РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 258/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 3 април 2014 година
за създаване на програма на Съюза в подкрепа на специфични дейности в областта на финансовото отчитане и одита за периода 2014-2020 г. и за отмяна на Решение № 716/2009/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
С Решение № 716/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3) беше създадена програма на Общността в подкрепа на специфични дейности в областта на финансовите услуги, финансовото отчитане и одита. Въз основа на това решение Европейската консултативна група за финансова отчетност (ЕКГФО), Фондацията за международните стандарти за финансово отчитане (наричана по-долу „Фондацията за МСФО“), която е правоприемникът на Фондацията на Съвета по международните счетоводни стандарти (ФСМСС), и Надзорният съвет за отчитане и отразяване на обществения интерес (PIOB) получиха съфинансиране от Съюза под формата на безвъзмездни средства за оперативни разходи до 31 декември 2013 г.
(2)
Настъпилата през 2008 г. финансова криза постави въпроса за финансовото отчитане и одита в центъра на политическата програма на Съюза. Наличието на добре функционираща обща рамка за финансова отчетност е от съществено значение за вътрешния пазар, за ефективното функциониране на капиталовите пазари и за постигането на интегриран пазар за финансови услуги в Съюза.
(3)
Освен че играят централна роля за това да се гарантира, че инвеститорите разполагат с важна информация относно баланса, отчета за приходите и разходите и паричните потоци, финансовите отчети подпомагат ефективното корпоративно управление.
(4)
Освен че играят жизненоважна роля при защитата на интересите на акционерите и кредиторите, финансовите отчети представляват основата на пруденциалното регулиране, тъй като всички значими законодателни инструменти в областта на финансовите услуги разчитат на финансовите отчети на дружествата, включително Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4) и Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5). Регулаторите разчитат на терминологията в областта на счетоводното отчитане, за да разберат какви рискове поема дадено дружество и какво се изисква следователно от това дружество.
(5)
В условията на глобална икономика е необходим глобален счетоводен език, като при това се отчитат множеството различни счетоводни традиции, които вече са се наложили. Г-20 призова няколкократно за разработване на глобални счетоводни стандарти и за сближаване на съществуващите и на бъдещите счетоводни стандарти. Международните стандарти за финансово отчитане (МСФО), разработени от Съвета по международни счетоводни стандарти (СМСС), са приети и се използват в много, но не и в някои основни юрисдикции в света. Такива международни счетоводни стандарти следва да бъдат разработени в рамките на прозрачен процес, отличаващ се с демократична отчетност. За да се осигури защитата на интересите на Съюза и наличието на глобални стандарти с високо качество, които са съвместими с правото на Съюза, особено важно е интересите на Съюза да бъдат добре представени в този процес на разработване на международни стандарти. Тези интереси включват запазването на принципа, че финансовите отчети следва да дават „вярна и точна представа“ и следва да бъдат надеждни, разбираеми, съпоставими и относими.
(6)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета (6) МСФО следва да бъдат включени в правото на Съюза, за да бъдат използвани от дружества, чиито ценни книжа се търгуват на регулиран пазар в Съюза, единствено при условие че МСФО отговарят на критериите, посочени в същия регламент, включително изискването отчетите да дават „вярна и точна представа“, както е предвидено в член 4, параграф 3 от Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7). Следователно МСФО играят важна роля при функционирането на вътрешния пазар, поради което Съюзът е пряко заинтересован да гарантира, че процесът, чрез който се разработват и одобряват МСФО, води до установяването на стандарти, съответстващи на изискванията на правната уредба на вътрешния пазар.
(7)
МСФО се приемат от СМСС, а свързаните с тях тълкувания - от Комитета за разяснения на МСФО, два органа в рамките на Фондацията за МСФO. Следователно е от съществено значение да се установят подходящи правила за финансиране на Фондацията за МСФО.
(8)
ЕКГФО беше създадена през 2001 г. от европейски организации, представляващи емитентите и счетоводителите, които участват в процеса на финансово отчитане. В съответствие с Регламент (ЕО) № 1606/2002 ЕКГФО предоставя на Комисията становища дали даден счетоводен стандарт, приет от СМСС, или дадено тълкувание, прието от Комитета за разяснения на МСФО, чието одобрение предстои, отговаря на установените в посочения регламент критерии за одобрение.
(9)
В световен план ЕКГФО се налага като представител на единната европейска позиция по въпросите на счетоводното отчитане. В това си качество ЕКГФО участва в процеса на СМСС по установяване на стандартите. За да изпълнява тази роля, ЕКГФО следва да е запознат с всички възможни становища, изразени в Съюза в рамките на надлежен процес, при което разработващите стандартите на национално равнище, правителствата и регулаторите, както и други заинтересовани страни играят съществена роля предвид значителните различия в мненията, които вече съществуват между държавите членки и различните заинтересовани страни. Всички взаимодействия на ЕКГФО със СМСС следва да бъдат напълно прозрачни и ЕКГФО следва да взема всички решения след провеждане на изчерпателни консултации с разработващите стандартите на национално равнище.
(10)
Предвид ролята на ЕКГФО за извършване на оценка дали МСФО отговарят на изискванията на дружественото право на Съюза и неговата политика в тази област, съгласно предвиденото в Регламент (ЕО) № 1606/2002, е необходимо Съюзът да осигури стабилно финансиране за ЕКГФО и по този начин да допринесе за обезпечаване на необходимите ѝ средства.
(11)
На 12 ноември 2013 г. Комисията публикува доклада на Филип Мейстад, специален съветник на комисаря, отговарящ за вътрешния пазар и услугите (наричан по-долу „докладът на специалния съветник“), в който той очерта възможните реформи на управлението на ЕКГФО, целящи увеличаване на приноса на Съюза в разработването на международните счетоводни стандарти. За да се постигнат очакваните цели на програмата за съфинансиране, създадена с настоящия регламент (наричана по-долу „Програмата“), е необходимо правилата за управление да бъдат преразгледани в съответствие с препоръките, изложени в доклада на специалния съветник, както и тези реформи да бъдат проведени незабавно. Комисията следва да наблюдава провеждането на реформата на управлението на ЕКГФО и да информира Европейския парламент и Съвета за напредъка в провеждането ѝ. За тази цел до 31 март 2014 г. Комисията следва да представи пред Европейския парламент и Съвета доклад относно провеждането на реформата на управлението.
(12)
Техническата работа на ЕКГФО следва да бъде съсредоточена върху предоставянето на технически консултации за Комисията относно одобрението на МСФО, както и върху подходящото участие в процеса на разработване на тези МСФО, и следва да гарантира, че интересите на Съюза са отчетени в необходимата степен в процеса на разработване на международни стандарти. Посочените интереси следва да включват концепцията за „предпазливост“ и запазването на изискването за „вярна и точна представа“, както е предвидено в Директива 2013/34/ЕС, и следва да отчитат въздействието на стандартите върху финансовата стабилност и икономиката. Комисията следва да оцени техническата работа на ЕКГФО в докладите, изготвени в съответствие с критериите, предвидени в настоящия регламент.
(13)
В областта на задължителния одит през 2005 г. Групата за текущо наблюдение - международна организация, която отговаря за наблюдението на реформата на управлението на Международната федерация на счетоводителите (МФС) - създаде PIOB. Ролята на PIOB е да наблюдава процеса, който води до приемането на Международните стандарти за одит (МСО), и други дейности на МФС от обществен интерес. МСО могат да бъдат приети с цел прилагането им в Съюза, при условие че са разработени по-специално в рамките на надлежен процес, при публичен надзор и прозрачност в съответствие с изискванията по член 26 от Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8). В предложенията за одит от 30 ноември 2011 г. се предвижда също така въвеждането на МСО в Съюза.
(14)
Включването на МСО в правото на Съюза и ключовата роля на PIOB, чиято цел е да гарантира, че стандартите отговарят на предвидените в Директива 2006/43/ЕО изисквания, означава, че Съюзът е пряко заинтересован да гарантира, че процесът, чрез който са разработени и одобрени тези стандарти, води до приемането на стандарти, които са съвместими с правната уредба в областта на вътрешния пазар. В предложението на Комисията за изменение на Директива 2006/43/ЕО също така изрично се признава ролята на PIOB. Следователно е важно да се предвидят подходящи правила за финансиране на PIOB.
(15)
Органите, работещи в областта на счетоводното отчитане и одита, са силно зависими от предоставеното им финансиране и играят основна роля в Съюза, която е от решаващо значение за функционирането на вътрешния пазар. Предложените бенефициери по програмата,създадена с Решение № 716/2009/ЕО, са получили съфинансиране от бюджета на Съюза посредством безвъзмездни средства за оперативни разходи, което засилва финансовата им независимост от частния сектор, и от инцидентно получени средства, като по този начин се повишават техните възможности и надеждност. Публичното финансиране само по себе си обаче не следва да се разглежда като потвърждение за тази независимост от частния сектор. В частност, следва да се изисква по-голяма прозрачност във връзка с членовете на управителните органи, наред с другото, на СМСС и ЕКГФО, за да се гарантира, че всички заинтересовани страни са представени в процеса на установяване на стандарти и тяхното одобрение. ЕКГФО и СМСС следва да предприемат всички подходящи мерки за избягване на конфликтите на интереси, включително изисквания за разгласяване, които са съобразени с функцията и отговорностите на различните категории персонал, наети от тези организации.
(16)
Опитът показва, че съфинансирането от Съюза осигурява ясно, стабилно, диверсифицирано, надеждно и адекватно финансиране за бенефициерите и им помага да изпълняват независимо и ефикасно мисията си от обществен интерес. Поради тази причина с вноската на Съюза следва да продължи да се осигурява достатъчно финансиране, предназначено за работата по установяване на международни счетоводни стандарти и международни стандарти за одит, и по-специално за Фондацията за МСФО, ЕКГФО и PIOB.
(17)
Освен промените в схемите им на финансиране Фондацията за МСФО и ЕКГФО проведоха управленски реформи, за да гарантират, че структурата и процесите им способстват за това, те да изпълняват мисията си в обществен интерес по независим, ефикасен и прозрачен начин, характеризиращ се с демократична отчетност. Що се отнася до Фондацията за МСФО, през 2009 г. беше създадена Групата за текущо наблюдение с цел гарантиране на публична отчетност и надзор, беше подобрена ефективността на Консултативния съвет по стандартите и прозрачността и беше уредена ролята на оценките на въздействието като част от надлежния процес на СМСС. Ще продължат усилията за подобряване на начина на управление на тези органи. През 2013 г. Комисията започна оценка на прилагането на Регламент (ЕО) № 1606/2002. Оценката обхваща по-специално критериите за одобрение на МСФО в Съюза, както е предвидено в член 3, параграф 2 от посочения регламент, както и правилата за управление, въведени от Фондацията за МСФО и СМСС. Комисията възнамерява да приключи оценката и да докладва за резултатите пред Европейския парламент и Съвета до 31 декември 2014 г. Когато е целесъобразно, Комисията ще представи законодателно предложение за подобряване на действието на посочения регламент.
(18)
С настоящия регламент се определя финансовият пакет за цялата продължителност на Програмата, който представлява основната референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно сътрудничеството по бюджетните въпроси и относно доброто финансово управление (9) за Европейския парламент и Съвета в хода на годишната бюджетна процедура.
(19)
Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (10) и Делегиран регламент (ЕС, Евратом) № 1268/2012 на Комисията (11), които гарантират финансовите интереси на Съюза, трябва да се прилагат в хода на изпълнение на Програмата, като се вземат предвид принципите на опростеност и последователност при избора на бюджетни инструменти, ограничаването на броя на случаите, в които Комисията запазва пряка отговорност за изпълнението и управлението, както и необходимата пропорционалност между обема на ресурсите и административната тежест, свързана с тяхната употреба.
(20)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия във връзка със съставянето на годишни работни програми.
(21)
Очаква се Програмата да допринесе за постигането на целите за осигуряване на съпоставимост и прозрачност на счетоводните отчети на дружествата в Съюза, както и да осигури гласност за потребностите на Съюза в контекста на глобалното хармонизиране на стандартите за финансово отчитане. Наличието на единна европейска позиция би спомогнало за насърчаване на приемането на МСФО в международен план, за сближаването на практиките и за въвеждане на висококачествени международни стандарти за одит във всички държави членки. Програмата следва също така да допринесе за изпълнението на стратегията „Европа 2020“, като укрепи единния пазар на финансови услуги и капитали, както и външното измерение на стратегията.
(22)
Настоящият регламент следва да предвижда възможност за съфинансиране на дейностите на някои органи, преследващи цели, които попадат в обхвата или са в подкрепа на политиката на Съюза в областта на разработването и одобряването на стандарти или на надзора на процесите за установяване на стандарти за финансовото отчитане и одита.
(23)
Финансиране от страна на Съюза се предлага за конкретен и ограничен брой най-значими органи в областта на финансовото отчитане и одита.В рамките на настоящата институционална структура новите правила за финансиране ще осигурят стабилно, диверсифицирано, надеждно и достатъчно финансиране, което ще позволи на съответните органи да изпълняват независимо и ефикасно мисията си, която е свързана със Съюза или която представлява обществен интерес. Тези органи следва да разгласят разбивка на данните за друго финансиране, получено от алтернативни източници.
(24)
Като отчита промените вследствие на препоръките, изложени в доклада на специалния съветник, Комисията следва да представи доклади относно напредъка на ЕКГФО при провеждането на реформите на управлението ѝ през март 2014 г. и след това, считано от 2015 г. - ежегодно, най-късно през юни. СМСС започна преглед на концептуалната рамка. След приемането на преразгледаната концептуална рамка Комисията следва да представи на Европейския парламент и на Съвета доклад относно всички промени, внесени в концептуалната рамка и основанията за тях, като обърне специално внимание на концепциите за предпазливост и надеждност, които гарантират спазването на изискването за „вярна и точна представа“, предвидено в Директива 2013/34/ЕС. Бенефициерите следва да гарантират ефикасно и пестеливо използване на публичните средства, включително за пътни и свързани с тях разходи.
(25)
Програмата следва да замени предишната програма за съфинансиране за бенефициерите. Ето защо, от съображения за правна сигурност Решение № 716/2009/ЕО следва да бъде отменено.
(26)
Доколкото целта на настоящия регламент, а именно създаването на програма на Съюза за периода 2014-2020 г. в подкрепа на дейността на органите, които допринасят за постигането на целите на политиката на Съюза в областта на финансовото отчитане и одита,не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, а поради неговия обхват и последици може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел.
(27)
Всяко финансиране на нови бенефициери, дори ако те са преки правоприемници на един от бенефициерите, изброени в настоящия регламент, следва да подлежи на одобрение от страна на Европейския парламент и Съвета, в съответствие с член 294 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
(28)
Уместно е срокът на прилагане на настоящия регламент да бъде съобразен с този на Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 на Съвета (12). Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. Приема се програма на Съюза (наричана по-долу „Програмата“) за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. с цел подкрепа на дейността на органите, които допринасят за постигането на целите на политиката на Съюза в областта на финансовото отчитане и одита.
2. Програмата обхваща дейностите по разработване или осигуряване на данни за разработването на стандарти, прилагането, оценяването или мониторинга на стандартите или по надзора на процесите за установяване на стандарти в подкрепа на прилагането на политиките на Съюза в областта на финансовото отчитане и одита, извършвани от Фондацията за МСФО, ЕКГФО или PIOB.
Член 2
Цел
Целта на Програмата е подобряване на условията за ефикасното функциониране на вътрешния пазар чрез подкрепа на прозрачното и независимо разработване на международните стандарти за финансово отчитане и одит.
Член 3
Бенефициери
1. Бенефициери по Програмата са:
а)
в областта на финансовото отчитане:
i)
ЕКГФО за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2016 г.;
ii)
Фондацията за МСФО;
б)
в областта на одита - PIOB.
2. Органите, работещи в областта на финансовото отчитане и одита, които получават финансиране от Съюза по Програмата, са задължени да осигурят своята независимост и пестеливото и ефикасно използване на публичните средства, без оглед на различните източници на финансиране, от които могат да се ползват.
Член 4
Отпускане на безвъзмездни средства
Финансирането по Програмата се предоставя под формата на оперативни безвъзмездни средства, отпускани на годишна основа.
Член 5
Прозрачност
Всеки бенефициер на финансиране, отпуснато по Програмата, посочва на видно място, като например интернет страница, публикация или годишен доклад, обстоятелството, че е получил финансиране от бюджета на Съюза, и подробна разбивка на данни за друго финансиране, получено от алтернативни източници.
Член 6
Финансови разпоредби
1. Финансовият пакет за изпълнението на Програмата за периода 2014-2020 г. е 43 176 000 EUR по текущи цени.
2. Годишните бюджетни кредити се одобряват от Европейския парламент и от Съвета в рамките на многогодишната финансова рамка.
3. Индикативната разбивка на определения в параграф 1 финансов пакет за тримата бенефицери е, както следва:
а)
за ЕКГФО - 9 303 000 EUR;
б)
за Фондация за МСФО - 31 632 000 EUR;
в)
за PIOB - 2 241 000 EUR.
Член 7
Изпълнение на Програмата
Комисията изпълнява Програмата, като съставя годишни работни програми в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Всяка годишна работна програма изпълнява целите на Програмата, определени в член 2 от настоящия регламент, като конкретизира следното:
а)
очакваните резултати;
б)
разбивка на бюджета за всеки отделен бенефициер, в съответствие с индикативните стойности, определени в член 6, параграф 3.
С цел гарантиране на прозрачност, в годишната работна програма също така се посочва, чрез включване на препратка, предвидената в член 2 цел, определения в член 4 метод на изпълнение и констатациите от докладите.
Комисията приема годишните работни програми чрез актове за изпълнение.
Член 8
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на дейностите, финансирани съгласно настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени, като за целта прилага превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности чрез ефективни проверки, а при установяването на нередности - чрез възстановяване на недължимо платените суми и, когато е целесъобразно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили финансови средства от Съюза по Програмата.
Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва проверки и инспекции на място по отношение на икономически оператори, заинтересовани пряко или непряко от такова финансиране в съответствие с процедурите, предвидени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (13) с цел установяване дали е налице измама, корупция или всякаква друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за безвъзмездни средства, решение за безвъзмездни средства или договор относно финансиране от страна на Съюза.
Без да се засягат първа и втора алинея, в споразуменията за сътрудничество с трети държави и международни организации, споразуменията за безвъзмездни средства, решенията за безвъзмездни средства и договорите, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, изрично се предоставят правомощия на Комисията, Сметната палата и OLAF да провеждат такива одити, проверки и инспекции на място.
Член 9
Оценка
1. До 31 март 2014 г. Комисията представя на Европейския парламент и Съвета първи доклад относно необходимите реформи на управлението в областта на счетоводството и финансовата информация по отношение на ЕКГФО, като взема предвид, наред с другото, промените вследствие на препоръките, изложени в доклада на специалния съветник, и мерките, които вече са предприети от ЕКГФО за провеждане на посочените реформи.
2. До 31 декември 2014 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно констатациите от оценката на Комисията на Регламент (ЕО) № 1606/2002, който, когато е целесъобразно, включва предложения за изменение на посочения регламент с оглед подобряване на действието му, както и относно правилата за управление на всички съответни институции.
3. От 2015 г. Комисията подготвя годишен доклад относно дейността на Фондацията за МСФО по отношение на промените в МСФО, PIOB и ЕКГФО.
4. По отношение на Фондацията за МСФО докладът по параграф 3 обхваща дейността ѝ, и по-специално общите принципи, въз основа на които са разработени новите стандарти. Посоченият доклад разглежда също така въпроса, дали МСФО са надлежно съобразени с различните бизнес модели, дали отразяват действителните последици от икономическите операции, дали не са прекалено сложни и дали избягват изкуствено поставени кратки срокове и допускането на нестабилност.
След приемането на преразгледаната концептуална рамка докладът разглежда всички промени, въведени чрез концептуалната рамка, като отделя особено внимание на концепциите за предпазливост и надеждност.
5. По отношение на PIOB или неговия правоприемник докладът по параграф 3 разглежда промените в областта на диверсификацията на финансирането. Ако финансирането от страна на МФС за определена година надвиши две трети от общото годишно финансиране за PIOB, Комисията предлага годишната ѝ вноска за съответната година да бъде ограничена до максимална сума от 300 000 EUR.
6. По отношение на ЕКГФО докладът по параграф 3 разглежда следното:
а)
дали в техническата си работа по международните счетоводни стандарти ЕКГФО отчита надлежно изискванията на член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1606/2002, по-специално чрез оценка на съответствието на новите или изменени МСФО с принципа за „вярна и точна представа“ и на приноса им за европейските обществени интереси;
б)
дали в техническата си работа по МСФО ЕКГФО предоставя подходяща оценка на това дали разработваните от МСФО проекти на международни счетоводни стандарти и нови или изменени международни счетоводни стандарти се основават на доказателства и дали отговарят на потребностите на Съюза, като отчитат съществуващото в Съюза разнообразие на счетоводни и икономически модели и гледни точки; и
в)
напредъкът на ЕКГФО в провеждането на реформите на управлението ѝ, като отчита промените вследствие на препоръките, изложени в доклада на специалния съветник.
Когато е целесъобразно, Комисията представя законодателно предложение за продължаване на финансирането за ЕКГФО след 31 декември 2016 г.
7. Комисията предава докладите, посочени в параграф 3, на Европейския парламент и на Съвета най-късно до 30 юни всяка година.
8. Най-късно дванадесет месеца преди края на Програмата Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно постигането на целта на Програмата. Докладът оценява най-малко целесъобразността и последователността на Програмата, степента на ефективност на изпълнението ѝ, както и ефективността като цяло и поотделно на различните работни програми на бенефициерите за постигането на целта, посочена в член 2.
9. Комисията изпраща докладите, посочени в настоящия член, на Европейския икономически и социален комитет за информация.
Член 10
Отмяна
Решение № 716/2009/ЕО се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Член 11
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 3 април 2014 година.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 258/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu na období 2014-2020 a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 716/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 716/2009/ES (3) zavedlo program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditu. Na základě tohoto rozhodnutí je Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG), Nadaci mezinárodních standardů účetního výkaznictví (nadace IFRS), jež je právním nástupcem Nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy (IASCF), a Radě pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB) poskytováno do 31. prosince 2013 spolufinancování ze strany Unie ve formě grantů na provozní náklady.
(2)
Krize na finančních trzích, která se projevuje od roku 2008, posunula otázku účetního výkaznictví a provádění auditů do popředí zájmu politik Unie. Řádně fungující společný rámec účetního výkaznictví je nezbytný pro vnitřní trh, pro efektivní fungování kapitálových trhů a pro vytvoření integrovaného trhu finančních služeb v Unii.
(3)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při zajištění toho, aby investoři měli k dispozici podstatné informace týkající se účetní rozvahy, výsledovky a peněžních toků, ale podporuje rovněž efektivní správu a řízení společností.
(4)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při ochraně zájmů akcionářů a věřitelů, ale současně tvoří i základ obezřetnostní regulace, neboť všechny zásadní legislativní nástroje v oblasti finančních služeb, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), se opírají o podnikové účetní výkazy. Regulátoři vycházejí z účetní terminologie, když posuzují, jaká rizika určitá společnost podstupuje, a tedy i jaké kroky by měla učinit.
(5)
V globálním hospodářství je třeba vytvořit globální účetní jazyk, přičemž je třeba zohlednit četné a rozmanité již používané účetní zvyklosti. Skupina G20 opakovaně vyzývá k zavedení celosvětových účetních standardů a ke sbližování současných a budoucích účetních standardů. Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) vypracované Radou pro mezinárodní účetní standardy (IASB) jsou přejímány a používány v mnoha státech po celém světě, ale ne v některých důležitých. Takové mezinárodní účetní standardy musí být vytvářeny transparentním a demokraticky odpovědným způsobem. Pro zajištění respektování zájmů Unie a vysoce kvalitních celosvětových standardů slučitelných s právem Unie je nezbytné, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů odpovídajícím způsobem zohledněny. Tyto zájmy zahrnují zachování zásady, aby účetní závěrky poskytovaly „věrný a poctivý obraz“ a byly spolehlivé a srozumitelné, srovnatelné a relevantní.
(6)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6) by IFRS měly být začleněny do práva Unie, aby byly používány společnostmi s cennými papíry kotovanými na regulovaném trhu v Unii, pouze pokud IFRS splňují kritéria stanovená v uvedeném nařízení, včetně požadavku, aby účetní závěrka podávala „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (7). IFRS tudíž hrají významnou úlohu ve fungování vnitřního trhu a Unie má tak přímý zájem na zajištění toho, aby výsledkem procesu, v rámci něhož jsou IFRS vypracovávány a schvalovány, byly standardy, jež jsou v souladu s požadavky právního rámce pro vnitřní trh.
(7)
IFRS vydává IASB a související výklad těchto standardů vydává Výbor pro výklad IFRS, což jsou dva orgány v rámci nadace IFRS. Je tedy důležité vytvořit vhodné mechanismy financování nadace IFRS.
(8)
EFRAG byla založena v roce 2001 evropskými organizacemi, které zastupují emitenty a účetní podílející se na účetním výkaznictví. V souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 poskytuje EFRAG Komisi stanoviska ohledně toho, zda je účetní standard vydaný IASB nebo výklad vydaný Výborem pro výklad IFRS, který má být převzat, v souladu s kritérii pro přejímání stanovenými v uvedeném nařízení.
(9)
EFRAG přebírá úlohu „jednotného evropského hlasu v oblasti účetnictví“ na globální scéně. Z tohoto titulu poskytuje EFRAG náměty v procesu vytváření standardů IASB. Vzhledem k významným názorovým rozdílům mezi jednotlivými členskými státy a zúčastněnými subjekty by se měla EFRAG, má-li výše uvedenou úlohu plnit, seznámit se všemi možnými názory, které jsou v Unii zastávány, v řádném postupu, v němž hrají zásadní úlohu vnitrostátní orgány stanovující standardy, vlády, regulátoři a další zúčastněné subjekty. Veškeré interakce EFRAG s IASB by měly být zcela transparentní a jakékoli rozhodnutí EFRAG by mělo být přijato po náležité konzultaci s vnitrostátními orgány stanovujícími standardy.
(10)
S přihlédnutím k významu EFRAG při posuzování toho, zda jsou IFRS v souladu s požadavkem práva obchodních společností Unie a její politiky v této oblasti, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1606/2002, je nezbytné, aby Unie zajistila stabilní financování EFRAG, a přispěla tak na její financování.
(11)
Dne 12. listopadu 2013 Komise zveřejnila zprávu Philippa Maystadta, zvláštního poradce komisaře pro vnitřní trh a služby (dále jen „zpráva zvláštního poradce“), v níž nastínil potenciální reformy správy a řízení EFRAG, jejichž cílem je posílit přispění Unie k rozvoji mezinárodních účetních standardů. Za účelem dosažení očekávaných cílů programu spolufinancování zavedeného tímto nařízením (dále jen „program“) je nutné, aby byly revidovány mechanismy správy a řízení v souladu s doporučeními uvedenými ve zprávě zvláštního poradce a aby byly tyto reformy neprodleně provedeny. Komise by měla sledovat provádění reformy správy a řízení v EFRAG a informovat Evropský parlament a Radu o pokroku v jejím provádění. Za tímto účelem by Komise do 31. března 2014 měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu o provádění reformy správy a řízení.
(12)
Odborná práce EFRAG by měla být zaměřena na odborné poradenství Komisi ohledně schválení IFRS, jakož i vhodnou účast v procesu vývoje IFRS, a měla by zajistit, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů náležitě zohledněny. Tyto zájmy by měly zahrnovat pojem „obezřetnosti“, zachování požadavku na „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU, a měly by brát v úvahu dopad standardů na finanční stabilitu a hospodářství. Komise by měla posuzovat odbornou práci EFRAG ve zprávách vypracovaných v souladu s kritérii stanovenými v tomto nařízení.
(13)
Pokud jde o oblast povinných auditů, zřídila v roce 2005 Monitorovací skupina, což je mezinárodní organizace odpovědná za sledování reformy správy a řízení Mezinárodní federace účetních (IFAC), PIOB. Úlohou PIOB je dohlížet na proces vedoucí k přijetí mezinárodních auditorských standardů (ISA) a na ostatní činnosti IFAC v oblasti veřejného zájmu. ISA je možné přijmout k uplatňování v Unii zejména za předpokladu, že tyto standardy byly vypracovány řádným a transparentním způsobem pod veřejným dohledem ve smyslu článku 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (8). Návrhy Komise týkající se oblasti auditu ze dne 30. listopadu 2011 rovněž předpokládají zavedení ISA v Unii.
(14)
Zavedení ISA v Unii a klíčový význam PIOB pro zajištění toho, aby tyto standardy splňovaly požadavky stanovené směrnicí 2006/43/ES, znamená, že Unie má přímý zájem na zajištění toho, aby postupy pro vypracovávání a schvalování ISA zajistily jejich soulad s právním rámcem vnitřního trhu. Návrh Komise na změnu směrnice 2006/43/ES také výslovně uznává úlohu PIOB. Je tedy důležité zajistit vhodné mechanismy financování PIOB.
(15)
Subjekty pracující v oblasti účetnictví a auditu jsou velmi závislé na financování a mají v Unii významnou úlohu, která je rozhodující pro fungování vnitřního trhu. Navrhovaní příjemci programu zavedeného rozhodnutím č. 716/2009/ES byli spolufinancováni granty na provozní náklady z rozpočtu Unie, jež jim umožnily posílit jejich finanční nezávislost na soukromém sektoru a zdrojích ad hoc, a tím i zvýšit jejich možnosti a důvěryhodnost. Financování z veřejných zdrojů by však samo o sobě nemělo být chápáno jako potvrzení této nezávislosti na soukromém sektoru. Měla by být především požadována větší transparentnost v otázkách spojených s členstvím v radách mimo jiné IASB a EFRAG s cílem zajistit, aby v procesech vytváření standardů a schvalování byly zastoupeny všechny zúčastněné subjekty. EFRA a IASB by měly přijmout veškerá vhodná opatření, aby nedošlo ke střetu zájmů, včetně požadavků na zveřejňování informací přizpůsobených funkci a odpovědnosti různých kategorií zaměstnanců těchto organizací.
(16)
Zkušenosti ukázaly, že spolufinancování Unií zajišťuje, že se těmto příjemcům dostane jasného, stabilního, diverzifikovaného, řádného a odpovídajícího financování, a přispěje k tomu, aby tito příjemci byli schopni plnit své úkoly v oblasti veřejného zájmu nezávisle a účinně. Dostatečné finanční prostředky by proto měly být i nadále poskytovány prostřednictvím příspěvku Unie na vytváření mezinárodních účetních a auditorských standardů, zejména pak nadaci IFRS, EFRAG a PIOB.
(17)
Kromě změny struktury financování podstoupily nadace IFRS a EFRAG reformy správy a řízení s cílem zajistit, aby bylo v rámci jejich struktury a vnitřních postupů zajištěno, že budou schopny plnit své poslání v oblasti veřejného zájmu nezávisle, účinně, transparentně a demokraticky. V souvislosti s nadací IFRS byla v roce 2009 vytvořena Rada pro monitorování, která má zajišťovat veřejnou kontrolu a dohled, zlepšila se efektivita Poradního výboru pro standardy, zvýšila se transparentnost a role posuzování dopadů byla formalizována jako součást řádného postupu IASB. Úsilí o zlepšení řízení těchto subjektů bude pokračovat. V roce 2013 zahájila Komise hodnocení uplatňování nařízení (ES) č. 1606/2002. Rozsah hodnocení se týká zejména kritérií pro schvalování IFRS v Unii, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení, a opatření v oblasti správy a řízení přijatá nadací IFRS a IASB. Komise má v úmyslu hodnocení dokončit a o výsledcích podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2014. V případě potřeby předloží Komise legislativní návrh ke zlepšení fungování uvedeného nařízení.
(18)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částkou v ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (9).
(19)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (10) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. 1268/2012 (11), jež chrání finanční zájmy Unie, mají být používána při provádění programu se zřetelem na zásady jednoduchosti a jednotnosti ve výběru rozpočtových nástrojů, na omezení počtu případů, ve kterých si Komise ponechává přímou odpovědnost za provádění a řízení, a na požadovanou úměrnost mezi výší zdrojů a administrativní zátěží související s jejich použitím.
(20)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů.
(21)
Očekává se, že program přispěje k zajištění porovnatelnosti a transparentnosti účetních závěrek společností napříč Unií a k tomu, aby byly brány v potaz potřeby Unie v kontextu celosvětové harmonizace standardů finančního výkaznictví. Jednotný evropský postoj by přispěl k podpoře mezinárodního uznání IFRS, konvergence a vysoce kvalitních mezinárodních auditorských standardů ve všech členských státech. Program rovněž přispívá k naplňování strategie Evropa 2020 tím, že podporuje vznik jednotného trhu finančních služeb a kapitálu, jakož i k vnější dimenzi této strategie.
(22)
Toto nařízení by mělo umožnit spolufinancovat činnosti určitých subjektů sledujících cíl, který je součástí politiky Unie v oblasti vypracovávání standardů, jejich schvalování nebo dohlížení na procesy vytváření standardů v oblasti účetního výkaznictví a auditů, a tuto politiku podporuje.
(23)
Financování Unií je navrhováno pro jasně vymezený a omezený počet nejdůležitějších subjektů v oblasti účetního výkaznictví a auditů. Ve stávajícím institucionálním rámci by měl mechanismus financování zajistit stálé, diverzifikované, řádné a přiměřené financování, aby příslušné subjekty mohly plnit své poslání ve vztahu k Unii nebo ve veřejném zájmu nezávisle a účinně. Tyto subjekty by měly zveřejňovat rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
(24)
S ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce by měla Komise předložit v březnu 2014 a poté počínaje rokem 2015 každoročně, nejpozději v červnu, zprávu o pokroku EFRAG při provádění reforem správy a řízení. IASB iniciovala revizi koncepčního rámce. Po vydání revidovaného koncepčního rámce by měla Komise podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o případných změnách v koncepčním rámci a jejich zdůvodnění, se zaměřením především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti a zajištění „věrného a poctivého obrazu“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU. Příjemci by měli zajistit účinné a hospodárné využití prostředků z veřejných zdrojů, včetně cestovních a souvisejících výdajů.
(25)
Program by měl nahradit předchozí program spolufinancování pro uvedené příjemce. Proto by mělo být v zájmu právní jistoty zrušeno rozhodnutí č. 716/2009/ES.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení programu Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, na období 2014-2020, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(27)
Jakákoli finanční podpora pro nové příjemce, a to i tehdy, jedná-li se o přímé nástupce jednoho z příjemců uvedených v tomto nařízení, podléhá schválení Evropským parlamentem a Radou v souladu s článkem 294 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(28)
Dobu použitelnosti tohoto nařízení je vhodné uvést do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (12). Toto nařízení by se tedy mělo použít ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Zavádí se program Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů (dále jen „program“) na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Program se vztahuje na činnosti související s vypracováváním nebo poskytováním vstupních informací pro vypracovávání standardů, s používáním, hodnocením nebo sledováním standardů nebo dohlížením na procesy vytváření standardů na podporu provádění politik Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, které vykonává nadace IFRS, EFRAG nebo PIOB.
Článek 2
Cíl
Cílem programu je zlepšit podmínky pro účinné fungování vnitřního trhu podporou transparentního a nezávislého rozvoje mezinárodních standardů účetního výkaznictví a auditů.
Článek 3
Příjemci
1. Příjemci programu jsou:
a)
v oblasti účetního výkaznictví:
i)
EFRAG na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016,
ii)
nadace IFRS,
b)
v oblasti auditů: PIOB.
2. Subjekty činné v oblasti účetního výkaznictví a v oblasti auditů, které obdrží finanční prostředky Unie prostřednictvím programu, mají povinnost postupovat s řádnou péčí, aby zajistily svou nezávislost a účinné a hospodárné využívání prostředků z veřejných zdrojů, bez ohledu na různorodé zdroje financování, které mohou přijímat.
Článek 4
Udělování grantů
Finanční prostředky v rámci programu jsou poskytovány v podobě grantů na provozní náklady udělovaných na ročním základě.
Článek 5
Transparentnost
Každý příjemce finančních prostředků udělených na základě programu uvede na patřičně viditelném místě, například na internetových stránkách, ve svých publikacích nebo ve výroční zprávě, že obdržel finanční prostředky z rozpočtu Unie, a rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
Článek 6
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění tohoto programu na období 2014-2020 činí 43 176 000 EUR v běžných cenách.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. Orientační rozpis finančního krytí uvedeného v odstavci 1 pro všechny tři příjemce je následující:
a)
pro EFRAG: 9 303 000 EUR,
b)
pro nadaci IFRS: 31 632 000 EUR,
c)
pro PIOB: 2 241 000 EUR.
Článek 7
Provádění programu
Komise program provádí prostřednictvím ročních pracovních programů v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Každý roční pracovní program plní cíl programu stanovený v článku 2 tohoto nařízení tím, že určí:
a)
očekávané výsledky,
b)
přehled rozpočtu podle jednotlivých příjemců, v souladu s orientačními částkami stanovenými v čl. 6 odst. 3.
Za účelem zajištění transparentnosti roční pracovní program také formou odkazu uvádí cíle stanovené v článku 2, způsob provádění stanovený v článku 4 a zjištění vyplývající ze zpráv.
Komise přijímá roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů.
Článek 8
Ochrana finančních zájmů Evropské unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět, prostřednictvím kontroly dokumentů i kontrol na místě, audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci programu.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (13) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol.
Článek 9
Hodnocení
1. Do 31. března 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě první zprávu o nezbytných reformách správy a řízení v oblasti účetnictví a finančních informací týkající se EFRAG, zohledňující mimo jiné vývoj po vydání doporučení obsaženého ve zprávě zvláštního poradce, a o opatřeních, která již EFRAG podnikla za účelem provedení těchto reforem.
2. Do 31. prosince 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zjištěních vyplývajících z jejího hodnocení nařízení (ES) č. 1606/2002, včetně případných návrhů na změnu uvedeného nařízení za účelem jeho lepšího fungování, a také o mechanismech správy a řízení ve všech příslušných orgánech.
3. Počínaje rokem 2015 připraví Komise výroční zprávu o činnosti nadace IFRS týkající se vývoje IFRS, PIOB a EFRAG.
4. Pokud jde o nadaci IFRS, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat její činností, a zejména obecnými zásadami, podle nichž byly vypracovány nové standardy. Zpráva rovněž zhodnotí, zda IFRS náležitě zohledňují různé podnikatelské modely, zda odrážejí skutečné důsledky ekonomických transakcí, zda nejsou příliš složité a zda dokáží zabránit zkreslení z důvodu krátkodobé perspektivy nebo nestálosti.
Po vydání revidovaného koncepčního rámce se zpráva zaměří na případné změny v koncepčním rámci, a především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti.
5. Pokud jde o PIOB či její nástupnickou organizaci, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 věnovat vývoji v souvislosti s diverzifikací financování. Pokud financování od IFAC přesáhne v určitém roce dvě třetiny celkového ročního objemu finančních prostředků PIOB, předloží Komise návrh na omezení svého ročního příspěvku na daný rok na nejvýše 300 000 EUR.
6. Pokud jde o EFRAG, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat následujícími otázkami:
a)
zda EFRAG při své odborné práci na mezinárodních účetních standardech náležitě zohledňuje požadavek uvedený v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002, zejména při posuzování toho, zda jsou nové nebo pozměněné IFRS v souladu se zásadou „věrného a poctivého obrazu“ a zda odpovídají evropskému veřejnému zájmu;
b)
zda EFRAG při své odborné práci na IFRS poskytuje odpovídající hodnocení toho, zda navržené, nové či pozměněné mezinárodní účetní standardy vypracované IASB jsou podložené a odpovídají potřebám Unie s ohledem na rozmanitost účetních a hospodářských modelů a názorů v Unii; a
c)
jakého pokroku dosáhla EFRAG při provádění reforem správy a řízení s ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce.
Bude-li to vhodné, předloží Komise legislativní návrh na pokračování financování EFRAG po 31. prosinci 2016.
7. Komise předá zprávu uvedenou v odstavci 3 Evropskému parlamentu a Radě každoročně nejpozději 30. června.
8. Nejpozději dvanáct měsíců před koncem programu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosažení cíle programu. Tato zpráva zhodnotí přinejmenším celkovou vhodnost a soudržnost programu, účinnost jeho plnění a celkovou a individuální účinnost pracovního programu příjemců z hlediska dosažení cíle uvedeného v článku 2.
9. Komise zašle zprávy uvedené v tomto článku pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.
Článek 10
Zrušení
Rozhodnutí č. 716/2009/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.