или от датата на получаване на допълнителна информация, когато държавата членка се съгласи да представи такава допълнителна информация след изслушването. Комисията взима предвид цялата информация и коментарите, предоставени в хода на процедурата. Ако не се проведе изслушване, шестмесечният период започва да тече два месеца след датата на писмото покана за изслушване, изпратено от Комисията.
7. Когато Комисията, при изпълнение на отговорностите си по член 36, или Европейската сметна палата констатира нередности, демонстриращи сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системите за управление и контрол, произтичащата от това финансова корекция води до намаляване на подкрепата от Фонда за оперативната програма.
Първа алинея не се прилага в случай на сериозен недостатък в ефективното функциониране на системата за управление и контрол, който, преди датата на установяването от Комисията или Европейската сметна палата:
a)
е бил идентифициран в декларацията за управлението, годишния контролен доклад или одитното становище, представени на Комисията в съответствие с член 59, параграф 5 от Финансовия регламент, или в други одитни доклади на одитния орган, представени на Комисията, и са били предприети подходящи мерки, или
б)
е бил предмет на подходящи коригиращи мерки от държавата членка.
Оценката на сериозните недостатъци в ефективното функциониране на системата за управление и контрол се основава на приложимото законодателство към момента на предаване на съответните декларации за управлението, годишни контролни доклади и одитни становища.
Когато взема решение относно финансова корекция, Комисията:
a)
зачита принципа на пропорционалност, като взема предвид естеството и значимостта на сериозните недостатъци в ефективното функциониране на системата за управление и контрол и техните финансови отражения върху бюджета на Съюза;
б)
за целите на прилагането на единна ставка или екстраполирана корекция, изключва неправомерните разходи, установени преди това от държавата членка, които са били подложени на корекция в отчетите в съответствие с член 50, параграф 10, както и разходите - предмет на текуща оценка за тяхната законосъобразност и редовност съгласно член 49, параграф 2;
в)
взема предвид единната ставка или екстраполираните корекции, приложени към разходите от държавата членка за други сериозни недостатъци, установени от държавата членка при определянето на остатъчния риск за бюджета на Съюза.
Член 57
Възстановяване на суми
1. Дължимо възстановяване на суми в бюджета на Съюза се извършва преди крайната дата, посочена в нареждането за събиране, изготвено в съответствие с член 73 от Финансовия регламент. Датата, на която плащането е дължимо, е последният ден от втория месец след издаването на нареждането.
2. Всяко забавяне на възстановяването поражда лихва за просрочено плащане, която започва да тече от датата, на която то е дължимо, и приключва на датата на действителното плащане. Размерът на тази лихва е един и половина процентни пункта над прилагания от Европейската централна банка лихвен процент спрямо основните ѝ операции за рефинансиране в първия работен ден от месеца, в който попада датата, на която плащането е дължимо.
Член 58
Пропорционален контрол на оперативните програми
1. Операциите, за които общите допустими разходи не превишават 150 000 EUR, не подлежат на повече от един одит от одитния орган или от Комисията преди предаването на отчетите за счетоводната година, през която е приключила операцията. Другите операции не подлежат на повече от един одит за счетоводна година от одитния орган или от Комисията преди предаването на отчетите за счетоводната година, през която е приключила операцията. Операциите не подлежат на одит от страна на Комисията или одитния орган през годината, в която вече е извършен одит от Европейската сметна палата, при условие че резултатите от одитната дейност, извършена от Европейската сметна палата за тези операции, могат да бъдат използвани от одитния орган или от Комисията за целите на изпълнението на съответните им задачи.
2. Одитът на дадена операция, подпомагана от ОП I, може да обхваща всички етапи от нейното изпълнение и всички нива на веригата за разпределяне, с единственото изключение на контрола на крайните потребители, освен ако при оценка на риска не се установи конкретен риск от нередност или измама.
3. За оперативни програми, за които последното одитно становище показва, че не са налице съществени недостатъци, Комисията може да се договори с одитния орган на последващото заседание, посочено в член 37, параграф 2, че нивото на изискваната одитна дейност може да бъде намалено, така че то да е пропорционално на установената степен на риск. В такива случаи Комисията не извършва собствени одити на място, освен ако са налице доказателства за недостатъци в системата за управление и контрол, които влияят върху декларираните пред Комисията разходи през дадена счетоводна година, за която отчетите са били приети от Комисията.
4. За оперативни програми, за които Комисията достигне до заключението, че становището на одитния орган е надеждно, тя може да се договори с одитния орган да ограничи одитите на Комисията на място с цел одиторска проверка на работата на одитния орган, освен ако са налице доказателства за недостатъци в работата на одитните органи за дадена счетоводна година, за която отчетите са били приети от Комисията.
5. Независимо от параграф 1, одитният орган и Комисията могат да провеждат одити на операциите в случай че оценка на риска или одит, извършен от Европейската сметна палата, установи специфичен риск от нередност или измама, в случай че са налице доказателства за сериозни недостатъци в ефективното функциониране на системата за управление и контрол на съответната оперативна програма, както и през периода, посочен в член 51, параграф 1. Комисията може, за целите на оценяването на работата на даден одитен орган, да преразгледа одитната пътека на одитния орган или да участва в одитите на място на одитния орган, и когато в съответствие с международно признатите стандарти за одит е необходимо с цел получаване на гаранция за ефективното функциониране на одитния орган, Комисията може да извърши одит на операциите.
ГЛАВА 4
Отмяна
Член 59
Отмяна
1. Комисията отменя частта от сумата за дадена оперативна програма, която не е била използвана за плащане под формата на предварително финансиране и междинни плащания до 31 декември на третата финансова година след годината на бюджетното задължение по оперативната програма, или за която изготвено в съответствие с член 41 заявление за плащане не е било представено в съответствие с член 45, включително всяко заявление за плащане, което изцяло или отчасти е обект на прекъсване на срока за плащане или спиране на плащанията.
2. Частта от задълженията, която все още е неприключена към 31 декември 2023 г., се отменя, ако някой от документите, изисквани по член 52, параграф 1, не е бил внесен в Комисията до крайния срок, определен в член 52, параграф 1.
Член 60
Изключване от отмяна
1. Засегнатата от отмяната сума се намалява със сумите, равностойни на тази част от бюджетното задължение, за която:
a)
операциите са спрени поради съдебно производство или обжалване по административен ред, което има суспензивно действие; или
б)
не е било възможно да се представи искане за плащане поради причини, дължащи се на форсмажорни обстоятелства, които сериозно засягат изпълнението на цялата оперативна програма или на част от нея.
Националните органи, които твърдят, че са били налице форсмажорни обстоятелства съгласно първа алинея, буква б), доказват преките последствия от форсмажорните обстоятелства върху изпълнението на цялата оперативна програма или на част от нея.
За целите на първа алинея, букви а) и б) намалението може да бъде поискано веднъж, в случай че спирането или форсмажорните обстоятелства са продължили не повече от една година, или няколко пъти в зависимост от продължителността на форсмажорните обстоятелства или броя на годините между датата на съдебното или административното решение, спиращо изпълнението на операцията, и датата на окончателното съдебно или административно решение.
2. До 31 януари държавата членка предава на Комисията информация относно посочените в параграф 1, първа алинея, букви а) и б) изключения за сумата, която е трябвало да бъде декларирана към края на предходната година.
Член 61
Процедура
1. Комисията своевременно информира държавата членка и управляващия орган, когато е налице риск от прилагане на правилото за отмяна по член 59.
2. Въз основа на информацията, получена към 31 януари, Комисията уведомява държавата членка и управляващия орган относно размера на отмяната, до която е довела информацията.
3. Държавата членка разполага с два месеца, за да се съгласи със сумата, която трябва да бъде отменена, или да представи коментари.
4. До 30 юни държавата членка представя на Комисията преразгледан план за финансиране, отразяващ за съответната финансова година намаления размер на подкрепата по оперативната програма. Ако планът не бъде представен, Комисията преразглежда плана за финансиране, като намалява приноса на Фонда за съответната финансова година.
5. Не по-късно от 30 септември Комисията изменя решението за приемане на оперативната програма чрез актове за изпълнение.
ДЯЛ VII
ДЕЛЕГИРАНЕ НА ПРАВОМОЩИЯ, РАЗПОРЕДБИ ЗА ПРИЛАГАНЕ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 62
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 13, параграф 6, член 30, параграф 2, пета алинея, член 32, параграф 8, първа алинея, член 32, параграф 9, член 34, параграф 7, член 34, параграф 8 и член 55, параграф 4, се предоставя за неопределен срок, считано от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
3. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
4. Делегираните актове влизат в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Ако при изтичането на посочения срок нито Европейският парламент, нито Съветът са възразили срещу делегирания акт, той се публикува в Официален вестник на Европейския съюз и влиза в сила на датата, посочена в него.
Делегираният акт може да бъде публикуван в Официален вестник на Европейския съюз и да влезе в сила преди изтичането на този срок, ако и Европейският парламент, и Съветът са информирали Комисията за намерението си да не повдигат възражения срещу въпросния акт.
Ако Европейският парламент или Съветът възрази срещу делегиран акт, той не влиза в сила. Институцията, която повдига възражения срещу делегиран акт, посочва причините за това.
Член 63
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение във връзка с изпълнителните правомощия, посочени в член 32, параграф 8, втора алинея, от настоящия регламент и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 64
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Той се прилага от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 11 март 2014 година.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 223/2014
ze dne 11. března 2014
o Fondu evropské pomoci nejchudším osobám
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se závěry Evropské rady ze dne 17. června 2010, jimiž byla přijata strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“), si Unie a členské státy vytyčily cíl, jímž je snížení počtu osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením do roku 2020 nejméně o 20 milionů. Přesto byla v roce 2011 téměř jedna čtvrtina obyvatel Unie (119,82 milionů) ohrožena chudobou nebo sociálním vyloučením, což je přibližně o 4 miliony osob více než v předchozím roce. Míra chudoby a sociálního vyloučení však není ve všech částech Unie stejná a jejich závažnost se v různých členských státech liší.
(2)
Počet osob, jež trpí materiální či dokonce vážnou materiální deprivací, v Unii neustále narůstá, takže v roce 2011 žilo v podmínkách vážné materiální deprivace téměř 8,8 % občanů Unie. Tyto osoby jsou navíc často natolik vyloučeny, že nemohou využívat aktivačních opatření podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (4), a zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (5).
(3)
Členské státy a Komise by měly přijmout vhodná opatření, která by zabránila veškeré diskriminaci, a měly by zajistit rovnost žen a mužů a systematické začleňování genderového hlediska do všech fází přípravy, programování, řízení a provádění, monitorování a hodnocení Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (dále jen „fond“), do informačních a osvětových kampaní a do výměny osvědčených postupů.
(4)
Článek 2 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) zdůrazňuje, že Unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin.
(5)
Článek 6 Smlouvy o EU zdůrazňuje, že Unie uznává práva, svobody a zásady obsažené v Listině základních práv Evropské unie.
(6)
Článek 174 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) stanoví, že Unie za účelem podpory celkového harmonického vývoje rozvíjí a prosazuje svou činnost vedoucí k posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti.
(7)
Fond by měl posílit sociální soudržnost, a tím přispět ke snížení chudoby - a v konečném důsledku k odstranění jejích nejhorších forem - v Unii prostřednictvím podpory vnitrostátních systémů, jež poskytují pomoc nefinanční povahy nejchudším osobám, a zmírňují tak potravinovou a vážnou materiální deprivaci, nebo napomáhají sociálnímu začleňování nejchudších osob. Fond by měl zmírňovat ty formy extrémní chudoby, jejichž dopad na sociální vyloučení je největší, jako jsou například bezdomovectví, chudoba dětí a potravinová nouze.
(8)
Účelem fondu není nahradit veřejné politiky členských států zaměřené na boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, a zejména politiky, které jsou nezbytné s cílem předcházet marginalizaci zranitelných skupin a skupin s nízkými příjmy a zabránit zvyšování rizika chudoby a sociálního vyloučení.
(9)
Podle článku 317 Smlouvy o fungování EU a v rámci sdíleného řízení by měly být stanoveny podmínky umožňující Komisi vykonávat své úkoly při plnění souhrnného rozpočtu Unie a rovněž by měly být vyjasněny oblasti odpovědnosti v rámci spolupráce členských států. Uplatňování těchto podmínek by mělo umožnit Komisi ujistit se o tom, že členské státy využívají fond zákonným a správným způsobem a v souladu se zásadou řádného finančního řízení ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) (dále jen „finanční nařízení“).
(10)
Uvedená ustanovení rovněž zajišťují, aby byly podporované operace v souladu s platnými právními předpisy Unie a se souvisejícími vnitrostátními právními předpisy, které přímo či nepřímo provádějí toto nařízení, jakož i s příslušnými politikami, zejména pokud jde o bezpečnost potravinové pomoci nebo základní materiální pomoci poskytovaných nejchudším osobám.
(11)
Přidělování prostředků fondu jednotlivým členským státům v období 2014-2020 zohledňuje ve stejné míře následující ukazatele, které jsou vyhodnocovány na základě údajů Eurostatu týkající se počtu obyvatel, kteří jsou obětí vážné materiální deprivace a počtu obyvatel žijících v domácnostech s velmi nízkou intenzitou práce. Kromě toho toto přidělování rovněž zohlední různé způsoby, jimiž se nejchudším osobám v jednotlivých členských státech pomáhá. Každému členskému státu by nicméně měla být přidělena přinejmenším částka 3 500 000 EUR na programové období 2014-2020, aby mohl zavést operační program se smysluplnou úrovní prostředků.
(12)
Prostředky, které jsou členskému státu přiděleny ze strukturálních fondů, by měly být sníženy o prostředky, které jsou mu přiděleny z fondu.
(13)
Operační programy členských států by měly stanovit a vysvětlit formy potravinové nebo materiální deprivace, které mají být řešeny, nebo činnosti na podporu sociálního začlenění, které mají být podporovány, a popsat rysy pomoci nejchudším osobám, která bude poskytnuta prostřednictvím podpory z fondu vnitrostátním systémům. Tento popis by měl rovněž zahrnovat prvky nezbytné k zajištění účinného a efektivního provádění operačních programů.
(14)
Vážná potravinová nouze v Unii existuje současně se značným plýtváním potravinami. V tomto ohledu by měl fond ve vhodných případech usnadňovat potravinové dary. Tímto však nesmí být ohrožena snaha o odstranění stávajících překážek s cílem podněcovat dary přebytečných potravin pro účely boje proti potravinové nouzi.
(15)
V zájmu účinného a efektivního provádění opatření financovaných z fondu by členské státy měly ve vhodných případech podporovat spolupráci mezi regionálními a místními orgány a subjekty zastupujícími občanskou společnost a také účast všech zapojených stran do vypracovávání a provádění činností, které jsou z fondu financovány.
(16)
S cílem co nejvíce zvýšit účinnost fondu, zejména pokud jde o případné změny okolností v konkrétním členském státě, je vhodné stanovit postup pro změny operačního programu.
(17)
S cílem co nejefektivněji a nejvhodněji reagovat na různé potřeby a zdokonalit poskytování pomoci nejchudším osobám by se měla uplatňovat zásada partnerství.
(18)
Značný přínos má výměna zkušeností a osvědčených postupů, protože usnadňuje vzájemné učení. Komise by měla takovou výměnu usnadňovat a podporovat jejich šíření a zároveň hledat synergie s výměnou osvědčených postupů v souvislosti se souvisejícími fondy, zejména Evropským sociálním fondem (dále jen „ESF“).
(19)
S cílem sledovat pokrok při provádění operačních programů by měly členské státy vypracovat výroční a závěrečné zprávy o provádění a poskytnout je Komisi. To by mělo zajistit, aby byly k dispozici důležité a aktuální informace pro tyto operační programy. Z téhož důvodu by se měla Komise a každý členský stát každoročně sejít za účelem provedení posouzení, nedohodnou-li se jinak. Příslušné zúčastněné strany by měly být do tohoto monitorování vhodným způsobem zapojeny.
(20)
V zájmu vyšší kvality a lepšího vypracování každého operačního programu a posouzení účinnosti a efektivity fondu by se měla vypracovat předběžná a následná hodnocení. Tato hodnocení by měla být založena na relevantních údajích a ve vhodných případech doplněna průzkumy prováděnými u nejchudších osob, jež čerpají pomoc z operačního programu, a v případě potřeby hodnocením v průběhu programového období. Tato hodnocení by měla rovněž respektovat soukromí konečných příjemců a měla by být prováděna takovým způsobem, aby nejchudší osoby nebyly stigmatizovány. Měly by být upřesněny oblasti odpovědnosti členských států a Komise v tomto ohledu.
(21)
Při hodnocení fondu a vypracovávání metodiky tohoto hodnocení by se měla brát v potaz skutečnost, že pojem deprivace je značně složitý a vícerozměrný.
(22)
Občané mají právo vědět, jak a s jakým účinkem jsou finanční zdroje Unie investovány. Pro účely zajištění většího rozšíření informací o tom, čeho fond dosáhl, a zajištění dostupnosti a transparentnosti příležitostí pro financování by měla být stanovena podrobná pravidla o informačních a komunikačních činnostech, zejména v souvislosti s odpovědnostmi příjemců, členských států a ve vhodných případech také místních a regionálních orgánů.
(23)
Použije se právo Unie týkající se ochrany fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (7).
(24)
Je třeba stanovit maximální úroveň spolufinancování z fondu na operační programy, aby se zajistil multiplikační účinek unijních zdrojů. Navíc by se měla řešit situace členských států, jež se potýkají s dočasnými rozpočtovými nesnázemi.
(25)
V celé Unii by se měla používat jednotná, jednoduchá a nestranná pravidla ohledně období způsobilosti, způsobilých operací a výdajů fondu. Podmínky způsobilosti by měly odrážet specifickou povahu cílů a cílové populace fondu, zejména prostřednictvím vhodných a zjednodušených podmínek způsobilosti operací a forem podpory a pravidel a podmínek pro úhrady.
(26)
S ohledem na datum, k němuž musí být vyhlášena výběrová řízení, na lhůty pro přijetí tohoto nařízení a na dobu potřebnou k přípravě operačních programů je třeba zavést pravidla, která umožní plynulý přechod, s cílem zabránit výpadkům v dodávkách potravinové pomoci. K tomuto účelu je třeba umožnit, aby výdaje byly způsobilé od 1. prosince 2013.
(27)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (8) stanoví, že produkty zakoupené v rámci veřejné intervence mohou být poskytnuty pro režim distribuce potravin nejchudším osobám v Unii, umožňuje-li to dotčený režim. V závislosti na okolnostech může být nejhospodárnější získat potraviny z použití, zpracování nebo prodeje těchto produktů, a proto je vhodné stanovit takovou možnost v tomto nařízení. Částky pocházející z prodeje těchto produktů by měly být použity ve prospěch nejchudších osob. Tyto částky by se neměly použít ke snížení povinné částky ke spolufinancování programu členskými státy. K zajištění co nejúčinnějšího využití těchto produktů a výnosu z nich by měla Komise přijmout prováděcí akty v souladu s nařízením (EU) č. 1308/2013 stanovící postupy, podle nichž lze tyto produkty použít, zpracovat či prodat pro účely programu pomoci nejchudším osobám.
(28)
Je nezbytné určit druhy činností, které lze provádět z podnětu Komise a členských států jakožto technickou pomoc s podporou fondu. Za tímto účelem by Komise měla konzultovat členské státy a zástupce partnerských organizací na úrovni Unie.
(29)
Za řízení a kontrolu programů by měly v souladu se zásadou sdíleného řízení zodpovídat členské státy a Komise. Za provádění a kontrolu svého operačního programu by měly v prvé řadě odpovídat členské státy prostřednictvím svých systémů řízení a kontroly.
(30)
Členské státy by měly přijmout přiměřená opatření, aby zajistily řádné nastavení a fungování svých systémů řízení a kontroly, a tím poskytly jistotu, pokud jde o zákonné a řádné využívání fondu. Proto by měly být specifikovány povinnosti členských států, pokud jde o systémy řízení a kontroly jejich operačních programů a prevenci, zjišťování a nápravu nesrovnalostí a porušování práva Unie.
(31)
Členské státy by měly plnit povinnosti v oblasti řízení, kontroly a auditu a nést z toho vyplývající odpovědnost, jak ji stanoví pravidla sdíleného řízení uvedená v tomto nařízení a ve finančním nařízení. Členské státy by měly zajistit, aby byla v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení zavedena účinná opatření pro posuzování stížností týkajících se fondu. V souladu se zásadou subsidiarity by členské státy měly na žádost Komise prošetřit stížnosti, které byly předloženy Komisi a které spadají do působnosti jejich opatření, a měly by Komisi informovat o výsledcích požadovaného šetření.
(32)
Členské státy by měly určit pro každý ze svých operačních programů řídící orgán, certifikační orgán a funkčně nezávislý auditní orgán. Aby se zajistila flexibilita pro členské státy při zřizování jejich systémů kontroly, je vhodné umožnit, aby funkce certifikačního orgánu mohl vykonávat i řídící orgán. Členské státy by měly mít rovněž možnost určit zprostředkující subjekty, které mají provádět určité úkoly řídícího orgánu nebo certifikačního orgánu. Členské státy by měly v takovém případě jasně stanovit jejich povinnosti a funkce.
(33)
Řídící orgán má hlavní odpovědnost za účinné a efektivní provádění fondu, a proto plní mnoho funkcí souvisejících s řízením a monitorováním operačního programu, finančním řízením a kontrolami a rovněž výběrem projektu. Toto nařízení by tedy mělo stanovit oblasti odpovědnosti a funkce řídícího orgánu.
(34)
Certifikační orgán by měl vypracovávat a předkládat Komisi žádosti o platby. Měl by vypracovávat účetní závěrky, osvědčovat jejich úplnost, přesnost a věrnost a to, že v nich zaúčtované výdaje jsou v souladu s platnými unijními a vnitrostátními předpisy. Toto nařízení by mělo stanovit oblasti odpovědnosti a funkce certifikačního orgánu.
(35)
Auditní orgán by měl zajišťovat, aby se prováděly audity systémů řízení a kontroly za použití vhodného vzorku operací a účetní závěrky. Toto nařízení by mělo stanovit oblasti odpovědnosti a funkce auditního orgánu. Audity vykázaných výdajů by se měly provádět na reprezentativním vzorku operací, aby bylo možné vyvozovat z jejich výsledků závěry. Obecně platí, že k získání spolehlivého reprezentativního vzorku by se měla používat statistická metoda výběru vzorků. Auditní orgány by však měly mít možnost za řádně odůvodněných okolností použít jinou než statistickou metodu výběru vzorků nebo testování věcné správnosti, jsou-li splněny podmínky stanovené v tomto nařízení.
(36)
Aby se přihlédlo ke zvláštní organizaci systémů řízení a kontroly u fondu a k potřebě zajistit vyvážený přístup, měla by být stanovena zvláštní ustanovení pro určení řídícího orgánu a certifikačního orgánu. Aby se zabránilo jakékoli zbytečné administrativní zátěži, mělo by se předběžné ověření souladu s kritérii určení uvedenými v tomto nařízení týkat pouze řídícího orgánu a certifikačního orgánu. Nemělo by být požadováno, aby toto určení schválila Komise. Sledování souladu s kritérii určení prováděné prostřednictvím auditu a kontrolních mechanismů by v případě, že výsledky prokáží nesplnění kritérií, mělo vést k nápravným opatřením a případně k možnosti ukončit toto určení.
(37)
Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise, pokud jde o finanční kontrolu, měla by se zajistit spolupráce mezi členskými státy a Komisí v rámci tohoto nařízení a měla by být stanovena kritéria, jež Komisi umožní, aby v souvislosti se svou strategií kontroly vnitrostátních systémů určila úroveň ujištění, kterou by jí měly poskytovat vnitrostátní auditní subjekty.
(38)
Měly by být stanoveny pravomoci a odpovědnosti Komise, pokud jde o ověřování účinnosti fungování systémů řízení a kontroly a požadování zásahu členského státu. Komise by rovněž měla mít pravomoc provádět audity na místě zaměřené na otázky související s řádným finančním řízením, aby mohla vyvodit závěry o výkonnosti fondu.
(39)
Rozpočtové závazky Unie by se měly plnit každý rok. Aby bylo zajištěno účinné řízení programů, je nutno stanovit jednoduchá pravidla pro předběžné financování, žádosti o průběžné platby a konečný zůstatek.
(40)
S cílem zajistit přiměřenou jistotu pro Komisi před schválením účetní závěrky by se měly žádosti o průběžné platby proplácet ve výši 90 % částky vyplývající z uplatnění míry spolufinancování stanovené v rozhodnutí o přijetí operačního programu na způsobilé výdaje. Zůstatek dlužných částek by měl být členským státům vyplacen po schválení účetní závěrky, pokud Komise dospěje k závěru, že je úplná, přesná a věrná.
(41)
Předběžná platba na začátku operačního programu by měla zajistit, aby měl členský stát prostředky k poskytnutí podpory příjemcům při provádění operací od přijetí operačního programu. Toto předběžné financování by se mělo použít výhradně pro tyto účely a příjemci by měli obdržet dostatečné finanční prostředky, aby operaci poté, co je vybrána, zahájili.
(42)
Příjemce by měl obdržet podporu v plné výši nejpozději 90 dní ode dne, kdy předložil žádost o platbu, v závislosti na dostupných finančních prostředcích z předběžných a průběžných plateb. Řídící orgán by měl mít možnost tuto lhůtu přerušit, nejsou-li předložené doklady úplné nebo existuje-li důkaz o nesrovnalosti vyžadujících další šetření.
(43)
Za účelem ochrany finančních zájmů Unie by měla být stanovena časově omezená opatření, která pověřenému schvalujícímu úředníkovi umožní přerušit platby v případě, že existují jasné důkazy o možných významných nedostatcích ve fungování systému řízení a kontroly, důkazy o pochybení souvisejícím se žádostí o platbu nebo nedodržení povinnosti předložit dokumenty pro účely kontroly a schválení účetní závěrky. Toto přerušení by mělo trvat nejvýše šest měsíců s možností prodloužení této lhůty, se souhlasem členského státu, na devět měsíců, s cílem poskytnout dostatek času na odstranění příčin přerušení, a předejít tak pozastavení plateb.
(44)
Za účelem ochrany finančních zájmů Unie a poskytnutí prostředků pro zajištění účinného provádění programů by měla být přijata ustanovení umožňující pozastavení plateb Komise.
(45)
S cílem uplatnit požadavky finančního nařízení na finanční řízení fondu je nezbytné stanovit jednoduché postupy pro sestavování, kontrolu a schvalování účetní závěrky, které by měly zajistit jasný základ a právní jistotu pro tato opatření. Navíc by mělo být členskému státu umožněno, aby v zájmu řádného plnění svých povinností vyloučil částky, u nichž probíhá posuzování jejich zákonnosti a správnosti.
(46)
S cílem omezit riziko vykazování neoprávněných výdajů by certifikační orgán měl mít možnost bez nutnosti dodatečného odůvodnění zahrnout částky, které vyžadují další ověření, do žádosti o průběžnou platbu po skončení účetního období, kdy byly zaúčtovány do jeho účetního systému.
(47)
V zájmu snížení administrativní zátěže pro příjemce by měly být stanoveny konkrétní lhůty, během nichž jsou řídící orgány povinny zajistit dostupnost dokladů týkajících se operací v návaznosti na uplatnění výdajů nebo dokončení operace. V souladu se zásadou proporcionality by doba uchovávání dokumentů měla být rozlišena podle celkových způsobilých výdajů konkrétní operace.
(48)
Vzhledem k tomu, že účetní závěrka je ověřována a schvalována každý rok, postup uzavření programu by měl být jednoduchý. Konečné uzavření programu by tak mělo vycházet pouze z dokladů vztahujících se k závěrečnému účetnímu období a k závěrečné zprávě o provádění nebo k poslední výroční zprávě o provádění, bez nutnosti poskytovat jakékoli dodatečné doklady.
(49)
V zájmu ochrany rozpočtu Unie může být nezbytné, aby Komise prováděla finanční opravy. Aby se zajistila právní jistota pro členské státy, je důležité vymezit okolnosti, za kterých porušení použitelného unijního právního předpisu nebo vnitrostátního právního předpisu týkajícího se jeho uplatňování může vést k finančním opravám ze strany Komise. Aby se zajistila souvislost případných finančních oprav ukládaných Komisí členským státům s ochranou finančních zájmů Unie, měly by být takové opravy omezeny pouze na případy, kdy se porušení použitelného unijního právního předpisu nebo vnitrostátního právního předpisu týkajícího se jeho uplatňování týká způsobilosti, správnosti, řízení nebo kontroly operací a souvisejících výdajů vykázaných Komisi. Pro zajištění proporcionality je důležité, aby Komise při rozhodování o finanční opravě zvážila povahu a závažnost dotčeného porušení a související finanční důsledky pro rozpočet Unie.
(50)
Je třeba vybudovat takový právní rámec, který umožňuje vytvoření solidních systémů řízení a kontroly a odpovídající rozdělení úloh a povinností v souvislosti se sdíleným řízením. Úloha Komise by proto měla být přesně určena a vysvětlena a měla by být stanovena přiměřená pravidla pro provádění finančních oprav Komisí.
(51)
Četnost auditů operací by měla odpovídat rozsahu podpory Unie z fondu. Zejména by se měl snížit počet provedených auditů, pokud celkové způsobilé výdaje na danou operaci nepřesahují 150 000 EUR. Mělo by nicméně být možné provádět audity kdykoli, pokud existuje důkaz o nesrovnalosti nebo podvodu, nebo - v rámci auditního vzorku - po uzavření dokončené operace. Komise by měla mít možnost přezkoumat auditní stopu dotyčného auditního orgánu nebo se zúčastnit auditů na místě prováděných auditním orgánem. Pokud Komise nezíská nezbytnou jistotu ohledně účinného fungování auditního orgánu těmito prostředky, měla by mít možnost auditní činnost opakovat, pokud je to v souladu s mezinárodně uznávanými auditními standardy. Aby byla úroveň auditů prováděných Komisí úměrná riziku, měla by Komise mít možnost snížit úroveň auditní činnosti v souvislosti s operačními programy, pokud nebyly zjištěny žádné závažné nedostatky nebo pokud je auditní orgán spolehlivý. V zájmu snížení administrativní zátěže pro příjemce by měla být zavedena konkrétní pravidla pro snížení rizika překrývání auditů, které u stejných operací provádějí různé orgány, tedy konkrétně Evropský účetní dvůr, Komise a auditní orgán. Kromě toho by rozsah auditů měl plně zohlednit cíl a charakter cílové populace fondu a povahu mnoha příjemců, kteří svou činnost vykonávají na dobrovolném základě.
(52)
Za účelem zajištění finanční disciplíny je vhodné stanovit opatření ke zrušení kterékoli části rozpočtového závazku v rámci některého operačního programu, zejména pokud částka může být vyňata ze zrušení závazku, především tehdy, pokud prodlevy při provádění vyplývají z mimořádných nebo nepředvídatelných okolností nezávislých na dotyčné straně, jejichž následkům nelze ani přes veškeré prokázané úsilí zabránit, jakož i v situaci, kdy byla předložena žádost o platbu, avšak lhůta pro její uhrazení byla přerušena nebo byla pozastavena platba.
(53)
Za účelem doplnění a změny některých jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o obsah výročních zpráv a závěrečných zpráv o provádění, včetně seznamu společných ukazatelů, kritéria určení případů nesrovnalostí, které je třeba oznámit, a údajů, jež je třeba poskytnout, a vymáhání neoprávněně vyplacených částek, pravidla upravující údaje, jež je třeba v rámci systému monitorování zavedeného řídícím orgánem zaznamenat a uchovat v počítačové podobě, minimální požadavky na auditní stopu, rozsah a obsah vnitrostátních auditů a metodiku výběru vzorků, podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů a kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, kritéria k určení výše finančních oprav, jež mají být použita, a kritéria pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni.
(54)
Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(55)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o rozhodnutí o výročních plánech akcí, jež mají být financovány z technické pomoci z podnětu Komise, rozhodnutí o přijetí a změně operačních programů, rozhodnutí o pozastavení předběžných plateb, rozhodnutí o neschválení účetní závěrky a rozhodnutí, v němž stanoví částku k tíži fondu pro dané účetní období, rozhodnutí o finančních opravách, rozhodnutí o ročním rozpisu rozpočtových závazků mezi členské státy a v případě zrušení závazku rozhodnutí o změně rozhodnutí o přijetí programů.
(56)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o vzor pro strukturovaný průzkum u konečných příjemců, četnost podávání zpráv a jejich formát, podmínky, jež musí systém řízení a kontroly pro elektronickou výměnu dat splňovat, vzor prohlášení řídícího subjektu, vzory pro auditní strategii, výrok auditora a kontrolní zprávu, vzor zprávy a stanoviska nezávislého auditního subjektu a popisu funkcí a postupů zavedených pro řídící orgán a případně pro certifikační orgán, vzor žádostí o platbu a vzor účetní závěrky. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9).
(57)
Některé prováděcí akty, jež mají být přijímány přezkumným postupem podle článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011, mohou mít dopad a důsledky natolik významné pro členské státy, že je důvodné odchýlit se od obecného pravidla. Proto by v případech, kdy výbor nevydá stanovisko, Komise neměla návrh prováděcího aktu přijmout. Tyto prováděcí akty se týkají stanovení technických specifikací pro zaznamenávání a uchovávání údajů ve vztahu k systému řízení a kontroly. Na takové prováděcí akty by se proto měl použít čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
(58)
Toto nařízení ctí základní práva a zachovává zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie, včetně úcty k lidské důstojnosti a soukromému a rodinnému životu, práva na ochranu osobních údajů, práv dítěte, práv starších osob, rovnosti mezi ženami a muži a zákazu diskriminace. Toto nařízení by mělo být uplatňováno v souladu s těmito právy a zásadami.
(59)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zlepšení sociálního začleňování v Unii a pomoci v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů,
(60)
Je třeba zajistit, aby fond doplňoval činnosti financované z ESF, jako jsou například činnosti zaměřené na sociální začleňování, a současně pomáhal výhradně nejchudším osobám.
(61)
Aby bylo možné neprodleně přijmout akty v přenesené pravomoci stanovené v tomto nařízení, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a účel nařízení
Tímto nařízením se zřizuje Fond evropské pomoci nejchudším osobám (dále jen „fond“) na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 a stanoví se cíle fondu, rozsah jeho podpory, dostupné finanční zdroje a jejich přidělení jednotlivým členským státům a také pravidla nezbytná pro zajištění účinného a účelného fungování fondu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„základní materiální pomocí“ základní spotřební zboží, jehož hodnota je omezená a které je určeno pro osobní spotřebu nejchudších osob, například ošacení, obuv, hygienické potřeby, školní pomůcky a spací pytle;
2)
„nejchudšími osobami“ fyzické osoby, ať již jednotlivci, rodiny, domácnosti nebo skupiny složené z takových osob, jejichž potřeba pomoci byla zjištěna v souladu s objektivními kritérii, která určily příslušné vnitrostátní orgány v konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami - aniž by došlo ke střetu zájmů -, nebo která definovaly partnerské organizace a schválily tyto příslušné vnitrostátní orgány; tato kritéria mohou zahrnovat prvky umožňující zaměřit se na nejchudší osoby v určitých zeměpisných oblastech;
3)
„partnerskými organizacemi“ veřejné subjekty nebo neziskové organizace, které poskytují potraviny nebo případně základní materiální pomoc, společně s doprovodnými opatřeními přímo nebo prostřednictvím jiných partnerských organizací, nebo které provádějí činnosti přímo zaměřené na sociální začlenění nejchudších osob, a jejichž operace byly vybrány řídícím orgánem v souladu s čl. 32 odst. 3 písm. b);
4)
„vnitrostátním systémem“ jakýkoli systém, jenž má, alespoň částečně, stejné cíle jako fond a který provádějí na celostátní, regionální nebo místní úrovni veřejné subjekty nebo neziskové organizace;
5)
„operačním programem pro potraviny nebo základní materiální pomoc“ (dále také jen „OP I“) operační program na podporu distribuce potravin nebo základní materiální pomoci nejchudším osobám, který může být případně spojen s doprovodnými opatřeními zaměřenými na zmírnění sociálního vyloučení nejchudších osob;
6)
„operačním programem pro sociální začlenění nejchudších osob“ (dále také jen „OP II“) operační program podporující činnosti, které nespadají pod aktivní opatření na trhu práce a které spočívají v pomoci, jež není finanční ani materiální povahy a jejímž cílem je sociální začlenění nejchudších osob;
7)
„operací“ projekt, smlouva nebo opatření, které byly vybrány řídícím orgánem dotčeného operačního programu nebo z jeho pověření a které přispívají k dosažení cílů operačního programu, k němuž se vztahují;
8)
„dokončenou operací“ operace, která je fyzicky dokončena nebo zcela provedena a v souvislosti s níž příjemci provedli všechny příslušné platby a byla jim vyplacena podpora z odpovídajícího operačního programu;
9)
„příjemcem“ veřejný nebo soukromý subjekt odpovědný za zahájení nebo za zahájení a provádění operací;
10)
„konečným příjemcem“ nejchudší osoba nebo osoby, jež obdrží pomoc ve smyslu článku 4 tohoto nařízení;
11)
„doprovodnými opatřeními“ činnosti, které přesahují rámec distribuce potravin nebo základní materiální pomoci a jejichž cílem je zmírňovat sociální vyloučení nebo řešit udržitelnějším způsobem, který současně posiluje postavení nejchudších osob, naléhavé sociální situace, například poradenství týkající se vyváženého stravování nebo domácího rozpočtu;
12)
„veřejným výdajem“ příspěvek z veřejných zdrojů na financování operací, jehož zdrojem je rozpočet celostátních, regionálních nebo místních orgánů veřejné správy, rozpočet Unie související s fondem, rozpočet veřejnoprávních subjektů nebo rozpočet sdružení orgánů veřejné správy nebo veřejnoprávních subjektů ve smyslu čl. 1 odst. 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (10);
13)
„zprostředkujícím subjektem“ jakýkoli veřejný nebo soukromý subjekt, za jehož činnost odpovídá řídící nebo certifikační orgán nebo který z pověření takového orgánu plní povinnosti související s prováděním operací příjemci;
14)
„účetním obdobím“ období od 1. července do 30. června, s výjimkou prvního účetního období programového období, u nějž se tím rozumí období od počátečního dne způsobilosti výdajů do 30. června 2015; poslední účetní období je období od 1. července 2023 do 30. června 2024;
15)
„rozpočtovým rokem“ období od 1. ledna do 31. prosince;
16)
„nesrovnalostí“ jakékoli porušení unijního právního předpisu nebo vnitrostátního právního předpisu týkajícího se jeho uplatňování, které vyplývá z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu zapojeného do provádění fondu a v jehož důsledku je nebo by mohl být poškozen rozpočet Unie tím, že by z něj byl uhrazen neoprávněný výdaj;
17)
„hospodářským subjektem“ jakákoli fyzická či právnická osoba nebo jiný subjekt, které se podílejí na provádění pomoci z fondu, s výjimkou členského státu při výkonu veřejné moci;
18)
„systémovou nesrovnalostí“ nesrovnalost, jež se může opakovat a u níž je vysoká pravděpodobnost, že se bude vyskytovat u podobných typů operací, a která je důsledkem závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly, včetně nezavedení odpovídajících postupů v souladu s tímto nařízením;
19)
„závažným nedostatkem v účinném fungování systému řízení a kontroly“ nedostatek, který vyžaduje podstatná zlepšení systému, který vystavuje fond závažnému riziku nesrovnalostí a jehož existence je neslučitelná s výrokem auditora bez výhrad ohledně fungování systému řízení a kontroly.
Článek 3
Cíle
1. Fond podporuje sociální soudržnost, posiluje sociální začlenění, a v konečném důsledku tak napomáhá dosahování cíle, jímž je vymýcení chudoby v Unii, neboť přispívá k dosažení cíle strategie Evropa 2020, jímž je snížení počtu osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením do roku 2020 nejméně o 20 milionů, přičemž současně doplňuje strukturální fondy. Fond přispívá k dosahování specifického cíle, jímž je zmírnění nejhorších forem chudoby, tím, že poskytuje nejchudším osobám pomoc nefinanční povahy: potraviny nebo základní materiální pomoc a činnosti na podporu sociálního začlenění nejchudších osob.
Tento cíl a výsledky provádění fondu se vyhodnocují z kvalitativního i kvantitativního hlediska.
2. Fond doplňuje vnitrostátní programy na udržitelné vymýcení chudoby a sociální začlenění, za něž i nadále zodpovídají členské státy.
Článek 4
Rozsah podpory
1. Fond podporuje vnitrostátní systémy, jež prostřednictvím partnerských organizací vybraných členskými státy distribuují nejchudším osobám potraviny nebo základní materiální pomoc.
Fond může podporovat činnosti spojené se sběrem, přepravou, skladováním a distribucí potravinových darů s cílem zvýšit a rozrůznit dodávky potravin nejchudším osobám a omezit plýtvání potravinami a předcházet mu.
Fond může také podporovat doprovodná opatření, jež doplňují poskytování potravin nebo základní materiální pomoci.
2. Fond podporuje činnosti, jež napomáhají sociálnímu začleňování nejchudších osob.
3. Fond podporuje na unijní úrovni vzájemné učení, vytváření sítí a šíření osvědčených postupů v oblasti pomoci nefinanční povahy nejchudším osobám.
Článek 5
Zásady
1. Část rozpočtu Unie přidělená fondu je plněna v rámci sdíleného řízení, na němž se podílejí členské státy a Komise, v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. b) finančního nařízení, s výjimkou technické pomoci z podnětu Komise, která se provádí v rámci přímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) finančního nařízení.
2. Komise a členské státy s přihlédnutím ke specifickým podmínkám v jednotlivých členských státech zajistí, aby byla podpora z fondu v souladu s příslušnými politikami a prioritami Unie a vzájemně se doplňovala s dalšími nástroji Unie.
3. Podpora z fondu se provádí v úzké spolupráci mezi Komisí a členskými státy v souladu se zásadou subsidiarity.
4. Členské státy a subjekty určené členskými státy pro tento účel zodpovídají za provádění operačních programů a plní své úkoly podle tohoto nařízení v souladu s institucionálním, právním a finančním rámcem dotčeného členského státu a v souladu s tímto nařízením.
5. Opatření pro provádění a využívání fondu a zejména finanční a správní zdroje potřebné v souvislosti s podáváním zpráv, hodnocením, řízením a kontrolou musí zohlednit zásadu proporcionality s ohledem na výši přidělené podpory a na omezenou administrativní kapacitu organizací, které fungují především díky dobrovolníkům.
6. Komise a členské státy v souladu se svými povinnostmi a s cílem zamezit dvojímu financování zajišťují koordinaci s ESF a dalšími relevantními politikami, strategiemi a nástroji Unie, zejména iniciativami Unie v oblasti veřejného zdraví a boje proti plýtvání potravinami.
7. Komise, členské státy a příjemci uplatňují zásadu řádného finančního řízení v souladu s článkem 30 finančního nařízení.
8. Komise a členské státy zajistí účinnost fondu, zejména monitorováním, podáváním zpráv a hodnocením.
9. Členské státy a Komise zajistí, aby byly operační programy vypracovávány, programovány, prováděny, monitorovány a vyhodnocovány za dodržení zásady partnerství a v konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami, jak stanoví toto nařízení.
10. Komise a členské státy přijmou opatření k zajištění účinnosti fondu a plní své úlohy v souvislosti s fondem s cílem snížit administrativní zátěž pro příjemce.
11. Komise a členské státy zajistí, aby byly rovnost mezi ženami a muži a začlenění hlediska rovnosti pohlaví brány v úvahu a podporovány v různých etapách přípravy, programování, řízení a provádění, monitorování a hodnocení fondu, jakož i v informačních a osvětových kampaních a při výměnách osvědčených postupů. Komise a členské státy využívají údaje rozčleněné podle pohlaví, jsou-li dostupné.
Komise a členské státy přijmou vhodná opatření, aby v získání přístupu k fondu a k programům a operacím podporovaným z fondu nedocházelo k diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
12. Operace podporované z fondu musí být v souladu s platnými unijními právními předpisy a vnitrostátními právními předpisy týkajícími se jeho uplatňování (dále jen „použitelné právo“). Fondu lze využít pouze na podporu distribuce potravin nebo zboží, které jsou v souladu s právem Unie týkajícím se bezpečnosti spotřebních výrobků.
13. Členské státy a příjemci vybírají potraviny nebo základní materiální pomoc na základě objektivních kritérií týkajících se potřeb nejchudších osob. Kritéria výběru potravin, a případně také zboží, rovněž zohledňují klimatické a environmentální aspekty, zejména s ohledem na omezení plýtvání potravinami. Ve vhodných případech přihlíží výběr typu potravin, které mají být distribuovány, k jejich přínosu k vyváženému stravování nejchudších osob.
14. Komise a členské státy zajistí, aby pomoc poskytovaná v rámci tohoto fondu respektovala důstojnost nejchudších osob.
HLAVA II
ZDROJE A PROGRAMOVÁNÍ
Článek 6
Celkové finanční zdroje
1. Finanční zdroje, které jsou k dispozici na rozpočtové závazky z fondu na období 2014 až 2020, činí 3 395 684 880 EUR v cenách roku 2011, v souladu s ročním rozpisem uvedeným v příloze II.
2. Prostředky z fondu přidělené každému členskému státu na období 2014-2020 stanoví příloha III. Minimální částka, kterou lze přidělit členskému státu na celé období, činí 3 500 000 EUR.
3. Pro účely vypracování programu a následného zahrnutí do souhrnného rozpočtu Unie se částka finančních zdrojů indexuje mírou 2 % ročně.
4. Částka ve výši 0,35 % celkových finančních zdrojů se přiděluje na technickou pomoc z podnětu Komise.
Článek 7
Operační programy
1. Každý členský stát předloží Komisi do šesti měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost OP I nebo OP II na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020:
2. OP I uvádí tyto údaje:
a)
určení a vysvětlení výběru druhu či druhů materiální deprivace, jichž se opatření v rámci operačního programu týkají, a popis každého druhu materiální deprivace, hlavních charakteristik distribuce potravin nebo základní materiální pomoci a tam, kde je to vhodné, doprovodných opatření, jež mají být provedena, s ohledem na výsledky předběžného hodnocení provedeného v souladu s článkem 16;
b)
popis odpovídajícího vnitrostátního systému či systémů pro každý druh dotčené materiální deprivace;
c)
popis mechanismu, kterým se stanoví kritéria způsobilosti nejchudších osob, případně rozdělená podle druhu dotčené materiální deprivace;
d)
kritéria výběru operací a popis mechanismu pro výběr, případně rozdělené podle druhu dotčené materiální deprivace;
e)
kritéria pro výběr partnerských organizací, případně rozdělená podle druhu dotčené materiální deprivace;
f)
popis mechanismu použitého k zajištění doplňkovosti s ESF;
g)
plán financování obsahující tabulku, ve které se pro celé programové období uvede celková výše finančních prostředků na podporu z operačního programu orientačně rozdělených podle druhu dotčené materiální deprivace, a odpovídající doprovodná opatření.
3. OP II uvádí:
a)
strategii, jak bude program přispívat k podpoře sociální soudržnosti a snižování chudoby v souladu se strategií Evropa 2020, včetně odůvodnění výběru priorit pomoci;
b)
specifické cíle operačního programu vycházející ze zjištění vnitrostátních potřeb, s ohledem na výsledky předběžného hodnocení provedeného v souladu s článkem 16; předběžné hodnocení se předloží Komisi spolu s operačním programem;
c)
plán financování obsahující tabulku, ve které se pro celé programové období uvede celková výše finančních prostředků na podporu z operačního programu orientačně rozdělených podle druhu dotčené materiální deprivace;
d)
určení nejchudších osob, kterým bude pomoc určena;
e)
finanční ukazatele týkající se odpovídajících přidělených výdajů;
f)
očekávané výsledky pro specifické cíle a odpovídající ukazatele pro výstupy a výsledky programu, spolu s výchozími a cílovými hodnotami;
g)
popis typů a příkladů opatření, která mají být podporována, a jejich očekávaný přínos ke splnění specifických cílů uvedených v písmeni b), včetně hlavních zásad pro výběr operací, a případně určení hlavních druhů příjemců;
h)
popis mechanismu zajišťujícího doplňkovost s ESF, jehož pomocí se má předejít překrývaní a dvojímu financování operací.
4. Každý operační program kromě toho uvádí:
a)
určení řídícího orgánu, případného certifikačního orgánu, auditního orgánu a subjektu, kterému bude Komise vyplácet finanční částky, a popis postupu monitorování;
b)
popis opatření k zapojení všech příslušných zúčastněných stran a případně také příslušných regionálních, místních a jiných orgánů veřejné správy do přípravy operačního programu;
c)
popis plánovaného využití technické pomoci v souladu s čl. 27 odst. 4, včetně kroků vedoucích k posílení správní kapacity příjemců ve vztahu k provádění operačního programu;
d)
plán financování obsahující tabulku, ve které se pro jednotlivé roky v souladu s článkem 20 uvede výše předpokládaných finančních prostředků na podporu z fondu a spolufinancování v souladu s článkem 20.
Partnerské organizace uvedené v čl. 7 odst. 2 písm. e), jež dodávají přímo potraviny nebo základní materiální pomoc, provádějí samy nebo ve spolupráci s jinými organizacemi činnosti doplňující poskytování potravinové pomoci, které případně spočívají v přesměrování na příslušné služby, aby se zlepšilo sociální začleňování nejchudších osob, a to bez ohledu na to, zda tyto činnosti dostávají podporu z fondu. Taková doprovodná opatření nejsou však povinná v případech, kdy jsou potraviny nebo základní materiální pomoc poskytovány pouze nejchudším dětem v zařízeních péče o děti nebo obdobných zařízeních.
5. Členské státy nebo jimi určené orgány vypracovávají operační programy. Spolupracují se všemi příslušnými zúčastněnými stranami a případně s příslušnými regionálními, místními a jinými orgány veřejné správy. Členské státy zajistí, aby byly operační programy úzce propojeny s jejich vnitrostátní politikou sociálního začleňování.
6. Členské státy vypracují své operační programy v souladu s odpovídajícími vzory obsaženými v příloze I.
Článek 8
Přijímání operačních programů
1. Komise posoudí soulad každého operačního programu s tímto nařízením a jeho přínos k cílům fondu s přihlédnutím k předběžnému hodnocení provedenému v souladu s článkem 16. Komise zajistí, aby se programy nepřekrývaly s jinými operačními programy financovanými z ESF v členském státě.
2. Komise může vyjádřit své připomínky do tří měsíců ode dne předložení operačního programu. Členský stát poskytne Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace a případně navrhovaný operační program upraví.
3. Jsou-li případné připomínky Komise v souladu s odstavcem 2 odpovídajícím způsobem zohledněny, Komise prostřednictvím prováděcích aktů každý operační program schválí nejpozději šest měsíců od jejich předložení členským státem.
Článek 9
Změny operačních programů
1. Členský stát může podat žádost o změnu operačního programu. Spolu se žádostí se předkládá upravený operační program a odůvodnění změny.
2. Komise informace poskytnuté v souladu s odstavcem 1 posoudí s přihlédnutím k odůvodnění poskytnutému členským státem. Komise může vznést připomínky a členský stát poskytne Komisi všechny nezbytné dodatečné informace.
3. Jsou-li případné připomínky Komise odpovídajícím způsobem zohledněny, Komise prostřednictvím prováděcích aktů změnu operačního programu schválí nejpozději čtyři měsíce od jejich předložení členským státem.
Článek 10
Výměna osvědčených postupů
Komise usnadňuje, rovněž prostřednictvím internetové stránky, výměnu zkušeností, budování kapacit a sítí a šíření podstatných výstupů v oblasti nefinanční pomoci nejchudším osobám.
Mohou být zahrnuty také příslušné organizace, které nečerpají podporu z fondu.
Komise kromě toho alespoň jednou za rok konzultuje organizace, jež zastupují partnerské organizace na úrovni Unie, k provádění podpory z fondu a po těchto konzultacích podá včas zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
Komise usnadňuje také šíření příslušných výsledků, zpráv a informací týkajících se fondu prostřednictvím internetu.
HLAVA III
MONITOROVÁNÍ, HODNOCENÍ, INFORMAČNÍ A KOMUNIKAČNÍ ČINNOSTI
Článek 11
Monitorovací výbor pro OP II
1. Do tří měsíců ode dne oznámení rozhodnutí o přijetí OP II členskému státu tento členský stát po dohodě s řídícím orgánem a v souladu se svým institucionálním, právním a finančním rámcem zřídí nebo určí výbor, jehož úkolem je monitorovat provádění programu.
2. Každý monitorovací výbor vypracuje a přijme svůj jednací řád v souladu s institucionálním, právním a finančním rámcem daného členského státu.
3. O složení monitorovacího výboru rozhodne členský stát za předpokladu, že se monitorovací výbor skládá ze zástupců příslušných orgánů členského státu, zprostředkujících subjektů a všech příslušných zúčastněných stran a případně rovněž ze zástupců příslušných regionálních, místních a jiných orgánů veřejné správy. Zástupci příslušných regionálních, místních a jiných orgánů veřejné správy a rovněž příslušných zúčastněných stran musí být delegováni jako členové monitorovacího výboru příslušnými organizacemi transparentním postupem. Každý člen monitorovacího výboru může mít hlasovací právo. Seznam členů monitorovacího výboru se zveřejní.
4. Komise se účastní činnosti monitorovacího výboru jako poradce.
5. Monitorovacímu výboru předsedá zástupce členského státu nebo řídícího orgánu.
Článek 12
Funkce monitorovacího výboru OP II
1. Monitorovací výbor se schází nejméně jednou za rok a posuzuje provádění programu a pokrok v dosahování jeho specifických cílů. Zohledňuje přitom finanční údaje, společné ukazatele a ukazatele specifické pro jednotlivé programy, včetně změn ukazatelů výsledků a pokroku při plnění vyčíslených cílových hodnot, a případně výsledky kvalitativních analýz.
2. Monitorovací výbor se zabývá všemi aspekty, které ovlivňují výkonnost programu. Prověřuje zejména:
a)
pokrok při dosahování specifických cílů operačních programů na základě podkladů předložených řídícím orgánem, včetně závěrů hodnocení;
b)
provádění informačních a komunikačních činností;
c)
činnosti zohledňující a prosazující rovnost mezi muži a ženami, rovnost příležitostí a zákaz diskriminace.
3. Monitorovací výbor prověřuje a schvaluje:
a)
metodiku a kritéria výběru operací v souladu s hlavními zásadami stanovenými v čl. 7 odst. 3 písm. f);
b)
výroční a závěrečné zprávy o provádění;
c)
jakýkoli návrh řídícího orgánu na případné změny operačního programu.
4. Monitorovací výbor může řídícímu orgánu sdělit připomínky ohledně provádění programu a jeho hodnocení.
Monitoruje opatření přijatá na základě jeho připomínek.
Článek 13
Zprávy o provádění a ukazatele provádění
1. Od roku 2015 do roku 2023 předkládají členské státy Komisi do 30. června každého roku výroční zprávu o provádění operačního programu v předchozím rozpočtovém roce.
2. Členské státy vypracují výroční zprávu o provádění v souladu s aktem v přenesené pravomoci uvedeným v odstavci 6, včetně seznamu společných ukazatelů, a v případě operačních programů na podporu sociálního začleňování včetně seznamu ukazatelů specifických pro tento program.
Členské státy konzultují příslušné zúčastněné strany v souvislosti se zprávami o provádění OP I, přičemž je nutné předejít střetu zájmů. Souhrn připomínek těchto příslušných zúčastněných stran se přiloží ke zprávě.
3. Výroční zprávy o provádění jsou přípustné, obsahují-li všechny požadované informace podle aktu v přenesené pravomoci uvedeného v odstavci 6. O tom, že určitá výroční zpráva o provádění není přípustná, vyrozumí Komise dotčený členský stát do 15 pracovních dnů ode dne jejího obdržení. Pokud Komise své připomínky ve stanovené lhůtě členskému státu nesdělí, má se za to, že dotyčný zpráva je přípustná.
4. Komise posoudí výroční zprávu o provádění a uvědomí členský stát o svých připomínkách do dvou měsíců od jejího obdržení.
Pokud Komise nesdělí své připomínky členskému státu v této lhůtě, považují se zprávy za schválené.
5. Závěrečnou zprávu o provádění operačního programu předloží členské státy do 30. září 2024.
Členské státy vypracují závěrečnou zprávu o provádění operačního programu v souladu s akty v přenesené pravomoci uvedenými v odstavci 6.
Komise závěrečné zprávy o provádění přezkoumá a uvědomí členský stát o svých připomínkách do pěti měsíců od jejího obdržení.
Pokud Komise nesdělí své připomínky členskému státu v této lhůtě, považují se zprávy za schválené.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, jimiž stanoví obsah výročních zpráv a závěrečných zpráv o provádění, včetně seznamu společných ukazatelů, do 17. července 2014.
7. Komise může členskému státu sdělit připomínky k provádění operačního programu. Řídící orgán vyrozumí Komisi do tří měsíců o přijetí nápravných opatřeních.
8. Řídící orgán zveřejní shrnutí obsahu výroční a závěrečné zprávy o provádění.
9. Komise předloží shrnutí výročních a závěrečných zpráv o provádění operačního programu včas Evropskému parlamentu a Radě.
10. Postup týkající se zpráv o provádění operačního programu nesmí být neúměrný přiděleným finančním zdrojům a povaze podpory a nesmí působit zbytečnou administrativní zátěž.
Článek 14
Přezkumná jednání
1. Každoročně od roku 2014 do roku 2023 se uspořádá jednání mezi Komisí a členskými státy, není-li dohodnuto jinak, za účelem přezkoumání pokroku při provádění operačního programu s ohledem na výroční zprávu o provádění a na případné připomínky Komise zmíněné v čl. 13 odst. 7.
2. Přezkumnému jednání předsedá Komise. Příslušné zúčastněné strany jsou přizvány k účasti na přezkumných jednáních o OP I s výjimkou těch částí jednání, kde by jejich účast vedla ke střetu zájmů nebo porušení důvěrnosti v souvislosti s auditem.
3. Členské státy zajistí, aby po skončení přezkumného jednání byly učiněny vhodné kroky v reakci na připomínky Komise, a odkáží na tyto kroky ve zprávě o provádění v následujícím rozpočtovém roce nebo v následujících rozpočtových rocích.
Článek 15
Obecná ustanovení o hodnocení
1. Členské státy poskytnou zdroje nezbytné k provádění hodnocení a zajistí zavedení postupů pro tvorbu a sběr údajů potřebných k hodnocení, včetně údajů týkajících se společných ukazatelů zmíněných v článku 13.
2. Hodnocení provádějí odborníci, kteří jsou funkčně nezávislí na řídících orgánech odpovědných za provádění operačního programu. Všechna hodnocení se v plném rozsahu zveřejňují, nesmějí však obsahovat informace o totožnosti konečných příjemců pomoci.
3. Hodnocení nesmějí být neúměrná přiděleným finančním zdrojům a povaze podpory a nesmějí působit zbytečnou administrativní zátěž.
Článek 16
Předběžné hodnocení
1. Členské státy provádějí předběžné hodnocení každého operačního programu.
2. Provádění předběžných hodnocení je povinností orgánu odpovědného za přípravu operačního programu. Předběžná hodnocení se předkládají Komisi současně s operačním programem a se shrnutím.
3. V rámci předběžného hodnocení OP I se posuzují tyto prvky:
a)
přínos k cíli Unie, jímž je snížení počtu osob žijících v chudobě nebo ohrožených chudobou a sociálním vyloučením do roku 2020 nejméně o 20 milionů, s přihlédnutím k vybranému druhu materiální deprivace, jejž je třeba řešit, a k okolnostem, pokud jde o chudobu, sociální vyloučení a materiální deprivaci v konkrétním členském státě;
b)
vnitřní soudržnost navrhovaného operačního programu a jeho návaznost na ostatní příslušné finanční nástroje;
c)
soulad mezi přidělováním rozpočtových prostředků a cíli operačního programu;
d)
přínos očekávaných výstupů k výsledkům, a tím ke splnění cílů fondu;
e)
zapojení příslušných zúčastněných stran;
f)
vhodnost postupů pro monitorování operačního programu a shromažďování údajů nezbytných k provádění hodnocení.
4. V rámci předběžného hodnocení OP II se posuzují tyto prvky:
a)
přispění k podpoře sociální soudržnosti a snižování chudoby v souladu se strategií Evropa 2020 při zohlednění vnitrostátních potřeb;
b)
vnitřní ucelenost navrhovaného operačního programu a jeho návaznost na ostatní příslušné nástroje, zejména na ESF;
c)
soulad mezi přidělováním rozpočtových prostředků a cíli programu;
d)
relevance a srozumitelnost navržených ukazatelů specifických pro jednotlivé programy;
e)
jak očekávané výstupy přispějí k dosažení výsledků;
f)
zda jsou vyčíslené cílové hodnoty ukazatelů reálné s ohledem na plánovanou výši podpory z fondu;
g)
odůvodnění navrhované formy podpory;
h)
přiměřenost lidských zdrojů a správní kapacity pro řízení programu;
i)
vhodnost postupů pro monitorování programu a shromažďování údajů nezbytných k provádění hodnocení;
j)
přiměřenost plánovaných opatření na podporu rovných příležitostí pro ženy a muže a opatření k předcházení jakékoli diskriminaci.
Článek 17
Hodnocení během programového období
1. Do 31. prosince 2018 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě hodnocení fondu v polovině období.
2. Komise může hodnotit operační programy z vlastního podnětu.
3. Řídící orgán OP I může hodnotit účinnost a efektivitu operačního programu během programového období.
4. Řídící orgán OP I provede v letech 2017 a 2022 strukturovaný průzkum u konečných uživatelů v souladu se vzorem přijatým Komisí. Komise po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami přijme prováděcí akty, jimiž tento vzor stanoví. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 63 odst. 2.
5. Řídící orgán OP II provede do 31. prosince 2022 alespoň jedno hodnocení. Hodnotí se účinnost, efektivita a dopad podporovaných operací. Zajistí se přijetí vhodných následných opatření.
Článek 18
Následné hodnocení
Komise provádí z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s členskými státy a za pomoci externích odborníků následné hodnocení, které zhodnotí účinnost a efektivnost fondu a udržitelnost dosažených výsledků a měří přínos fondu. Následné hodnocení se dokončí do 31. prosince 2024.
Článek 19
Informační a komunikační činnosti
1. Komise a členské státy poskytují informace týkající se opatření podporovaných z fondu a propagují tato opatření. Informace jsou určeny zejména nejchudším osobám a rovněž širší veřejnosti a sdělovacím prostředkům. Mají zdůraznit úlohu Unie a zajistit zviditelnění příspěvku z fondu a příspěvku členských států a partnerských organizací, pokud jde o cíle Unie v oblasti sociální soudržnosti, bez stigmatizace konečných příjemců pomoci.
2. V zájmu zajištění transparentního přidělování podpory z fondu vede řídící orgán seznam operací, které fond podporuje, a to v tabulkovém formátu umožňujícím třídění, vyhledávání, výpisy, srovnávání a snadné zveřejnění na internetu. Na seznamu operací jsou uvedeny přinejmenším tyto informace:
a)
jméno a adresa příjemce;
b)
částka přidělená z finančních prostředků Unie;
c)
v případě OP I druh dotčené materiální deprivace.
Řídící orgán aktualizuje seznam operací nejméně jednou za dvanáct měsíců.
3. Během provádění operace příjemci podpory a partnerské organizace informují veřejnost o podpoře získané z fondu tím, že umístí buď alespoň jeden plakát s informacemi o operaci (minimální velikost A3), včetně informací o finanční podpoře od Unie nebo znak Unie v přiměřené velikosti, na místě snadno viditelném pro veřejnost. Tento požadavek musí být splněn tak, aby koneční příjemci nebyli stigmatizováni, a to na každém místě, kde se poskytuje pomoc v rámci OP I nebo OP II, kromě případů, kdy to okolnosti distribuce neumožňují.
Příjemci a partnerské organizace, které mají internetové stránky, rovněž poskytnou stručný popis operace včetně jejích cílů a výsledků na svých internetových stránkách a zdůrazní, že je na danou operaci poskytována finanční podpora Unie.
4. Všechny informační a komunikační činnosti příjemce a partnerských organizací zmiňují podporu operace z fondu tak, že zobrazí znak Unie a odkaz na Unii a fond.
5. Řídící orgán informuje příjemce o tom, že zveřejnil seznam operací v souladu s odstavcem 2. Řídící orgán poskytne soubory informačních a komunikačních nástrojů, včetně šablon v elektronické podobě, jež mají příjemcům a partnerským organizacím pomoci, aby splnili své povinnosti stanovené v odstavci 3.
6. V případě OP II:
a)
je členský stát nebo řídící orgán odpovědný za organizaci:
i)
hlavní informační činnosti spočívající ve zveřejnění zahájení operačního programu a
ii)
nejméně jedné hlavní informační činnosti za rok, která propaguje možnosti financování a sledované strategie nebo představuje úspěchy operačního programu, případně včetně příkladů operací;
b)
příjemce během provádění operace informuje veřejnost o podpoře obdržené z fondu tak, že zajistí, aby účastníci operace byli o poskytnutí podpory z fondu informováni;
c)
každý dokument, včetně potvrzení účasti nebo jakéhokoli jiného potvrzení, týkající se takové operace musí obsahovat prohlášení o tom, že operační program byl podporován z fondu;
d)
řídící orgán zajistí, aby potenciální příjemci měli přístup k příslušným informacím o možnostech financování, zahájení výzev k předkládání žádostí a podmínkách předkládání žádostí a kritériích výběru operací, jež mají obdržet podporu.
7. Při zpracovávání osobních údajů podle článků 15 až 19 tohoto nařízení řídící orgán, příjemci a partnerské organizace dodržují směrnici 95/46/ES.
HLAVA IV
FINANČNÍ PODPORA Z FONDU
Článek 20
Spolufinancování
1. Míra spolufinancování na úrovni operačního programu činí nejvýše 85 % způsobilých výdajů z veřejných zdrojů. V případech uvedených v čl. 21 odst. 1 ji lze zvýšit. Členské státy mohou podporovat činnost fondu z vlastních dodatečných zdrojů.
2. V rozhodnutí Komise o přijetí operačního programu se stanoví míra spolufinancování pro operační program a maximální výše podpory z fondu.
3. Opatření v oblasti technické pomoci prováděná z podnětu nebo z pověření Komise lze financovat ve 100 % výši.
Článek 21
Zvýšení plateb pro členské státy s dočasnými rozpočtovými problémy
1. Na žádost členského státu mohou být průběžné platby a platby konečného zůstatku zvýšeny o 10 procentních bodů nad míru spolufinancování platnou pro operační program. Zvýšená míra, která nesmí přesáhnout 100 %, se uplatňuje v případě žádostí o platby za účetní období, ve kterém členský stát předložil svou žádost, a v následujících účetních obdobích, v jejichž průběhu členský stát splňuje jednu z následujících podmínek:
a)
pokud dotyčný členský stát přijal euro, dostává makrofinanční pomoc od Unie v souladu s nařízením Rady (EU) č. 407/2010 (11);
b)
pokud dotyčný členský stát nepřijal euro, dostává střednědobou finanční pomoc v souladu s nařízením Rady (ES) č. 332/2002 (12);
c)
členskému státu je poskytována finanční pomoc v souladu se Smlouvou o založení Evropského mechanismu stability.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, nesmí být podpora Unie vyplacená prostřednictvím průběžných plateb a plateb konečného zůstatku vyšší než příspěvek z veřejných zdrojů a maximální výše podpory z fondu, jak stanoví rozhodnutí Komise o schválení operačního programu.
Článek 22
Období způsobilosti
1. Tímto článkem nejsou dotčena pravidla způsobilosti technické pomoci z podnětu Komise stanovená v článku 27.
2. Výdaje jsou způsobilé pro podporu z operačního programu, jestliže vzniky příjemci a byly zaplaceny v období od 1. prosince 2013 do 31. prosince 2023.
3. Pro poskytnutí podpory z operačního programu nelze vybrat operace, které byly fyzicky dokončeny nebo plně provedeny dříve, než příjemce předložil žádost o financování v rámci operačního programu řídícímu orgánu, a to bez ohledu na to, zda příjemce provedl všechny související platby či nikoli.
4. Při změně operačního programu jsou výdaje, které se stávají způsobilými v důsledku změny operačního programu, způsobilé až ode dne, kdy členský stát předložil žádost o změnu Komisi.
Článek 23
Způsobilost operací
1. Operace podporované z operačního programu se provádějí v členském státě, na který se operační program vztahuje.
2. Operace mohou obdržet podporu z operačního programu, pokud byly vybrány na základě spravedlivého a transparentního postupu a na základě kritérií stanovených v operačním programu nebo případně schválených monitorovacím výborem.
3. O kritériích výběru a seznamech vybraných operací, které obdrží podporu z OP II, jsou při jejich přijetí informovány monitorovací výbory operačních programů spolufinancovaných z ESF.
4. Potraviny nebo základní materiální pomoc pro nejchudší osoby mohou nakupovat samy partnerské organizace.
Potraviny nebo základní materiální pomoc pro nejchudší osoby může nakupovat rovněž veřejnoprávní subjekt a bezplatně je poskytovat partnerským organizacím. V tomto případě mohou být potraviny získány použitím, zpracováním či prodejem produktů, s nimiž se nakládá v souladu s čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013, jedná-li se o nejhospodárnější možnost a nezpůsobí-li to přílišné zpoždění při dodávce potravin partnerským organizacím. Veškeré částky získané z této transakce se použijí ve prospěch nejchudších osob a nesmějí se použít ke snížení povinné částky ke spolufinancování programu členskými státy, jak je stanoveno v článku 20 tohoto nařízení.
Komise použije postupy přijaté podle čl. 20 písm. i) nařízení (EU) č. 1308/2013, podle nichž lze produkty uvedené ve zmíněném nařízení použít, zpracovat či prodat pro účely tohoto nařízení, aby se zajistila jejich maximální účinnost.
5. Potraviny nebo základní materiální pomoc se nejchudším osobám poskytují bezplatně.
6. Operace podporovaná z fondu nesmí čerpat podporu z více než jednoho operačního programu spolufinancovaného z fondu nebo z jiného nástroje Unie, aby nedocházelo ke zdvojování financování.
Článek 24
Formy podpory
Členské státy používají fond pro poskytování podpory ve formě grantů, veřejných zakázek nebo jejich kombinace. Tato podpora však nesmí mít formu pomoci ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
Článek 25
Formy grantů
1. Granty mohou mít tyto formy:
a)
úhrada způsobilých nákladů, které skutečně vznikly a byly zaplaceny;
b)
proplacení na základě jednotkových nákladů;
c)
jednorázové částky příspěvku z veřejných zdrojů nepřesahující 100 000 EUR;
d)
financování paušální sazbou, která se určí za použití procentního podílu z jedné nebo více stanovených kategorií nákladů.
2. Možnosti zmíněné v odstavci 1 lze kombinovat u jedné operace pouze tehdy, pokud se každá z nich vztahuje na jinou kategorii nákladů nebo pokud se použijí na jednotlivé po sobě jdoucí fáze této operace.
3. Částky podle odst. 1 písm. b), c) a d) se určují jedním z těchto způsobů:
a)
spravedlivými, přiměřenými a ověřitelnými metodami výpočtu založenými na:
i)
statistických údajích nebo jiných objektivních informacích; nebo
ii)
ověřených údajích jednotlivých příjemců z minulých let nebo za použití jejich obvyklých postupů účtování nákladů;
b)
metodami a použitím odpovídajících jednotkových nákladů, jednorázových částek a paušálních sazeb, které se v rámci režimů pro granty financované výhradně dotčeným členským státem uplatňují na podobný druh operace a příjemce;
c)
sazbami stanovenými tímto nařízením;
d)
postupem případ od případu s odkazem na návrh rozpočtu předem schválený řídícím orgánem, pokud příspěvek z veřejných zdrojů nepřesahuje 100 000 EUR.
4. Částky vypočtené ve formě grantů uvedené v odst. 1 písm. b), c) a d) se považují za způsobilé výdaje vzniklé příjemci a zaplacené pro účely uplatnění hlavy VI.
5. Dokument, který stanoví podmínky podpory pro jednotlivé operace, stanoví metodu, která se má použít pro určení nákladů operace, a podmínky pro vyplacení grantu.
Článek 26
Způsobilost výdajů
1. Způsobilost výdajů se kromě případů, kdy jsou přímo v tomto nařízení či na jeho základě stanovena zvláštní pravidla, určuje na základě vnitrostátních pravidel.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, jsou pro podporu z OP I způsobilé:
a)
výdaje na nákup potravin nebo základní materiální pomoci;
b)
provádí-li nákup potravin nebo základní materiální pomoci veřejný subjekt a poskytuje-li je partnerským organizacím, výdaje na dopravu potravin nebo základní materiální pomoci do skladu partnerské organizace a výdaje na skladování v paušální sazbě 1 % výdajů uvedených v písmeni a), nebo v řádně odůvodněných případech výdaje, které skutečně vznikly a byly zaplaceny;
c)
administrativní výdaje a výdaje na dopravu a skladování, které vznikly partnerské organizaci v paušální sazbě 5 % výdajů zmíněných v písmeni a); nebo 5 % hodnoty potravinářských produktů, s nimiž je nakládáno v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1308/2013;
d)
výdaje na sběr, dopravu, skladování a distribuci potravinových darů a na činnosti přímo spojené se zvyšováním povědomí veřejnosti o těchto činnostech, vynaložené a zaplacené partnerskými organizacemi;
e)
výdaje na doprovodná opatření, jež podnikají a vykazují partnerské organizace poskytující potraviny nebo základní materiální pomoc nejchudším osobám přímo nebo v rámci smluv o spolupráci, v paušální sazbě 5 % výdajů zmíněných v písmeni a).
3. Aniž je dotčen odstavec 1 tohoto článku, jsou pro podporu z operačního programu způsobilé výdaje vzniklé podle čl. 27 odst. 4 nebo, v případě nepřímých výdajů vzniklých podle čl. 27 odst. 4, výdaje v paušální sazbě až 15 % způsobilých přímých nákladů na zaměstnance.
4. Pro podporu z operačního programu nejsou způsobilé tyto výdaje:
a)
úroky z dlužných částek;
b)
poskytování infrastruktury;
c)
výdaje za použité zboží;
d)
daň z přidané hodnoty, kromě případů, kdy je podle vnitrostátních právních předpisů neodpočitatelná.
Článek 27
Technická pomoc
1. Z podnětu Komise nebo z podnětu vedeného jejím jménem může fond financovat přípravu, monitorování, správní a technickou pomoc, audit, informační, kontrolní a vyhodnocovací opatření nezbytná pro provádění tohoto nařízení, jakož i činnosti podle článku 10, a to až do výše 0,35 % svého ročního přídělu.
2. Komise konzultuje členské státy a organizace, které zastupují partnerské organizace na úrovni Unie, v souvislosti s plánovaným využitím technické pomoci.
3. Pokud se předpokládá příspěvek z fondu, stanoví Komise každý rok prostřednictvím prováděcích aktů své plány týkající se druhu opatření souvisejících s opatřeními uvedenými v odstavci 1.
4. Z operačního programu mohou být z podnětu členských států financována opatření zaměřená na přípravu, řízení, monitorování, správní a technickou pomoc, audit a informační, kontrolní a vyhodnocovací opatření nezbytná pro provádění tohoto nařízení, a to až do výše 5 % přídělu fondu. Lze z něj rovněž financovat technickou pomoc a budování kapacit partnerských organizací.
HLAVA V
ŘÍZENÍ A KONTROLA
Článek 28
Obecné zásady systémů řízení a kontroly
Systémy řízení a kontroly musí v souladu s čl. 5 odst. 7 zajistit:
a)
popis funkcí jednotlivých subjektů zapojených do řízení a kontroly a rozdělení funkcí v rámci jednotlivých subjektů;
b)
dodržování zásady oddělení funkcí uvnitř těchto subjektů a mezi nimi;
c)
postupy pro zajištění správnosti a řádnosti vykazovaných výdajů;
d)
počítačové systémy pro účetnictví, ukládání a přenos finančních údajů a údajů o ukazatelích, monitorování a podávání zpráv;
e)
systémy podávání zpráv a monitorování, pokud odpovědný subjekt pověří výkonem úkolů jiný subjekt;
f)
opatření pro audit fungování systémů řízení a kontroly;
g)
systémy a postupy pro zabezpečení odpovídající auditní stopy;
h)
předcházení nesrovnalostem, včetně podvodů, jejich odhalování a náprava a vymáhání neoprávněně vyplacených částek spolu s případnými úroky z prodlení.
Článek 29
Odpovědnost v rámci sdíleného řízení
V souladu se zásadou sdíleného řízení jsou členské státy a Komise odpovědné za řízení a kontrolu programů v souladu se svými povinnostmi stanovenými tímto nařízením.
Článek 30
Odpovědnost členských států
1. Členské státy plní povinnosti v oblasti řízení, kontroly a auditu a nesou z toho vyplývající odpovědnost, kterou stanoví pravidla sdíleného řízení obsažená ve finančním nařízení a v tomto nařízení.
2. Členské státy předcházejí nesrovnalostem, odhalují je a zajišťují jejich nápravu a vymáhají neoprávněně vyplacené částky spolu s případnými úroky z prodlení. Oznamují Komisi nesrovnalosti v příspěvcích z fondu přesahující 10 000 EUR a průběžně ji informují o podstatných aspektech průběhu souvisejících správních a soudních řízení.
Členské státy neoznamují Komisi nesrovnalosti související s případy:
a)
kdy nesrovnalost spočívá pouze v úplném nebo částečném neprovedení určité operace uvedené ve spolufinancovaném operačním programu z důvodu úpadku příjemce;
b)
na něž příjemce upozornil řídící či certifikační orgán dobrovolně a dříve, než je některý z těchto orgánů odhalil, ať již před nebo po vyplacení příspěvku z veřejných zdrojů;
c)
které řídící nebo certifikační orgán odhalil a napravil dříve, než byly příslušné výdaje zahrnuty do výkazu výdajů předkládaných Komisi.
Ve všech ostatních případech, zejména před úpadkem nebo existuje-li podezření z podvodu, se zjištěné nesrovnalosti a související preventivní a nápravná opatření oznámí Komisi.
Nelze-li částky neoprávněně vyplacené příjemci získat zpět v důsledku pochybení nebo nedbalosti členského státu, zodpovídá členský stát za uhrazení dotčených částek zpět do rozpočtu Unie. Členské státy se mohou rozhodnout nevymáhat od příjemce neoprávněně vyplacenou částku příspěvku z fondu, pokud nepřesahuje 250 EUR bez úroku.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, které stanoví další podrobná pravidla pro kritéria určení případů nesrovnalostí, které je třeba oznámit, a údajů, jež je třeba poskytnout, a pro podmínky a postupy, jež se mají použít k rozhodnutí, zda mají členské státy uhradit částky, které nelze získat zpět.
Komise přijme poradním postupem podle čl. 63 odst. 2 prováděcí akty, jimiž stanoví četnost podávání zpráv a jejich formát.
3. Členské státy zajistí, aby existovala účinná opatření na přezkum stížností týkajících se fondu. Rozsah působnosti, pravidla a postupy týkající se těchto opatření jsou v pravomoci členských států v souladu s jejich institucionálním a právním rámcem. Členské státy na žádost Komise prošetří stížnosti podané Komisi, jež spadají do působnosti jejich opatření. Členské státy na žádost informují Komisi o výsledcích těchto šetření.
4. Všechny úřední výměny informací mezi členskými státy a Komisí se provádějí za použití systému pro elektronickou výměnu dat. Komise přijme prováděcí akty, které stanoví podmínky, jež má uvedený systém pro elektronickou výměnu dat splňovat. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 63 odst. 3.
Článek 31
Určení orgánů
1. Každý členský stát určí pro každý operační program vnitrostátní orgán veřejné správy nebo veřejnoprávní subjekt jako řídící orgán. Tentýž řídící orgán může být určen pro dva operační programy.
2. Členský stát určí pro každý operační program vnitrostátní orgán veřejné správy nebo veřejnoprávní subjekt jakožto certifikační orgán, aniž je dotčen odstavec 3. Tentýž certifikační orgán může být určen pro dva operační programy.
3. Členský stát může pro operační program určit řídící orgán, který navíc plní i funkce certifikačního orgánu.
4. Členský stát určí pro každý operační program vnitrostátní orgán veřejné správy nebo veřejnoprávní subjekt funkčně nezávislý na řídícím orgánu a certifikačním orgánu jakožto auditní orgán. Tentýž auditní orgán může být určen pro dva operační programy.
5. Za předpokladu, že je dodržena zásada oddělení funkcí, mohou být řídící orgán, certifikační orgán v případě OP I a OP II, jejichž celková výše podpory z fondu nepřekračuje 250 000 000 EUR, i auditní orgán součástí stejného orgánu veřejné správy nebo veřejnoprávního subjektu.
6. Členský stát může určit jeden nebo více zprostředkujících subjektů pro výkon některých úkolů řídícího nebo certifikačního orgánu z pověření tohoto orgánu. Příslušná ujednání mezi řídícím orgánem nebo certifikačním orgánem a zprostředkujícími subjekty musí být oficiálně písemně zaznamenána.
7. Členský stát nebo řídící orgán může pověřit řízením části operačního programu zprostředkující subjekt, a to písemnou dohodou mezi zprostředkujícím subjektem a členským státem nebo řídícím orgánem. Zprostředkující subjekt poskytne záruky své solventnosti a způsobilosti v dotčeném oboru, jakož i svých schopností v oblasti správního a finančního řízení.
8. Členský stát stanoví písemně pravidla upravující jeho vztah s řídícími orgány, certifikačními orgány a auditními orgány, vztahy mezi těmito orgány navzájem a vztahy těchto orgánů s Komisí.
Článek 32
Funkce řídícího orgánu
1. Řídící orgán zodpovídá za řízení operačního programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
2. Pokud jde o řízení operačního programu, řídící orgán:
a)
podporuje v případě potřeby činnost monitorovacího výboru uvedeného v článku 11 a poskytuje mu informace, které výbor potřebuje k plnění svých úkolů, zejména údaje týkající se pokroku operačního programu v dosahování cílů, finanční údaje a údaje týkající se ukazatelů;
b)
pro OP I po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami, a aniž by došlo ke střetu zájmů, nebo pro OP II po schválení monitorovacím výborem uvedeným v článku 11 vypracovává výroční a závěrečné zprávy o provádění uvedené v článku 13 a předkládá je Komisi;
c)
zpřístupňuje zprostředkujícím subjektům informace, které jsou důležité pro plnění jejich úkolů, a příjemcům informace potřebné pro provádění operací;
d)
zřizuje systém pro zaznamenávání a uchovávání počítačových údajů o každé operaci, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně údajů o jednotlivých účastnících operací spolufinancovaných z OP II;
e)
zajišťuje, aby údaje uvedené v písmeni d) byly shromažďovány, zadávány a ukládány v systému uvedeném v písmeni d) v souladu se směrnicí 95/46/ES, a je-li to možné, rozlišeny podle pohlaví.
3. Pokud jde o výběr operací, řídící orgán:
a)
vypracovává a případně po schválení uplatňuje vhodné postupy nebo kritéria výběru, jež jsou nediskriminační a transparentní;
b)
zajišťuje, aby vybraná operace:
i)
spadala do působnosti fondu a operačního programu;
ii)
splňovala kritéria stanovená v operačním programu a v článcích 22, 23 a 26;
iii)
je-li to relevantní, zohledňovala obecné zásady stanovené v čl. 5 odst. 11, 12, 13 a 14;
c)
zajišťuje, aby byl příjemci poskytnut dokument, který stanoví podmínky podpory pro každou operaci, včetně zvláštních požadavků týkajících se produktů nebo služeb, jež mají být dodány v rámci operace, plánu financování a lhůty pro provedení;
d)
před schválením operace se přesvědčí, že příjemce má správní, finanční a provozní způsobilost ke splnění podmínek uvedených v písmeni c);
e)
přesvědčí se, že pokud operace začala před předložením žádosti o financování řídícímu orgánu, bylo dodrženo použitelné právo vztahující se na danou operaci;
f)
určí druh materiální pomoci pro OP I a druh opatření pro OP II, na něž jsou určeny výdaje operace.
4. Pokud jde o finanční řízení a kontrolu operačního programu, řídící orgán:
a)
ověřuje, že spolufinancované produkty a služby byly dodány, že výdaje, jež příjemci vykázali, byly skutečně zaplaceny, že je dodržen soulad s platnými právními předpisy a operačním programem a že jsou splněny podmínky podpory operace;
b)
zajišťuje, aby příjemci zapojení do provádění operací hrazených na základě skutečně vzniklých způsobilých nákladů buď vedli oddělený účetní systém, nebo používali vhodný účetní kód pro všechny transakce související s operací;
c)
zavádí účinná a přiměřená opatření proti podvodům s přihlédnutím ke zjištěným rizikům;
d)
stanoví postupy k zajištění toho, aby všechny doklady týkající se výdajů a auditů, jež jsou nezbytné pro zajištění odpovídající auditní stopy, byly uchovávány v souladu s požadavky čl. 28 písm. g);
e)
vypracovává prohlášení řídícího subjektu a shrnutí výsledků za daný rok podle čl. 59 odst. 5 prvního pododstavce písm. a) a b) finančního nařízení.
5. Ověřování podle odst. 4 písm. a) musí zahrnovat tyto postupy:
a)
správní ověření každé žádosti o úhradu předložené příjemcem,
b)
ověření operací na místě.
Četnost a rozsah ověření na místě musí být úměrné výši příspěvku z veřejných zdrojů poskytnutého na danou operaci a úrovni rizika zjištěného při takovýchto ověřeních a auditech prováděných auditním orgánem u systému řízení a kontroly jako celku.
6. Ověření jednotlivých operací na místě podle odst. 5 prvního pododstavce písm. b) lze provádět na základě výběru vzorků.
7. Pokud je v rámci operačního programu řídící orgán rovněž příjemcem, je třeba přijmout pro ověření uvedená v odst. 4 písm. a) taková opatření, která zajistí odpovídající oddělení funkcí.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, kterými stanoví pravidla upřesňující informace týkající se údajů, jež je třeba v rámci systému monitorování zavedeného podle odst. 2 písm. d) tohoto článku zaznamenat a uchovat v počítačové podobě.
Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví technické specifikace systému zavedeného podle odst. 2 písm. d) tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 63 odst. 3.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, kterými stanoví podrobné minimální požadavky na auditní stopu uvedenou v odst. 4 písm. d) tohoto článku, pokud jde o účetní záznamy, které mají být vedeny, a o podklady, které mají být uchovávány na úrovni certifikačního orgánu, řídícího orgánu, zprostředkujících subjektů a příjemců.
10. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku Komise přijme prováděcí akty týkající se vzoru prohlášení řídícího subjektu uvedeného v odst. 4 písm. e) tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 63 odst. 2.
Článek 33
Funkce certifikačního orgánu
Certifikační orgán operačního programu je pověřen výkonem zejména těchto úkolů:
a)
vypracovává a předkládá žádosti o platbu Komisi a potvrzuje, že pocházejí ze spolehlivých účetních systémů, zakládají se na ověřitelných podkladech a byly ověřeny řídícím orgánem;
b)
vypracovává účetní závěrky uvedené v čl. 59 odst. 5 prvním pododstavci písm. a) finančního nařízení;
c)
potvrzuje úplnost, přesnost a věrnost účetní závěrky a osvědčuje, že zaúčtované výdaje jsou v souladu s použitelným právem a byly vynaloženy na operace vybrané pro financování podle kritérií platných pro daný operační program a v souladu s použitelným právem;
d)
zajišťuje, aby existoval systém, který v počítačové podobě zaznamenává a ukládá účetní záznamy za každou operaci a který umožňuje zaznamenávat a ukládat všechny údaje potřebné k vypracování žádostí o platby a účetní závěrky, včetně záznamů o částkách, jež mají být získány zpět, částkách získaných zpět a částkách odejmutých z důvodu zrušení celého příspěvku na operaci či operační program nebo části tohoto příspěvku;
e)
zajišťuje, aby pro účely vypracování a předkládání žádostí o platbu obdržel od řídícího orgánu přiměřené informace o postupech a ověřeních prováděných v souvislosti s výdaji;
f)
při vypracování a předkládání žádostí o platbu zohledňuje výsledky všech auditů provedených auditním orgánem nebo z jeho pověření;
g)
vede v počítačové podobě účetní záznamy o výdajích vykázaných Komisi a odpovídajících příspěvcích z veřejných zdrojů vyplacených příjemcům;
h)
vede záznamy o částkách, které mají být získány zpět, a částkách odejmutých z důvodu zrušení celého příspěvku na operaci nebo jeho části. Částky získané zpět se vracejí do rozpočtu Unie před uzavřením operačního programu tak, že se odečtou z následného výkazu výdajů.
Článek 34
Funkce auditního orgánu
1. Auditní orgán zajišťuje, aby se prováděly audity řádného fungování systému řízení a kontroly operačního programu a audity vhodného vzorku operací na základě vykázaných výdajů.
Audity vykázaných výdajů vycházejí z reprezentativního vzorku, nebo je-li to vhodné, z testování věcné správnosti a zpravidla jsou založeny na statistických metodách výběru vzorků.
V řádně odůvodněných případech v souladu s mezinárodně uznávanými auditními normami a ve všech případech, kdy počet operací v účetním období nestačí k tomu, aby bylo možné použít statistickou metodu výběru vzorků, je možné na základě odborného úsudku auditního orgánu použít jinou než statistickou metodu výběru vzorků.
V těchto případech musí být velikost vzorku dostatečná na to, aby auditnímu orgánu umožnila vypracovat platný výrok auditora podle čl. 59 odst. 5 prvním pododstavci písm. b) finančního nařízení.
Jiná než statistická metoda výběru vzorků se vztahuje alespoň na 5 % operací, jejichž výdaje byly vykázány Komisi v účetním období, a na 10 % výdajů, které byly vykázány Komisi v účetním období.
Nepřesahuje-li celková výše podpory z fondu pro OP I částku 35 000 000 EUR, může auditní orgán omezit činnosti v oblasti auditu na každoroční audit systému, jehož součástí je testování věcné správnosti založené na kombinaci namátkových kontrol operací a kontrol v závislosti na riziku. Audit je prováděn v souladu s mezinárodně uznávanými auditními normami a každoročně kvantifikuje chybovost ověřených výkazů údajů předkládaných Komisi.
2. Provádí-li audity jiný subjekt než auditní orgán, zajistí auditní orgán, aby měl takový subjekt nezbytnou funkční nezávislost.
3. Auditní orgán zajistí, aby byly při auditní činnosti zohledněny mezinárodně uznávané auditní standardy.
4. Do osmi měsíců od schválení operačního programu vypracuje auditní orgán auditní strategii pro provádění auditů. Auditní strategie stanoví metodiku auditu, způsob výběru vzorků, nebo je-li to vhodné, testování věcné správnosti pro audity operací a plánování auditů v souvislosti s aktuálním účetním obdobím a dvěma následujícími účetními obdobími. Od roku 2016 do roku 2024 včetně se auditní strategie každoročně aktualizuje. Pokud se společný systém řízení a kontroly vztahuje na dva operační programy, může být pro dotčené operační programy vypracována jediná auditní strategie. Na žádost předkládá auditní orgán auditní strategii Komisi.
5. Auditní orgán vypracovává:
a)
výrok auditora v souladu s čl. 59 odst. 5 prvním pododstavcem písm. b) finančního nařízení;
b)
kontrolní zprávu uvádějící hlavní zjištění auditů provedených v souladu s odstavcem 1 tohoto článku, včetně zjištění ohledně nedostatků v systému řízení a kontroly, a navrhovaná a provedená nápravná opatření.
Pokud se společný systém řízení a kontroly vztahuje na dva operační programy, lze informace požadované podle prvního pododstavce písm. b) tohoto odstavce seskupit do jediné zprávy.
6. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví vzory pro auditní strategii, výrok auditora a kontrolní zprávu. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 63 odst. 2.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, kterými stanoví rozsah a obsah auditů operací a auditů účetnictví a metodiku pro výběr vzorku operací uvedených v odstavci 1 tohoto článku.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, jimiž stanoví podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise.
Článek 35
Postup pro určení řídícího orgánu a certifikačního orgánu
1. Předtím, než předloží Komisi první žádost o průběžnou platbu, oznámí jí členský stát den a formu určení řídícího orgánu a případně certifikačního orgánu, které musí být provedeny na příslušné úrovni.
2. Určení uvedená v odstavci 1 vycházejí ze zprávy a stanoviska nezávislého auditního subjektu, který hodnotí, zda orgány dodržují kritéria týkající se prostředí vnitřní kontroly, řízení rizik, řídící a kontrolní činnosti a monitorování stanovená v příloze IV.
Nezávislým auditním subjektem je auditní orgán nebo jiný veřejnoprávní či soukromoprávní subjekt, který má potřebnou auditorskou způsobilost, je nezávislý na řídícím orgánu a případně i na certifikačním orgánu a při výkonu své činnosti bere v úvahu mezinárodně uznávané auditní standardy.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že se řídící orgán nebo certifikační orgán, jenž byl určen v souvislosti s operačním programem spolufinancovaným s ESF podle nařízení (EU) č. 1303/2013, považuje za určený pro účely tohoto nařízení.
4. Komise si může do jednoho měsíce od oznámení určení zmíněných v odstavci 1 vyžádat zprávu a stanovisko nezávislého auditního subjektu uvedeného v odstavci 2 a popis funkcí a postupů zavedených pro řídící orgán a případně pro certifikační orgán. Komise rozhodne, zda si tyto dokumenty vyžádá, na základě svého posouzení rizik.
Komise může vznést připomínky do dvou měsíců od obdržení dokumentů uvedených v prvním pododstavci.
Aniž je dotčen článek 46, posuzování těchto dokumentů nepřeruší vyřizování žádostí o průběžné platby.
5. Pokud ze stávajících výsledků auditu a kontroly vyplývá, že určený orgán již nesplňuje kritéria uvedená v odstavci 2, členský stát na odpovídající úrovni a podle závažnosti problému stanoví zkušební dobu, během níž musí být učiněna nezbytná nápravná opatření.
Pokud určený orgán neprovede požadovaná nápravná opatření ve zkušební době stanovené členským státem, členský stát na odpovídající úrovni ukončí určení tohoto orgánu.
Je-li pro některý určený orgán stanovena zkušební doba, členský stát o tom neprodleně informuje Komisi, přičemž jí poskytne údaje o dané zkušební době, o jejím ukončení v návaznosti na provedení nápravných opatření, jakož i o ukončení určení některého orgánu. Aniž je dotčeno použití článku 46, oznámení o tom, že členský stát stanovil pro některý určený orgán zkušební dobu, nepřeruší vyřizování žádostí o průběžné platby.
6. Je-li určení řídícího orgánu nebo certifikačního orgánu ukončeno, členský stát určí v souladu s postupem uvedeným v odstavci 2 nový subjekt, který převezme funkce řídícího orgánu nebo certifikačního orgánu, a oznámí to Komisi.
7. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku Komise přijme prováděcí akty týkající se vzoru zprávy a stanoviska nezávislého auditního subjektu a popisu funkcí a postupů zavedených pro řídící orgán a případně pro certifikační orgán. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 63 odst. 3.
Článek 36
Pravomoci a odpovědnosti Komise
1. Komise se na základě dostupných informací, včetně informací o určení orgánů odpovědných za řízení a kontrolu, dokumentů každoročně poskytovaných podle čl. 59 odst. 5 finančního nařízení uvedenými určenými orgány, kontrolních zpráv, výročních zpráv o provádění a auditů provedených subjekty členských států a subjekty Unie přesvědčí, že členské státy zavedly systémy řízení a kontroly, které jsou v souladu s tímto nařízením, a že tyto systémy během provádění operačních programů účinně fungují.
2. Úředníci nebo pověření zástupci Komise mohou provádět audity nebo kontroly na místě, které alespoň dvanáct pracovních dní předem, s výjimkou naléhavých případů, oznámí příslušnému vnitrostátnímu orgánu. Komise dodržuje zásadu proporcionality, a za tímto účelem zohledňuje potřebu zamezit bezdůvodnému zdvojování auditů či kontrol prováděných členskými státy, úroveň rizika pro rozpočet Unie a potřebu minimalizovat administrativní zátěž příjemců v souladu s tímto nařízením. Rozsah takových auditů nebo kontrol může zahrnovat zejména ověření účinného fungování systémů řízení a kontroly v rámci programu nebo jeho části a v rámci operací a posouzení řádného finančního řízení operací nebo programů. Těchto auditů nebo kontrol se mohou účastnit úředníci nebo pověření zástupci členského státu.
Úředníci nebo pověření zástupci Komise řádně zplnomocnění k provádění auditů nebo kontrol na místě mají přístup ke všem potřebným záznamům, dokladům a metadatům, které se týkají operací podporovaných z fondu nebo systémů řízení a kontroly, a to bez ohledu na médium, na němž jsou uloženy. Na žádost poskytnou členské státy kopie takových záznamů, dokladů a metadat Komisi.
Pravomocemi stanovenými v tomto odstavci není dotčeno uplatňování vnitrostátních ustanovení, jež vyhrazují některé úkony činitelům zvlášť určeným vnitrostátními právními předpisy. Úředníci a pověření zástupci Komise se neúčastní mimo jiné domovních prohlídek ani úředních výslechů osob podle vnitrostátních právních předpisů. Tito úředníci a zástupci však mají přístup k takto získaným informacím, aniž jsou dotčeny pravomoci vnitrostátních soudů, a při plném dodržování základních práv dotčených právních subjektů.
3. Komise může požádat členský stát, aby přijal opatření nezbytná k zajištění účinného fungování systémů řízení a kontroly nebo k ověření správnosti výdajů v souladu s tímto nařízením.
Článek 37
Spolupráce s auditními orgány
1. Komise spolupracuje s auditními orgány za účelem koordinace jejich plánů a způsobů auditu a neprodleně si s těmito orgány sděluje výsledky auditů zaměřených na systémy řízení a kontroly.
2. Pokud členský stát určí více auditních orgánů, může za účelem usnadnění této spolupráce určit koordinační subjekt.
3. Komise, auditní orgány a případný koordinační subjekt se scházejí pravidelně a obvykle nejméně jednou za rok, pokud není dohodnuto jinak, aby posoudily výroční kontrolní zprávu, výrok auditora a strategii auditu a vyměnily si názory na otázky týkající se zlepšení systémů řízení a kontroly.
HLAVA VI
FINANČNÍ ŘÍZENÍ, KONTROLA A SCHVÁLENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY, FINANČNÍ OPRAVY A ZRUŠENÍ ZÁVAZKU
KAPITOLA 1
Finanční řízení
Článek 38
Rozpočtové závazky
Rozpočtové závazky Unie týkající se jednotlivých operačních programů v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se uskutečňují v ročních splátkách. Rozhodnutí Komise o přijetí operačního programu představuje rozhodnutí o financování ve smyslu článku 84 finančního nařízení, a jakmile je oznámeno dotčenému členskému státu, je právním závazkem ve smyslu uvedeného nařízení.
U každého operačního programu platí, že rozpočtový závazek na první splátku následuje po přijetí operačního programu Komisí.
S výjimkou případů, kdy je použit článek 16 finančního nařízení, provádí rozpočtové závazky na další splátky Komise na základě rozhodnutí uvedeného ve druhém pododstavci do 1. května každého roku.
Článek 39
Platby Komise
1. Platby příspěvků z fondu na jednotlivé operační programy provádí Komise v souladu s rozpočtovými prostředky a v závislosti na dostupných finančních prostředcích. Každá platba se přiřadí k nejstaršímu otevřenému rozpočtovému závazku fondu.
2. Platby probíhají formou předběžného financování, průběžných plateb a vyplacení konečného zůstatku.
Článek 40
Průběžné platby a vyplacení konečného zůstatku Komisí
1. Jako průběžnou platbu uhradí Komise 90 % z částky vyplývající z uplatnění míry spolufinancování stanovené v rozhodnutí o přijetí operačního programu na způsobilé výdaje z veřejných zdrojů uvedené v žádosti o platbu. Komise určí výši zbývajících prostředků, které mají být uhrazeny jako průběžné platby nebo získány zpět v souladu s článkem 50.
2. Aniž je dotčen článek 21, nesmí být příspěvek z fondu poskytovaný prostřednictvím průběžných plateb a platby konečného zůstatku vyšší než maximální výše příspěvku z fondu stanovená v rozhodnutí Komise o schválení operačního programu.
Článek 41
Žádosti o platbu
1. Žádost o platbu předkládaná Komisi musí poskytovat veškeré informace, které Komise potřebuje k sestavování účetních závěrek v souladu s čl. 68 odst. 3 finančního nařízení.
2. Žádosti o platbu u operačního programu jako celku a technické pomoci uvedené v čl. 27 odst. 4 musí obsahovat:
a)
celkovou výši způsobilých výdajů z veřejných zdrojů, které vznikly příjemci a které byly zaplaceny při provádění operací, zanesenou v účetním systému certifikačního orgánu;
b)
celkovou výši výdajů z veřejných zdrojů vzniklých při provádění operací zanesenou v účetním systému certifikačního orgánu;
3. Způsobilé výdaje zahrnuté v žádosti o platbu musí být doloženy potvrzenými fakturami nebo účetními doklady stejné důkazní hodnoty, kromě forem podpory podle čl. 25 odst. 1 písm. b), c) a d). Pro tyto formy grantu se částky zahrnuté v žádosti o platbu rovnají nákladům vypočteným na příslušném základě.
4. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví vzor žádostí o platbu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 63 odst. 3.
Článek 42
Vyplácení příjemcům
1. Řídící orgán zajistí, aby v případě grantů pro partnerské organizace měli příjemci k dispozici dostatečné finanční prostředky k zajištění řádného provádění operací.
2. Řídící orgány v závislosti na dostupnosti finančních prostředků z předběžného financování a průběžných plateb zajistí, aby příjemce obdržel celkovou částku způsobilých výdajů z veřejných zdrojů v plné výši do 90 dnů ode dne předložení žádosti o platbu. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje a nejsou ukládány žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem, které by snížily částky určené příjemcům.
3. Platební lhůta uvedená v odstavci 2 může být řídícím orgánem přerušena v jednou z těchto řádně odůvodněných případů:
a)
částka uvedená v žádosti o platbu není splatná nebo nebyly předloženy příslušné podklady, včetně dokladů nutných k ověřování řízení podle čl. 32 odst. 4 písm. a);
b)
bylo zahájeno řízení v souvislosti s možnými nesrovnalostmi týkajícími se příslušných výdajů.
Dotčený příjemce je písemně informován o přerušení platební lhůty a jeho důvodech.
Článek 43
Použití eura
1. Částky uváděné v operačních programech předložených členskými státy, ve výkazech výdajů, žádostech o platby a účetních závěrkách a výdaje uváděné ve výročních a závěrečných zprávách o provádění se vyjadřují v eurech.
2. Členské státy, které ke dni předložení žádosti o platbu nepřijaly euro jako svou měnu, přepočítají na eura výši výdajů vzniklých v národní měně. Tyto částky se přepočítají na eura tak, že se použije měsíční účetní směnný kurs Komise platný v měsíci, v němž výdaj zaúčtuje certifikační orgán dotčeného operačního programu. Směnný kurs Komise elektronicky zveřejňuje každý měsíc.
3. Pokud se euro stane měnou členského státu, použije se postup pro přepočet uvedený v odstavci 2 i nadále na veškeré výdaje zaúčtované certifikačním orgánem přede dnem vstupu pevného přepočítacího koeficientu mezi národní měnou a eurem v platnost.
Článek 44
Vyplácení a zúčtování předběžných plateb
1. V návaznosti na rozhodnutí Komise o přijetí operačního programu vyplatí Komise předběžnou platbu ve výši 11 % celkového příspěvku fondu pro dotčený operační program.
2. Předběžné financování lze použít pouze pro platby příjemcům při provádění operačního programu. Za tímto účelem musí být okamžitě k dispozici odpovědnému orgánu.
3. Celková částka vyplacená v rámci předběžného financování musí být vrácena Komisi, jestliže jí není do 24 měsíců od vyplacení první části předběžného financování zaslána žádost o platbu v rámci dotčeného operačního programu. Příspěvek Unie na dotčený operační program není tímto vrácením nijak dotčen.
4. Částku vyplacenou v rámci předběžného financování Komise plně zúčtuje nejpozději při uzavření operačního programu.
Článek 45
Lhůta pro podávání žádostí o průběžné platby a pro jejich vyplácení
1. Certifikační orgán předkládá v souladu s čl. 41 odst. 2 pravidelně žádosti o průběžné platby k pokrytí částek zanesených v účetním systému v účetním období. Pokud to však certifikační orgán považuje za nezbytné, může uvést takové částky v žádostech o platbu předložených v následujících účetních obdobích.
2. Certifikační orgán předloží konečné žádosti o průběžnou platbu do 31. července po konci předchozího účetního období a v každém případě před první žádostí o průběžnou platbu na další účetní období.
3. První žádost o průběžnou platbu nesmí být předložena dříve, než Komise obdrží oznámení o určení řídícího orgánu a certifikačního orgánu v souladu s článkem 35.
4. Průběžné platby se na operační program neposkytují, pokud výroční zpráva o provádění nebyla zaslána Komisi v souladu s článkem 13.
5. V závislosti na dostupných finančních prostředcích provede Komise průběžnou platbu do 60 dnů ode dne, kdy byla žádost o platbu zaregistrována u Komise.
Článek 46
Přerušení platební lhůty
1. Pověřená schvalující osoba ve smyslu finančního nařízení může na dobu nejvýše šesti měsíců přerušit platební lhůtu týkající se žádosti o průběžnou platbu, pokud:
a)
informace poskytnuté auditorským subjektem členského státu nebo Unie jasně ukazují na možnost významných nedostatků ve fungování systému řízení a kontroly;
b)
pověřená schvalující osoba musí provést dodatečná ověření poté, co obdrží informaci, která ji upozorní na skutečnost, že určitý výdaj uvedený v žádosti o platbu je spojen s nesrovnalostí, která má vážné finanční následky;
c)
nebyl předložen jeden z dokumentů požadovaných podle čl. 59 odst. 5 finančního nařízení.
Členské státy mohou souhlasit s prodloužením přerušení platební lhůty o další tři měsíce.
2. Pověřená schvalující osoba omezí přerušení platební lhůty pouze na tu část výdajů, na něž se vztahuje žádost o platbu ovlivněná situacemi uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci, ledaže by nebylo možné určit část výdajů, které se to týká. Pověřená schvalující osoba okamžitě písemně informuje členský stát a řídící orgán o důvodu přerušení platební lhůty a vyzve je k nápravě situace. Pověřená schvalující osoba přerušení platební lhůty ukončí, jakmile jsou přijata nezbytná opatření.
Článek 47
Pozastavení plateb
1. Komise může všechny průběžné platby nebo jejich část pozastavit, jestliže je splněna alespoň jedna z následujících podmínek:
a)
v účinném fungování systému řízení a kontroly operačního programu existuje závažný nedostatek, který ohrožuje příspěvek Unie k operačnímu programu a v souvislosti s nímž nebyla přijata opatření k nápravě;
b)
určitý výdaj ve výkazu výdajů je spojen s nesrovnalostí, jež má závažné finanční důsledky a která nebyla napravena;
c)
členský stát nepřijal nezbytná opatření k nápravě situace, která vedla k přerušení platební lhůty podle článku 46;
d)
existují závažné nedostatky v kvalitě a spolehlivosti systému monitorování nebo údajů o ukazatelích.
2. Komise se může prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnout pozastavit všechny průběžné platby nebo jejich část poté, co poskytla členskému státu příležitost, aby předložil své připomínky.
3. Komise ukončí pozastavení všech průběžných plateb nebo jejich části, pokud členský stát přijme nezbytná opatření, která umožňují pozastavení zrušit.
KAPITOLA 2
Sestavení, kontrola a schválení účetní závěrky a uzavírání operačních programů
Článek 48
Předkládání informací
Členské státy předloží za každý rok období 2016 až 2025 včetně ve lhůtě stanovené v čl. 59 odst. 5 finančního nařízení dokumenty uvedené ve zmíněném článku, a to:
a)
účetní závěrku uvedenou v čl. 49 odst. 1 tohoto nařízení za předchozí účetní období;
b)
prohlášení řídícího subjektu a shrnutí výsledků za daný rok uvedené v čl. 32 odst. 4 písm. e) tohoto nařízení za předchozí účetní období;
c)
výrok auditora a kontrolní zprávu uvedené v čl. 34 odst. 5 písm. a) a b) tohoto nařízení za předchozí účetní období.
Článek 49
Sestavení účetní závěrky
1. Komisi se předkládá účetní závěrka uvedená v čl. 59 odst. 5 prvním pododstavci písm. a) finančního nařízení za každý operační program. Tato účetní závěrka pokrývá účetní období a zahrnuje:
a)
celkovou výši způsobilých výdajů z veřejných zdrojů vedenou v účetních systémech certifikačního orgánu, která byla zahrnuta v žádostech o platbu předložených Komisi v souladu s článkem 41 a čl. 45 odst. 2 do 31. července následujícího po skončení účetního období, celkovou výši odpovídajících způsobilých výdajů z veřejných zdrojů vzniklých při provádění operací a celkovou výši odpovídajících plateb vyplacených příjemcům podle čl. 42 odst. 2;
b)
částky odňaté a získané zpět v průběhu účetního období, částky, které mají být získány zpět na konci účetního období, a částky, které zpět získat nelze;
c)
porovnání výdajů uvedených podle písmene a) s výdaji vykázanými za totéž účetní období v žádostech o platbu, spolu s vysvětlením případných rozdílů.
2. Pokud některý členský stát neuvede v účetní závěrce výdaje předtím uvedené v žádosti o průběžnou platbu na dané účetní období, protože jsou předmětem probíhajícího posuzování jejich zákonnosti a správnosti, mohou být veškeré tyto výdaje nebo jejich část, které jsou následně shledány zákonnými a správnými, uvedeny v žádosti o průběžnou platbu týkající se následujících účetních období.
3. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví vzor účetní závěrky uvedené v tomto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 63 odst. 3.
Článek 50
Kontrola a schválení účetní závěrky
1. Do 31. května následujícího po skončení účetního období Komise v souladu s čl. 59 odst. 6 finančního nařízení zkontroluje dokumenty, které jí členské státy předkládají podle článku 48 tohoto nařízení.
Na žádost Komise poskytne členský stát veškeré dodatečné informace potřebné k tomu, aby umožnil Komisi ve lhůtě uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce zjistit, zda je účetní závěrka úplná, přesná a věrná.
2. Komise schválí účetní závěrku, pokud dospěje k závěru, že je úplná, přesná a věrná. Komise dojde k takovému závěru v případě, že auditní orgán poskytl výrok bez výhrad, pokud jde o úplnost, přesnost a věrnost účetní závěrky, pokud Komise nemá konkrétní důkazy o tom, že je výrok auditora ohledně účetní závěrky nespolehlivý.
3. Komise oznámí členským státům ve lhůtě stanovené v odstavci 1, zda může účetní závěrku schválit.
4. Pokud z důvodů na straně členského státu nemůže Komise účetní závěrku schválit ve lhůtě stanovené v odstavci 1, oznámí to členským státům a v souladu s odstavcem 2 uvede důvody svého rozhodnutí a opatření, která je třeba přijmout, a lhůtu pro jejich provedení. Na konci uvedené lhůty oznámí Komise členskému státu, zda může účetní závěrku schválit.
5. Komise pro účely schválení účetní závěrky nezohledňuje otázky související se zákonností a správností příslušných transakcí týkajících se výdajů uvedených v účetní závěrce. Aniž jsou dotčeny články 46 a 47, postup kontroly a schvalování účetní závěrky nepřeruší zpracovávání žádostí o průběžné platby a nepovede k pozastavení plateb.
6. Na základě schválené účetní závěrky vypočte Komise částky k tíži fondů za účetní období a následné úpravy, pokud jde o platby převáděné členskému státu. Komise vezme v úvahu:
i)
zaúčtované částky uvedené v čl. 49 odst. 1 písm. a), u nichž se použije míra spolufinancování vymezená v článku 20;
ii)
celkovou částku plateb provedených Komisí v průběhu účetního období, která se skládá z částky průběžných plateb vyplacených Komisí v souladu s článkem 21 a čl. 40 odst. 1.
7. Po provedení výpočtu podle odstavce 6 tohoto článku Komise vyplatí veškeré dodatečné splatné částky během 30 dnů po schválení účetní závěrky. Pokud existuje částka, která má být získána zpět od členského státu, musí být předmětem inkasního příkazu vydaného Komisí, který se provádí pokud možno započtením proti částce splatné příslušnému členskému státu v rámci následujících plateb na stejný operační program. Takové zpětné získání finanční částky nepředstavuje finanční opravu a nesnižuje podporu příslušného operačního programu poskytovanou z fondů. Částka získaná zpět představuje v souladu s čl. 177 odst. 3 finančního nařízení účelově vázaný příjem.
8. Pokud po uplatnění postupu uvedeného v odstavci 4 nemůže Komise schválit účetní závěrku, rozhodne na základě dostupných informací a v souladu s odstavcem 6 o částce k tíži fondu pro dané účetní období a informuje o tom členský stát. Pokud členský stát během dvou měsíců po předání informací Komisí oznámí Komisi svůj souhlas, použije se odstavec 7. V případě nesouhlasu přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, v němž stanoví částku k tíži fondu pro dané účetní období. Toto rozhodnutí nepředstavuje finanční opravu a nesnižuje podporu příslušného operačního programu poskytovanou z fondu. Na základě takového rozhodnutí Komise provede v souladu s odstavcem 7 úpravy plateb poskytovaných členskému státu.
9. Schválením účetní závěrky Komisí nebo rozhodnutím Komise podle odstavce 8 není dotčeno provádění oprav podle článků 55 a 56.
10. Aniž jsou dotčeny články 55 a 56, členské státy mohou nahradit nesprávné částky, které jsou zjištěny po předložení účetní závěrky, provedením odpovídajících úprav v účetní závěrce za účetní období, v němž jsou nesrovnalosti odhaleny.
Článek 51
Dostupnost dokladů
1. Řídící orgán zajistí, aby všechny doklady o výdajích podporovaných z fondu na operace, u nichž jsou celkové způsobilé výdaje z veřejných zdrojů nižší než 1 000 000 EUR, byly na požádání k dispozici Komisi a Evropskému účetnímu dvoru po dobu tří let od 31. prosince následujícího po předložení účetní závěrky, která obsahuje výdaje na danou operaci.
V případě operací neuvedených v prvním pododstavci musí být všechny doklady k dispozici po dobu dvou let od 31. prosince následujícího po předložení účetní závěrky, v níž jsou uvedeny konečné výdaje na dokončenou operaci.
Řídící orgán může rozhodnout, že na operace, jejichž celkové způsobilé výdaje jsou nižší než 1 000 000 EUR, použije pravidlo uvedené ve druhém pododstavci.
Lhůta uvedená v prvním pododstavci se přeruší buď v případě soudního řízení, nebo na základě řádně odůvodněné žádosti Komise.
2. Řídící orgán informuje příjemce o datu, kdy začíná běžet lhůta uvedená v odstavci 1.
3. Doklady se uchovávají buď ve formě originálů, nebo ověřených kopií originálů, případně na běžných nosičích dat, včetně elektronické verze originálních dokladů nebo dokladů existujících pouze v elektronické podobě.
4. Doklady se uchovávají ve formě umožňující identifikaci subjektů údajů po dobu ne delší než je nezbytné pro účely, ke kterým byly údaje shromážděny nebo ke kterým jsou dále zpracovávány.
5. Postup ověřování souladu dokladů uchovávaných na běžných nosičích dat s originály dokladů stanoví vnitrostátní orgány, přičemž tento postup zajistí, aby uchovávané verze splňovaly požadavky vnitrostátních právních předpisů a byly dostatečně spolehlivé pro účely auditu.
6. Pokud doklady existují pouze v elektronické podobě, musí používané počítačové systémy splňovat uznávané bezpečnostní normy, které zajistí, že uchovávané doklady splňují požadavky vnitrostátních právních předpisů a jsou dostatečně spolehlivé pro účely auditu.
Článek 52
Předkládání závěrečných dokladů a platba konečného zůstatku
1. Kromě dokumentů uvedených v článku 48 členské státy za poslední účetní období od 1. července 2023 do 30. června 2024 předloží závěrečnou zprávu o provádění operačního programu.
2. Konečný zůstatek bude vyplacen do tří měsíců ode dne schválení účetní závěrky za poslední účetní období nebo do jednoho měsíce ode dne schválení závěrečné zprávy o provádění, podle toho, co nastane později.
KAPITOLA 3
Finanční opravy a zpětné získávání prostředků
Článek 53
Finanční opravy prováděné členskými státy
1. Za vyšetřování nesrovnalostí, provedení potřebných finančních oprav a vymáhání neoprávněně vyplacených částek zodpovídají v prvé řadě členské státy. V případě systémových nesrovnalostí rozšíří členský stát své vyšetřování na všechny operace, které by mohly být dotčeny.
2. Členské státy provádějí finanční opravy požadované v souvislosti s jednotlivými nebo systémovými nesrovnalostmi zjištěnými u operací nebo operačních programů. Finanční opravy spočívají ve zrušení celého příspěvku na operaci nebo operační program z veřejných zdrojů nebo jeho části. Členský stát zohlední povahu a závažnost nesrovnalostí a finanční ztrátu, která fondu vznikla, a uplatní přiměřenou opravu. Finanční opravy zaznamená řídící orgán do účetní závěrky za účetní období, ve kterém se o zrušení rozhodlo.
3. Příspěvek z fondu zrušený podle odstavce 2 může členský stát znovu použít v rámci daného operačního programu s výhradou odstavce 4.
4. Příspěvek zrušený podle odstavce 2 nelze znovu použít na žádnou operaci, která byla předmětem opravy nebo - pokud je finanční oprava provedena z důvodu systémové nesrovnalosti - na žádnou operaci ovlivněnou touto systémovou nesrovnalostí.
5. Finanční opravou není dotčena povinnost členského státu získávat zpět vyplacené částky podle tohoto článku.
Článek 54
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Komise provádí finanční opravy prostřednictvím prováděcích aktů zrušením celého příspěvku Unie na daný operační program nebo jeho části a získáním částky zpět od členského státu s cílem vyloučit z financování Unie výdaje, které jsou v rozporu s platnými právními předpisy.
2. Porušení použitelného práva vede k finanční opravě pouze v souvislosti s výdaji, které byly vykázány Komisi, a v případě, že je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
porušení ovlivnilo výběr operace odpovědným orgánem k podpoře z fondu nebo pokud s ohledem na povahu porušení nelze takový dopad stanovit, avšak existuje odůvodněné riziko, že toto porušení takový vliv mělo;
b)
porušení ovlivnilo výši výdajů, které mají být uhrazeny z rozpočtu Unie, nebo s ohledem na povahu porušení nelze jeho finanční dopad stanovit, avšak existuje odůvodněné riziko, že toto porušení takový vliv mělo.
3. Při rozhodování o provedení finanční opravy podle odstavce 1 Komise dodržuje zásadu proporcionality zohledněním povahy a závažnosti porušení použitelného práva a finanční důsledky takového porušení pro rozpočet Unie. Komise informuje Evropský parlament a Radu o rozhodnutích o provedení finančních oprav.
Článek 55
Kritéria pro finanční opravy prováděné Komisí
1. Komise provede finanční opravy prostřednictvím prováděcích aktů zrušením celého příspěvku Unie na operační program nebo jeho části podle článku 54, jestliže po provedení nezbytného šetření dojde k závěru, že:
a)
vyskytují se závažné nedostatky v účinném fungování systému řízení a kontroly operačního programu, které ohrožují příspěvek Unie již vyplacený na daný operační program;
b)
členský stát nesplnil před zahájením opravného řízení podle tohoto odstavce své povinnosti podle článku 53;
c)
výdaje uvedené v žádosti o platbu nejsou správné a nebyly členským státem opraveny před zahájením opravného řízení podle tohoto odstavce.
Komise při svých finančních opravách vychází z jednotlivých případů zjištěných nesrovnalostí, přičemž přihlíží k tomu, zda se jedná o systémovou nesrovnalost. Pokud nelze přesně vyčíslit výši nesprávných výdajů uplatněných u fondu, použije Komise finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace.
2. Při rozhodování o provedení opravy podle odstavce 1 Komise dodržuje zásadu proporcionality zohledněním povahy a závažnosti nesrovnalostí a rozsahu a finančních důsledků nedostatků zjištěných v systému řízení a kontroly daného operačního programu.
3. Jestliže Komise zakládá své stanovisko na výrocích jiných auditorů než auditorů svých vlastních útvarů, vypracuje vlastní závěry ohledně finančních důsledků po posouzení opatření přijatých dotyčným členským státem podle čl. 53 odst. 2, oznámení zaslaných podle čl. 30 odst. 2 a případných odpovědí členského státu.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 62, jimiž stanoví podrobná pravidla týkající se kritérií pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, včetně základních typů těchto nedostatků, kritéria k určení výše finančních oprav, jež mají být použita, a kritéria pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav.
Článek 56
Postup pro finanční opravy prováděné Komisí
1. Před přijetím rozhodnutí o finanční opravě zahájí Komise řízení oznámením předběžných závěrů svého šetření členskému státu spolu s výzvou, aby členský stát do dvou měsíců předložil své připomínky.
2. Navrhuje-li Komise finanční opravu na základě extrapolace nebo paušální sazby, dostane členský stát příležitost prokázat přezkoumáním příslušné dokumentace, že skutečný rozsah nesrovnalosti je menší, než jak byl posouzen Komisí. Po dohodě s Komisí může členský stát omezit rozsah tohoto přezkumu na vhodnou část nebo vzorek příslušné dokumentace. S výjimkou řádně odůvodněných případů nesmí doba povolená pro takové přezkoumání překročit další dva měsíce od uplynutí lhůty dvou měsíců uvedené v odstavci 1.
3. Komise zohlední veškeré důkazy předložené členským státem ve lhůtách uvedených v odstavcích 1 a 2.
4. Nepřijme-li členský stát předběžné závěry Komise, pozve ho Komise na slyšení, aby se zaručilo, že jsou k vyvození závěru Komise ohledně uplatnění finanční opravy k dispozici všechny důležité informace a zjištění.
5. V případě dohody a aniž je dotčen odstavec 7 tohoto článku, může členský stát opětovně použít fond v souladu s čl. 53 odst. 3.
6. V zájmu uplatnění finančních oprav přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí do šesti měsíců ode dne slyšení nebo ode dne obdržení dalších informací, pokud členský stát souhlasil s tím, že tyto dodatečné informace po slyšení předloží. Komise vezme v úvahu veškeré informace a připomínky předložené v průběhu řízení. Pokud se slyšení neuskuteční, začíná šestiměsíční lhůta běžet dva měsíce po dni, kdy Komise odeslala pozvánku ke slyšení.
7. Zjistí-li Komise při vykonávání svých funkcí podle článku 36 nebo Evropský účetní dvůr nesrovnalosti dokládající závažné nedostatky v účinném fungování systémů řízení a kontroly, sníží výsledná finanční oprava podporu z fondu na daný operační program.
První pododstavec se nepoužije v případě závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, které byly před jejich zjištěním ze strany Komise nebo Evropského účetního dvora:
a)
zjištěny v prohlášení řídícího subjektu, výroční kontrolní zprávě nebo výroku auditora předložených Komisi v souladu s čl. 59 odst. 5 finančního nařízení nebo v jiných zprávách o auditu auditního orgánu předložených Komisi a pokud byla přijata příslušná opatření; nebo
b)
předmětem náležitých nápravných opatření ze strany členského státu.
Posouzení závažných nedostatků v účinném fungování systému řízení a kontroly vychází z práva použitelného v době, kdy byly předloženy příslušné prohlášení řídících subjektů, výroční kontrolní zprávy a výroky auditora.
Komise při rozhodování o finanční opravě:
a)
dodržuje zásadu proporcionality tím, že zohlední povahu a závažnost závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly a jeho finanční dopady na rozpočet Unie;
b)
pro účely použití paušální sazby nebo opravy extrapolací vyloučí výdaje, u nichž nesrovnalosti odhalil již členský stát a které byly předmětem úpravy v účetní uzávěrce v souladu s čl. 50 odst. 10, jakož i výdaje podléhající probíhajícímu posuzování jejich zákonnosti a správnosti podle čl. 49 odst. 2;
c)
zohlední paušální sazbu nebo opravy extrapolací použité v případě výdajů členským státem z důvodu jiných závažných nedostatků, které členský stát odhalil při určování zbytkového rizika pro rozpočet Unie.
Článek 57
Vrácení platby
1. Každá částka, která má být vrácena do rozpočtu Unie, se uhrazuje přede dnem splatnosti uvedeným v příkazu k úhradě vydaném v souladu s článkem 73 finančního nařízení. Dnem splatnosti je poslední den druhého měsíce po vydání příkazu.
2. Každým prodlením při navracení částky vzniká nárok na úrok z prodlení ode dne splatnosti až do dne uskutečnění platby. Sazba tohoto úroku z prodlení je o jeden a půl procentního bodu vyšší než sazba používaná Evropskou centrální bankou při jejích hlavních refinančních operacích v první pracovní den měsíce, do kterého spadá den splatnosti.
Článek 58
Přiměřená kontrola operačních programů
1. Na operace, u nichž celkové způsobilé výdaje nepřesahují 150 000 EUR, se nevztahuje více než jeden audit provedený buď auditním orgánem, nebo Komisí před předložením účetní závěrky za účetní období, během něhož byla operace dokončena. Na jiné operace se nevztahuje více než jeden audit za účetní období provedený buď auditním orgánem, nebo Komisí před předložením účetní závěrky za účetní období, během kterého byla operace dokončena. Operace nepodléhají auditu ze strany Komise nebo auditního orgánu v roce, kdy audit již provedl Evropský účetní dvůr, pokud mohou být výsledky auditní činnosti, kterou Evropský účetní dvůr s ohledem na tyto operace provedl, použity auditním orgánem nebo Komisí za účelem splnění jejich příslušných povinností.
2. Audit operace podporované OP I může zahrnovat všechny fáze provádění a všechny úrovně distribučního řetězce s jedinou výjimkou kontroly skutečných konečných příjemců, nezjistí-li posouzení rizik zvláštní riziko nesrovnalostí či podvodu.
3. U operačních programů, jež podle posledního výroku auditora nevykazují žádné významné nedostatky, se může Komise s auditním orgánem při následujícím setkání podle čl. 37 odst. 2 dohodnout, že lze úroveň potřebné auditní činnosti snížit tak, aby byla úměrná zjištěné míře rizika. V takových případech neprovádí Komise své vlastní audity na místě, pokud neexistují důkazy naznačující nedostatky v systému řízení a kontroly, jež nepříznivě ovlivňují výdaje vykázané Komisi v účetním období, za které byla účetní závěrka přijata Komisí.
4. V případě operačních programů, u nichž Komise dojde k závěru, že výrok auditního orgánu je spolehlivý, se může s auditním orgánem dohodnout, že omezí své vlastní audity na místě, jejichž předmětem je práce auditního orgánu, pokud neexistují důkazy o nedostatcích v práci auditního orgánu za účetní období, za které byla účetní závěrka přijata Komisí.
5. Aniž je dotčen odstavec 1, mohou auditní orgán a Komise provádět audity operací v případě, že se při posuzování rizik nebo v rámci auditu ze strany Evropského účetního dvora zjistí zvláštní riziko nesrovnalostí či podvodu, v případě důkazů o závažných nedostatcích v účinném fungování systému řízení a kontroly daného operačního programu a po dobu uvedenou v čl. 51 odst. 1. Komise může za účelem hodnocení práce auditního orgánu přezkoumat auditní stopu dotyčného auditního orgánu nebo se zúčastnit auditů na místě prováděných auditním orgánem, a pokud je to z hlediska získání jistoty o účinném fungování auditního orgánu nutné v souladu s mezinárodně přijatými auditními standardy, může Komise provádět i audit operací.
KAPITOLA 4
Zrušení závazku
Článek 59
Zrušení závazku
1. Komise zruší jakýkoli díl částky v operačním programu, který nebyl použit pro výplatu předběžného financování a průběžných plateb do 31. prosince třetího rozpočtového roku následujícího po roce, v němž byl přijat rozpočtový závazek v rámci operačního programu nebo v souvislosti s nímž nebyla v souladu s článkem 45 předložena žádost o platbu podle článku 41, včetně všech žádostí o platby, které zcela nebo zčásti podléhají přerušení platební lhůty nebo pozastavení plateb.
2. Ta část závazků, která zůstane otevřená ke dni 31. prosince 2023, se zruší, pokud nebude ve lhůtě stanovené v čl. 52 odst. 1 předložen Komisi některý z dokladů požadovaných podle čl. 52 odst. 1.
Článek 60
Výjimka ze zrušení závazku
1. Částka, jíž se zrušení týká, se snižuje o částky odpovídající té části rozpočtového závazku, u níž:
a)
operace byly pozastaveny soudním řízením nebo řízením o správním opravném prostředku s odkladným účinkem; nebo
b)
nebylo možné předložit žádost o platbu z důvodů působení vyšší moci, která vážně ovlivnila provádění operačního programu nebo jeho části.
Vnitrostátní orgány, které se na vyšší moc podle prvního pododstavce písm. b) odvolávají, musí prokázat její přímé důsledky pro provádění operačního programu nebo jeho části.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) a b) lze o snížení požádat jednou, pokud pozastavení nebo vyšší moc netrvaly déle než jeden rok, nebo několikrát podle trvání vyšší moci nebo počtu let, které uběhnou mezi dnem soudního nebo správního rozhodnutí o pozastavení provádění dané operace a dnem nabytí právní moci konečného soudního nebo správního rozhodnutí.
2. Do 31. ledna zašle členský stát Komisi informace o výjimkách podle odst. 1 prvního pododstavce písm. a) a b) v souvislosti s částkou, která se měla vykázat do konce předcházejícího roku.
Článek 61
Postup
1. Komise uvědomí členský stát a řídící orgán s dostatečným předstihem vždy, když hrozí nebezpečí uplatnění ustanovení o zrušení závazku podle článku 59.
2. Komise na základě informací, které obdržela ke dni 31. ledna, informuje členský stát a řídící orgán o výši zrušeného závazku podle těchto informací.
3. Členský stát má dva měsíce, aby odsouhlasil částku, která má být zrušena, nebo předložil své připomínky.
4. Do 30. června předloží členský stát Komisi revidovaný plán financování zohledňující snížení částky podpory na dotčený rozpočtový rok pro operační program. Pokud jej nepředloží, Komise upraví plán financování snížením příspěvku z fondu na dotčený rozpočtový rok.
5. Komise prostřednictvím prováděcích aktů pozmění rozhodnutí o přijetí operačního programu nejpozději 30. září.
HLAVA VII
PŘENESENÍ PRAVOMOCI, PROVÁDĚCÍ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 62
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 13 odst. 6, čl. 30 odst. 2 pátém pododstavci, čl. 32 odst. 8 prvním pododstavci a odst. 9, čl. 34 odst. 7 a 8 a čl. 55 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje dnem vstupu tohoto nařízení v platnost.
3. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
4. Akt v přenesené pravomoci vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament a Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Pokud Evropský parlament ani Rada v uvedené lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, vyhlásí se akt v přenesené pravomoci v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit.
Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky proti aktu v přenesené pravomoci, nevstoupí tento akt v platnost. Orgán, který vyslovuje námitku proti aktu v přenesené pravomoci, svou námitku odůvodní.
Článek 63
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt v rámci prováděcí pravomoci uvedené v čl. 32 odst. 8 druhém pododstavci tohoto nařízení nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 64
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.