ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 665/2014 НА КОМИСИЯТА
от 11 март 2014 година
за допълване на Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на условията за използване на незадължителния термин за качество „планински продукт“
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по-специално член 31, параграфи 3 и 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕС) № 1151/2012 се създава схема за незадължителни термини за качество с цел да се улесни предоставянето на информация в рамките на вътрешния пазар за добавящите стойност характеристики или специфики на селскостопанските продукти от техните производители. В същия регламент се определят условията за използването на незадължителния термин за качество „планински продукт“, като Комисията се оправомощава да приема делегирани актове относно дерогациите от тези условия за използване в надлежно обосновани случаи и с цел отчитане на природните ограничения, които влияят върху селскостопанското производство в планинските райони. Също така по силата на регламента Комисията се оправомощава да приема делегирани актове за установяване на методи на производство и други критерии, които са от значение за използването на посочения термин.
(2)
С цел да се предотврати риск от въвеждане в заблуда на потребителите следва да се уточни използването на термина „планински продукт“ за продукти от животински произход. За продукти, добити от животни, като например мляко и яйца, производството следва да се извършва в планински райони. За продукти, произведени от животни, като например месо, животните следва да бъдат отглеждани в планински райони. Тъй като животновъдите често купуват млади животни, тези животни следва да прекарат най-малко последните две трети от живота си в планински райони.
(3)
Смяната на пасищата, включително между планински към непланински и обратно, се практикува в много райони на Съюза с цел използването на сезонната паша. По този начин се гарантира запазването на пасищата, разположени на по-голяма височина, които не са подходящи за целогодишна паша, и на традиционните културни ландшафти в планинските райони. Наред с това смяната на пасищата носи преки ползи за околната среда, например чрез намаляване на риска от ерозия и лавини. С цел да се насърчи продължителната практика на смяна на пасищата, следва също така използването на термина „планински продукт“ да се разреши за продукти, произведени от отглеждани при такава практика животни, които са прекарали поне една четвърт от жизнения си цикъл на пасища в планински райони.
(4)
За да се гарантира, че фуражите за селскостопански животни са с произход главно от планински райони, следва да се уточни, че по принцип е необходимо поне половината от годишната дажба храна на животните, изразена в процент сухо вещество, да е съставена от фуражи с произход от планински райони.
(5)
Тъй като наличните фуражи на преживните животни в планинските райони съставляват повече от половината от годишната им дажба храна, в техния случай този дял следва да бъде по-висок.
(6)
Поради природни ограничения и поради факта, че произведените в планинските райони фуражи са предназначени предимно за преживни животни, в момента само малка част от фуражите за свине е с произход от планинските райони. За да се постигне необходимият баланс между двете цели на термина „планински продукт“, посочени в съображение 45 от Регламент (ЕС) № 1151/2012, и да се гарантира, че свиневъдството в планинските райони може да продължи и по този начин да се запази селскостопанското производство, дялът на фуражите за свине с произход от тези райони следва да бъде по-малко от половината от годишната им дажба храна.
(7)
Ограниченията по отношение на фуражите при животни, отглеждани при смяна на пасищата, следва да се прилагат, докато животните пребивават в планински райони.
(8)
Тъй като тази практика се прилага и при кошерите, използването на термина „планински продукт“ следва да се уточни и по отношение на продуктите от пчеларство. Независимо от това, понеже захарта, служеща за храна на пчелите, обикновено не е с произход от планински райони, по отношение на пчелите не се прилагат хранителни ограничения.
(9)
С цел да се предотврати риск от въвеждане в заблуда на потребителите терминът „планински продукт“ следва да се използва за продукти от растителен произход само когато растенията са отглеждани в планински райони.
(10)
Следва да се разреши преработените продукти да съдържат суровини като захар, сол или билки, които не могат да бъдат произведени в планински райони, при условие че те не представляват повече от 50 % от общото тегло на съставките.
(11)
В планинските райони в определени части на Съюза липсват достатъчно съоръжения за производство на мляко и млечни продукти от сурово мляко, за клане на животни и разфасоване и обезкостяване на кланични трупове и за пресоване на маслиново масло. Природните ограничения влияят върху наличността на подходящи съоръжения и затрудняват процеса на преработка в планинските райони. Преработката на други места в близост до планинските райони не променя естеството на преработените продукти по отношение на планинския им произход. Поради това следва да се разреши терминът „планински продукт“ да се използва за такива продукти, когато преработката им се извършва извън планинските райони. С оглед на местоположението на преработвателните съоръжения в някои държави членки и необходимостта да се задоволят очакванията на потребителите, преработвателните дейности следва да се извършват в радиус от 30 km от съответните планински райони.
(12)
Освен това, за да се позволи на съществуващите съоръжения за производство на мляко и млечни продукти да продължат дейността си, следва да се разреши използването на термина „планински продукт“ само по отношение на онези от тях, които са били действащи към датата на влизане в сила на Регламент (ЕС) № 1151/2012. Тъй като разпределението на тези съоръжения в планинските райони не е равномерно, на държавите членки следва да се разреши да налагат по-строги изисквания за разстояние или изобщо да премахнат тази възможност,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Продукти от животински произход
1. Терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти, добити от животни, в планински райони по смисъла на член 31, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1151/2012, и преработени в такива райони.
2. Терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти, произведени от животни, които най-малко през последните две трети от живота си са отглеждани в посочените планински райони, ако продуктите са преработени в такива райони.
3. Чрез дерогация от параграф 2 терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти, произведени от животни, отглеждани при смяна на пасищата, които през поне една четвърт от живота си са отглеждани на пасища в планински райони.
Член 2
Фуражи
1. За целите на член 31, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 фуражите за селскостопански животни се считат за произхождащи главно от планинските райони, ако дялът на годишната дажба фуражи, които не могат да бъдат произведени в планински райони, изразен в процент сухо вещество, не надвишава 50 %, а в случаите на преживни животни - 40 %.
2. Чрез дерогация от параграф 1 дялът на фуражите за свине, които не могат да бъдат произведени в планински райони, изразен в процент сухо вещество, не надвишава 75 % от годишната дажба храна на животните.
3. Параграф 1 не се прилага по отношение на фуражи за посочените в член 1, параграф 3 животни, отглеждани при смяна на пасищата, когато отглеждането им се извършва извън планинските райони.
Член 3
Продукти от пчеларство
1. Терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти от пчеларство, ако пчелите са събирали нектар и полен само в планински райони.
2. Чрез дерогация от член 31, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 не се изисква захарта, служеща за храна на пчелите, да е с произход от планински райони.
Член 4
Продукти от растителен произход
Чрез дерогация от член 31, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти от растителен произход само когато растенията са отглеждани в планински райони по смисъла на член 31, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1151/2012.
Член 5
Съставки
Когато се използват в продуктите, посочени в членове 1 и 4, следните съставки могат да бъдат с произход извън планинските райони, при условие че не представляват повече от 50 % от общото тегло на съставките:
а)
продукти, които не са изброени в приложение I към Договора; и
б)
билки, подправки и захар.
Член 6
Преработвателни дейности извън планинските райони
1. Чрез дерогация от член 31, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 и член 1, параграфи 1 и 2 от настоящия регламент следните преработвателни дейности може да се извършват и извън планинските райони, при условие че разстоянието от съответния планински район не превишава 30 km:
а)
преработвателни дейности за производство на мляко и млечни продукти в преработвателни съоръжения, действащи към 3 януари 2013 г.;
б)
клане на животни и разфасоване и обезкостяване на кланични трупове;
в)
пресоване на маслиново масло.
2. По отношение на продукти, преработвани на тяхна територия, държавите членки могат да решат, че дерогацията в параграф 1, буква а) няма да се прилага или че e необходимо преработвателните съоръжения да бъдат разположени в радиус от по-малко от 30 km от съответния планински район.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2014 година.
NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 665/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012, pokud jde o podmínky používání nepovinného údaje o jakosti „horský produkt“
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 31 odst. 3 a 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1151/2012 zavedlo režim nepovinných údajů o jakosti s cílem usnadnit producentům zemědělských produktů s vlastnostmi nebo charakteristikami představujícími přidanou hodnotu, aby o takových vlastnostech a charakteristikách informovali v rámci vnitřního trhu. Stanovilo podmínky pro používání nepovinného údaje o jakosti „horský produkt“ a zmocnilo Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci, které stanoví odchylky od těchto podmínek používání v náležitě odůvodněných případech a s cílem zohlednit přírodní omezení ovlivňující zemědělskou produkci v horských oblastech. Uvedené nařízení rovněž zmocňuje Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o stanovení metod produkce a dalších kritérií týkajících se používání uvedeného výrazu.
(2)
Aby se předešlo uvádění spotřebitelů v omyl, bylo by třeba vysvětlit používání výrazu „horský produkt“ u produktů živočišného původu. U produktů produkovaných zvířaty, jako jsou mléko a vejce, by mělo v horských oblastech docházet k produkci. U produktů ze zvířat, jako je maso, by měla být v horských oblastech chována zvířata. Protože zemědělci často nakupují mladá zvířata, měla by tato zvířata v horských oblastech strávit nejméně poslední dvě třetiny svého života.
(3)
V mnoha částech Unie dochází z důvodu využívání sezónní dostupnosti pastvy k sezónnímu přesunu zvířat na jiné pastviny, včetně přesunu mezi pastvinami v horských a nehorských oblastech. Přesun zajišťuje zachování pastvin ve vyšší nadmořské výšce, které nejsou vhodné pro celoroční pastvu, a tradiční kulturní krajiny v horských oblastech. Přesun má rovněž přímé přínosy pro životní prostředí, například snižuje riziko eroze a lavin. S cílem podpořit pokračování sezónního přesunu zvířat by proto mělo být rovněž povoleno používat pojem „horský produkt“ na produkty ze zvířat, které se sezónně přesouvají a které stráví na pastvinách v horských oblastech alespoň čtvrtinu svého života.
(4)
Aby bylo zajištěno, že krmivo pro hospodářská zvířata pochází v zásadě z horských oblastí, mělo by být upřesněno, že krmivo pocházející z horských oblastí by mělo tvořit v podstatě alespoň polovinu roční stravy zvířat, vyjádřeno jako procentní podíl sušiny.
(5)
Vzhledem k tomu, že v horských oblastech představuje krmivo dostupné pro přežvýkavce více než polovinu jejich roční stravy, měl by být v tomto případě tento procentní podíl vyšší.
(6)
Kvůli přírodním překážkám a skutečnosti, že krmivo vyprodukované v horských oblastech je určeno převážně pro přežvýkavce, jsou v současnosti horské oblasti zdrojem jen malé části krmiva pro prasata. S cílem dosáhnout potřebné rovnováhy mezi oběma cíli, pokud jde o výraz „horský produkt“, jak je stanoví 45. bod odůvodnění nařízení (EU) č. 1151/2012, zajistit, že produkce prasat v horských oblastech může pokračovat, a přispět tak k zachování venkovské struktury, by měl podíl krmiv pro prasata, která musí pocházet z těchto oblastí, tvořit méně než polovinu roční stravy zvířat.
(7)
Omezení týkající se krmiv by se měla uplatňovat na zvířata, která se sezónně přesouvají, po dobu, kdy jsou v horských oblastech.
(8)
Vzhledem k tomu, že se sezónní přesun týká také včelích úlů, bylo by třeba upřesnit používání výrazu „horský produkt“ u včelařských produktů. Jelikož však cukr ke krmení včel obvykle nepochází z horských oblastí, neměla by se omezení týkající se krmiv vztahovat na včely.
(9)
Aby se předešlo uvádění spotřebitelů v omyl, měl by se výraz „horský produkt“ používat na produkty rostlinného původu, pouze pokud se dané rostliny pěstují v horských oblastech.
(10)
Mělo by být povoleno, aby zpracované produkty obsahovaly jako přísady suroviny, jako je cukr, sůl nebo bylinky, které nemohou být vyprodukovány v horských oblastech, za předpokladu, že netvoří více než 50 % celkové hmotnosti složek.
(11)
V horských oblastech v některých částech Unie není dostatek zařízení, která by vyráběla mléko a mléčné výrobky ze syrového mléka, porážela zvířata, bourala a vykosťovala jatečně upravená těla a lisovala olivový olej. Přírodní omezení ovlivňují v horských oblastech dostupnost vhodných zpracovatelských zařízení, a zpracování je proto ztížené a není ekonomicky životaschopné. Zpracování na jiném místě v blízkosti horské oblasti nemění povahu takto zpracovaných výrobků, pokud jde o jejich horský původ. Mělo by být proto u těchto produktů, pokud jsou zpracovány mimo horské oblasti, umožněno používat výraz „horský produkt“. Vzhledem k umístění zpracovatelských zařízení v některých členských státech a k potřebě splnit očekávání spotřebitelů by mělo zpracování probíhat ve vzdálenosti do 30 km od dané horské oblasti.
(12)
Aby navíc mohla stávající zařízení na výrobu mléka a mléčných výrobků pokračovat ve své činnosti, mělo by být povoleno používat výraz „horský produkt“ pouze těm zařízením, která fungují ke dni vstupu nařízení (EU) č. 1151/2012 v platnost. Vzhledem k tomu, že se dostupnost těchto zařízení v horských oblastech liší, měly by být členské státy oprávněny stanovit přísnější požadavek ohledně vzdálenosti nebo tuto možnost vůbec nepovolit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Produkty živočišného původu
1. Výraz „horský produkt“ lze používat u produktů vyprodukovaných zvířaty v horských oblastech podle definice v čl. 31 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012 a zpracovaných v těchto oblastech.
2. Výraz „horský produkt“ lze používat u produktů vyrobených ze zvířat, která jsou chována alespoň po dobu posledních dvou třetin svého života v těchto horských oblastech, pokud jsou tyto produkty v těchto oblastech zpracovány.
3. Odchylně od odstavce 2 lze výraz „horský produkt“ používat u produktů získaných ze zvířat, která se sezónně přesouvají a která byla chována v horských oblastech na sezónních pastvinách po dobu alespoň jedné čtvrtiny svého života.
Článek 2
Krmiva
1. Pro účely čl. 31 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 se má za to, že krmivo pro hospodářská zvířata pochází v zásadě z horských oblastí, jestliže podíl roční stravy zvířat, která nemůže být vyprodukována v horských oblastech, vyjádřený jako procentuální podíl sušiny, nepřekročí 50 % (v případě přežvýkavců 40 %).
2. Pokud jde o prasata, odchylně od odstavce 1 nepřekročí podíl krmiva, které nemůže být vyprodukováno v horských oblastech, vyjádřený jako procentní podíl sušiny, 75 % roční stravy zvířat.
3. Odstavec 1 se nepoužije na krmiva pro zvířata, která se sezónně přesouvají podle čl. 1 odst. 3, jestliže jsou chována mimo horské oblasti.
Článek 3
Včelařské produkty
1. Výraz „horský produkt“ lze používat u včelařských produktů, pokud včely sbíraly nektar a pyl pouze v horských oblastech.
2. Odchylně od čl. 31 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 nemusí cukr ke krmení včel pocházet z horských oblastí.
Článek 4
Produkty rostlinného původu
Odchylně od čl. 31 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 lze výraz „horský produkt“ používat u produktů rostlinného původu, pouze pokud se rostlina pěstuje v horských oblastech podle definice v čl. 31 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012.
Článek 5
Složky
Pokud jsou použity v produktech uvedených v článcích 1 a 4, nemusí tyto složky pocházet z horských oblastí za předpokladu, že netvoří více než 50 % celkové hmotnosti složek:
a)
produkty neuvedené v příloze I Smlouvy a
b)
bylinky, koření a cukr.
Článek 6
Zpracování mimo horské oblasti
1. Odchylně od čl. 31 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1151/2012 a čl. 1 odst. 1 a 2 tohoto nařízení může být následující zpracování prováděno mimo horské oblasti za předpokladu, že vzdálenost od dané horské oblasti nepřesahuje 30 km:
a)
zpracování za účelem výroby mléka a mléčných výrobků ve zpracovatelských zařízeních, která jsou v provozu ke dni 3. ledna 2013;
b)
porážka zvířat, bourání a vykosťování jatečně upravených těl;
c)
lisování olivového oleje.
2. Co se týče produktů zpracovaných na jejich území, mohou členské státy stanovit, že se výjimka podle odst. 1 písm. a) nepoužije nebo že zpracovatelské zařízení musí být umístěno v určité vzdálenosti menší než 30 km od dané horské oblasti, kterou stanoví.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.