РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 517/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за флуорсъдържащите парникови газове и за отмяна на Регламент (ЕО) № 842/2006
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 192, параграф 1 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В четвъртия доклад за оценка на Междуправителствения комитет по изменение на климата на Рамковата конвенция на Обединените нации по изменението на климата (РКОНИК), по която Съюзът е страна (3), се посочва, че предвид съществуващите научни данни развитите държави трябва до 2050 г. да намалят емисиите на парникови газове с 80 - 95 % в сравнение с нивата от 1990 г., за да се ограничи глобалното изменение на климата до повишение на температурата с 2 °C, като по този начин се предотвратят нежеланите последици от изменението на климата.
(2)
За да постигне тази цел, Комисията прие Пътна карта за постигане до 2050 г. на конкурентоспособна икономика с ниска въглеродна интензивност, която беше взета под внимание от Съвета в заключенията му от 17 май 2011 г. и беше одобрена от Европейския парламент в резолюция от 15 март 2012 г. В тази пътна карта Комисията посочи ефективен от гледна точка на разходите начин за постигане на необходимото общо намаление на емисиите в Съюза до 2050 г. В пътната карта се установява приносът по отрасли, необходим в шест области. Емисиите на газове, различни от CO2, включително флуорсъдържащите парникови газове, но без емисиите от селското стопанство, различни от CO2, следва да бъдат намалени със 72 - 73 % до 2030 г. и със 70 - 78 % до 2050 г. в сравнение с нивата от 1990 г. Ако за референтна година се приеме 2005 г., изискването е намалението на емисиите на газове, различни от CO2, без тези от селското стопанство, да бъде 60 - 61 %. Емисиите на флуорсъдържащи парникови газове се оценяват на 90 милиона тона CO2 еквивалент през 2005 г. Намалението от 60 % означава, че емисиите следва да бъдат намалени на около 35 милиона тона CO2 еквивалент до 2030 г. Предвид очакваните емисии от 104 милиона тона CO2 еквивалент през 2030 г. при пълно прилагане на настоящото законодателство на Съюза е необходимо допълнително намаление от около 70 милиона тона CO2 еквивалент.
(3)
В доклада на Комисията от 26 септември 2011 г. относно прилагането, действието и целесъобразността на Регламент (ЕО) № 842/2006 на Европейския парламент и на Съвета (4) се стига до заключението, че ако бъдат изцяло приложени, действащите мерки за ограничаване могат да доведат до намаляване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове. Затова тези мерки следва да продължат да бъдат прилагани, както и пояснени въз основа на опита, придобит при изпълнението им. Някои мерки следва да бъдат също така разширени до други устройства, в които се използват значителни количества флуорсъдържащи парникови газове, като например хладилни камиони и ремаркета. Задължението да се създаде и поддържа регистър за оборудването, което съдържа такива газове, следва да се прилага и за електрическата комутационна апаратура. Предвид значението на мерките за ограничаване в края на жизнения цикъл на продуктите и оборудването, съдържащи флуорсъдържащи парникови газове, държавите членки следва да вземат предвид ползата от механизмите за отговорност на производителя и да насърчават тяхното въвеждане въз основа на съществуващите добри практики.
(4)
В посочения доклад също така се съдържа заключението, че може да се направи повече за намаляване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове в Съюза, по-специално чрез избягване на употребата на тези газове, когато са налице безопасни и енергийно ефективни алтернативни технологии, които не оказват въздействие върху климата или при които то е по-малко. Намалението на емисиите до 2030 г. с до две трети от нивото им през 2010 г. е ефективно от гледна точка на разходите, тъй като съществуват доказани и изпитани алтернативи в много отрасли.
(5)
В резолюцията на Европейския парламент от 14 септември 2011 г. относно всеобхватен подход към антропогенните емисии на газове, различни от CO2, които оказват въздействие върху климата, се приветства ангажиментът на Съюза да подкрепи действията по отношение на флуоровъглеводородите съгласно Монреалския протокол за веществата, които нарушават озоновия слой (наричан по-долу „Монреалският протокол“), като водещ пример за непазарен подход за намаляване на емисиите на парникови газове. В тази резолюция също така настоятелно се призовава за проучване на начините за насърчаване на незабавното пристъпване към поетапно намаляване на флуоровъглеводородите на международно равнище чрез Монреалския протокол.
(6)
За да се насърчи употребата на технологии, които не оказват въздействие върху климата или при които то е по-малко, обучението на физически лица, които извършват дейности, свързани с флуорсъдържащи парникови газове, следва да включва информация относно технологиите, които заменят и намаляват употребата на флуорсъдържащи парникови газове. Предвид факта, че някои алтернативи на флуорсъдържащите парникови газове, използвани в продукти и оборудване, за да заменят и намалят употребата на флуорсъдържащи парникови газове, може да са токсични, запалими или под високо налягане, Комисията следва да разгледа съществуващото законодателство на Съюза, уреждащо обучението на физически лица за безопасното използване на алтернативни охладители, и при необходимост да представи на Европейския парламент и Съвета законодателно предложение за изменение на приложимото законодателство на Съюза.
(7)
Като се вземат предвид програмите, установени съгласно Регламент (ЕО) № 842/2006, следва да бъдат съставени или приспособени програми за обучение и сертификация, които могат да бъдат включени в системите за професионално обучение.
(8)
За да се осигури съгласуваност с изискванията за наблюдение и докладване съгласно РКОНИК и с Решение 4/CMP.7 на Конференцията на страните, представляваща среща на страните по Протокола от Киото към РКОНИК, прието от Седмата конференция на страните по РКОНИК на среща в Дърбан на 11 декември 2011 г., потенциалът за глобално затопляне следва да се изчислява с оглед на 100-годишния потенциал за глобално затопляне на един килограм газ в сравнение с един килограм CO2. Когато е възможно, изчислението следва да се основава на четвъртия доклад за оценка, приет от Междуправителствения комитет по изменение на климата.
(9)
Ефективният мониторинг на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове е от основно значение за проследяването на напредъка към постигането на целите за намаляване на емисиите и за оценката на въздействието на настоящия регламент. За да се гарантира качеството на докладването на емисиите, от основно значение е да се използват съгласувани, висококачествени данни за докладване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове. Въвеждането от държавите членки на системи за докладване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове ще осигури съответствие с Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5). Данните за течове на флуорсъдържащи парникови газове от оборудване, събирани от дружествата съгласно настоящия регламент, биха могли значително да подобрят тези системи за докладване на емисиите. По този начин следва да е възможно да се проверява съгласуваността на данните, използвани за определяне на емисиите, и да се подобряват приблизителните оценки, основани на изчисления, което ще доведе до по-добра оценка на емисиите на флуорсъдържащите парникови газове в националните инвентаризации на емисиите на парникови газове.
(10)
Като се има предвид, че съществуват подходящи алтернативи, действащата понастоящем забрана за употреба на серен хексафлуорид в операции по отливане на форми с магнезий и рециклиране на сплави, получени по този начин, следва да обхване и съоръжения, които използват по-малко от 850 kg от серен хексафлуорид годишно. По подобен начин и като се предвиди подходящ преходен период, следва да бъде забранена употребата на охладители с много висок потенциал за глобално затопляне от 2 500 или повече за сервизно обслужване или поддръжка на хладилно оборудване с количество за зареждане, равняващо се на 40 тона CO2 еквивалент или повече.
(11)
Когато съществуват подходящи алтернативи на употребата на флуорсъдържащи парникови газове, следва да се въведат забрани за пускането на пазара на ново хладилно, климатично и противопожарно оборудване, което съдържа или чието функциониране зависи от тези вещества. Когато липсват алтернативи или те не могат да бъдат използвани поради технически или свързани с безопасността причини, или когато употребата на такива алтернативи би довела до несъразмерни разходи, Комисията следва да разполага с възможността да допусне изключение с ограничен срок на прилагане, за да даде възможност за пускането на пазара на такива продукти или оборудване. Като съобразява бъдещото техническо развитие, Комисията следва допълнително да прецени необходимостта от налагането на забрани за пускане на пазара на ново оборудване за вторична комутационна апаратура със средно напрежение и нови малки конвенционални климатични системи (сплит система).
(12)
Следва да бъде разрешено пускането на пазара на оборудване, което съдържа флуорсъдържащи парникови газове, ако при отчитане на реалистичен процент на течове и възстановяване общите емисии на парникови газове на това оборудване по време на жизнения му цикъл са под тези, които биха възникнали от аналогично оборудване, което не съдържа флуорсъдържащи парникови газове, с максимално допустимо енергопотребление, посочено в съответните мерки за изпълнение, приети съгласно Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6). Редовният и своевременен преглед на тези мерки за изпълнение в съответствие с посочената директива би допринесло тези мерки за изпълнение да продължат да бъдат ефективни и подходящи.
(13)
Постепенното намаляване на количествата флуоровъглеводороди, които могат да бъдат пуснати на пазара, бе определено като най-полезен и ефективен от гледна точка на разходите начин за намаляване на емисиите на тези вещества в дългосрочен план.
(14)
За да постигне постепенното намаляване на количествата флуоровъглеводороди, които може да бъдат пуснати на пазара на Съюза, Комисията следва да разпредели квоти на отделните производители и вносители във връзка с пускането на пазара на флуоровъглеводороди, така че да не бъде надвишено общото количествено ограничение за пускането на пазара на флуоровъглеводороди. За да се запази справедливият характер на процеса на постепенно намаляване на количествата флуоровъглеводороди, които се пускат на пазара, в системата за квоти на Съюза следва да се отчитат съдържащите се в оборудване флуоровъглеводороди. Когато флуоровъглеводородите, съдържащи се в дадено оборудване, не са пускани на пазара преди зареждането на оборудването, следва да се изисква декларация за съответствие с цел да се докаже, че тези флуоровъглеводороди са отчетени в системата за квоти на Съюза.
(15)
Първоначално изчисляването на референтните стойности и разпределението на квотите между отделните производители и вносители следва да се основава на количествата флуоровъглеводороди, които те са отчели като пуснати на пазара през референтния период от 2009 г. до 2012 г. Въпреки това, за да не се изключват малките предприятия, 11 % от общото количествено ограничение следва да бъдат запазени за вносители и производители, които по време на референтния период не са пуснали на пазара 1 тон или повече флуорсъдържащи парникови газове.
(16)
Чрез редовното преизчисляване на референтните стойности и квотите Комисията следва да гарантира, че предприятията имат право да продължат своите дейности на базата на средните обеми, които те са пуснали на пазара през последните години.
(17)
Процесът на производство на някои флуорсъдържащи газове може да доведе до значителни емисии на други флуорсъдържащи парникови газове, получени като странични продукти. Унищожаването или възстановяването на такива странични емисии за последваща употреба следва да бъде условие за пускането на пазара на флуорсъдържащи парникови газове.
(18)
Комисията следва да гарантира, че съществува централен електронен регистър за управление на квотите за пускане на пазара на флуоровъглеводороди, включително за докладване на пуснато на пазара оборудване, по-специално когато то е предварително заредено с флуоровъглеводороди, които не са били пуснати на пазара преди зареждането и поради това се налага проверка чрез декларация за съответствие и последваща проверка от трето лице за това, че количествата флуоровъглеводороди са отчетени в системата за квоти на Съюза.
(19)
За да се запази гъвкавостта на пазара на флуоровъглеводороди в насипно състояние, следва да бъде възможно прехвърлянето на квотите, разпределени въз основа на референтните стойности, на друг производител или вносител в рамките на Съюза или на друг производител или вносител, който е представляван в Съюза от изключителен представител.
(20)
С цел да се създаде възможност за мониторинг на ефективността на настоящия регламент, обхватът на съществуващите задължения за докладване следва да бъде разширен, за да обхване и други флуорсъдържащи вещества, които имат значителен потенциал за глобално затопляне или които вероятно ще заменят флуорсъдържащите парникови газове, изброени в приложение I. По същата причина следва да бъдат докладвани и унищожаването на флуорсъдържащи парникови газове, и вносът на тези газове в Съюза, когато се съдържат в продукти и оборудване. Следва да бъдат определени прагове de minimis с цел да се избегне несъразмерната административна тежест, по-специално по отношение на малките и средните предприятия и микропредприятията.
(21)
Комисията следва непрекъснато да наблюдава последиците от намаляването на количествата флуоровъглеводороди, които се пускат на пазара, включително последиците му за доставките за оборудване, при което употребата на флуоровъглеводороди би довела до по-ниски емисии през жизнения цикъл от употребата на алтернативни технологии. До края на 2020 г. Комисията следва да изготви доклад относно наличието на флуоровъглеводороди на пазара на Съюза. Комисията следва да извърши своевременен цялостен преглед до края на 2022 г., за да бъдат адаптирани разпоредбите на настоящия регламент съобразно неговото изпълнение, новите тенденции и международните ангажименти, и да се предложат, ако е необходимо, допълнителни мерки за намаляване на емисиите.
(22)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламенти и на Съвета (7).
(23)
С цел изменение на определени несъществени елементи от настоящия регламент на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). От особена важност е Комисията по време на подготвителната си работа да проведе съответните консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(24)
Тъй като настоящият регламент е приет съгласно член 192, параграф 1 ДФЕС, той не е пречка държавите членки да запазят или да въведат по-строги предпазни мерки, които са съвместими с ДФЕС. Съгласно член 193 ДФЕС държавите членки трябва да съобщят на Комисията всички такива мерки.
(25)
Настоящият регламент изменя и допълва предмета на Регламент (ЕО) № 842/2006, който поради това следва да бъде отменен. Въпреки това, за да се осигури плавен преход от стария към новия режим, е целесъобразно да се предвиди регламенти (ЕО) № 1493/2007 (8), (ЕО) № 1494/2007 (9), (ЕО) № 1497/2007 (10), (ЕО) № 1516/2007 (11), (ЕО) № 303/2008 (12), (ЕО) № 304/2008 (13), (ЕО) № 305/2008 (14), (ЕО) № 306/2008 (15), (ЕО) № 307/2008 (16) и (ЕО) № 308/2008 (17) на Комисията да останат в сила и да продължат да се прилагат, освен ако и докато не бъдат отменени от делегирани актове или актове за изпълнение, приети от Комисията съгласно настоящия регламент,
(26)
Доколкото целите на настоящия регламент не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, a поради трансграничния характер на разглеждания екологичен проблем и последиците на настоящия регламент за търговията в Съюза и за външната търговия могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа за пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
Целта на настоящия регламент е опазването на околната среда чрез намаляване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове. В съответствие с тази цел настоящият регламент:
а)
установява правила за ограничаването, употребата, възстановяването и унищожаването на флуорсъдържащи парникови газове и свързани с тях допълнителни мерки;
б)
определя условия за пускането на пазара на определени продукти и оборудване, които съдържат или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове;
в)
определя условия за специфичната употреба на флуорсъдържащи парникови газове; и
г)
установява количествени ограничения за пускането на пазара на флуоровъглеводороди.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„флуорсъдържащи парникови газове“ означава флуоровъглеводороди, перфлуоровъглероди и серен хексафлуорид и други парникови газове, които съдържат флуор, изброени в приложение I, или смеси, които съдържат някое от тези вещества;
2)
„флуоровъглеводороди“ или „HFC“ означава веществата, изброени в раздел 1 от приложение I, или смеси, които съдържат някое от тези вещества;
3)
„перфлуоровъглероди“ или „PFC“ означава веществата, изброени в раздел 2 от приложение I, или смеси, които съдържат някое от тези вещества;
4)
„серен хексафлуорид“ или „SF6“ означава веществото, посочено в раздел 3 от приложение I, или смеси, които съдържат това вещество;
5)
„смес“ означава течност, съставена от две или повече вещества, от които най-малко едно е вещество, посочено в приложение I или II;
6)
„потенциал за глобално затопляне“ или „ПГЗ“ означава съотношението на потенциала за климатично затопляне на даден парников газ към този на въглеродния диоксид (CO2), което се изчислява чрез съотношението на 100-годишния потенциал на затопляне на един килограм парников газ към този на един килограм CO2, определено в приложения I, II и IV, или за смесите - изчислено в съответствие с приложение IV;
7)
„тон(ове) CO2 еквивалент“ означава количеството парникови газове, изразено като произведение от масата на парниковите газове в метрични тонове и техния потенциал за глобално затопляне;
8)
„оператор“ означава физическо или юридическо лице, упражняващо фактическа власт над техническото функциониране на продуктите и оборудването, попадащи в обхвата на настоящия регламент; при определени обстоятелства държава членка може да посочи собственика като отговорен за изпълнението на задълженията на оператора;
9)
„употреба“ означава използването на флуорсъдържащи парникови газове в производството, поддръжката или сервизното обслужване, включително повторното напълване, на продукти и оборудване или в други процеси, посочени в настоящия регламент;
10)
„пускане на пазара“ означава доставянето или предоставянето за първи път на друго лице в Съюза, срещу заплащане или безвъзмездно, или използването за собствена сметка от страна на производител и включва митническо освобождаване за свободно обращение в рамките на Съюза;
11)
„херметически затворено оборудване“ означава оборудване, в което всички части, съдържащи флуорсъдържащи парникови газове, са запечатани чрез запояване, медно или цинково спояване или подобна трайна връзка, която може да включва вентили със запушалки или запушващи се сервизни отвори, които позволяват правилен ремонт или обезвреждане и които имат норма на изтичане под 3 грама на година под налягане от най-малко четвърт от максималното допустимо налягане;
12)
„контейнер“ означава продукт, които е проектиран предимно за транспортиране или съхраняване на флуорирани парникови газове;
13)
„контейнер, който не може да бъде повторно напълнен“ означава контейнер, който не може да бъде повторно напълнен, без да бъде приспособен за тази цел, или който се пуска на пазара, без да се осигурява връщането му за повторно пълнене;
14)
„възстановяване“ означава събиране и съхраняване на флуорсъдържащи парникови газове от продукти, включително контейнери, и оборудване по време на поддръжката или сервизното обслужване, или преди обезвреждането на продуктите или оборудването;
15)
„рециклиране“ означава повторна употреба на възстановен флуорсъдържащ парников газ след основен почистващ процес;
16)
„регенериране“ означава повторна преработка на възстановен флуорсъдържащ парников газ с цел постигане на равностойни на експлоатационните характеристики на свежо вещество, като се взема предвид употребата, за която предвиден;
17)
„унищожаване“ означава процесът, чрез който целият или по-голямата част от даден флуорсъдържащ парников газ трайно се трансформира или разпада до едно или повече стабилни вещества, които не са флуорсъдържащи парникови газове;
18)
„извеждане от експлоатация“ означава окончателно спиране и извеждане от функциониране или от употреба на продукт или част от оборудване, съдържащи флуорсъдържащи парникови газове;
19)
„ремонт“ означава възстановяване на повредени продукти или оборудване, които съдържат или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове, включващо част, съдържаща или проектирана да съдържа такива газове;
20)
„монтаж“ означава свързването на две или повече части от оборудване или вериги, съдържащи или проектирани да съдържат флуорсъдържащи парникови газове, с цел монтиране на система на мястото, на което ще функционира, и което включва свързването на газопроводите на системата, за да се затвори контурът, независимо дали е необходимо зареждане на системата след монтирането ѝ;
21)
„поддръжка или сервизно обслужване“ означава всички дейности, с изключение на възстановяването в съответствие с член 8 и проверките за течове в съответствие с член 4 и член 10, параграф 1, буква б), които включват прекъсване на контурите, съдържащи или проектирани да съдържат флуорсъдържащи парникови газове, по-специално зареждането на системата с флуорсъдържащи парникови газове, премахването на една или повече части от контура или оборудването, повторния монтаж на две или повече части от контура или оборудването, както и отстраняването на течове;
22)
„свежо вещество“ означава вещество, което не е било използвано преди това;
23)
„стационарен“ означава обичайно неподвижен по време на експлоатация и включва преместими климатични устройства за стаи;
24)
„мобилен“ означава обичайно в движение по време на експлоатация;
25)
„еднокомпонентна пяна“ означава пенообразуващо съединение, което се съдържа в една аерозолна опаковка в нереагирало или частично реагирало течно състояние и което се разширява и втвърдява, когато напуска опаковката;
26)
„хладилен камион“ означава моторно превозно средство с маса, надвишаваща 3,5 тона, което е проектирано и конструирано предимно за превоз на стоки и което е оборудвано с хладилно устройство;
27)
„хладилно ремарке“ означава превозно средство, което е проектирано и произведено с цел да бъде теглено от камион или трактор, предимно за превоз на стоки, и което е оборудвано с хладилно устройство;
28)
„технически аерозол“ означава аерозолна опаковка, използвана за поддръжка, ремонт, почистване, изпитване, унищожаване на насекоми, производство на продукти и оборудване, монтаж на оборудване и в други приложения;
29)
„система за откриване на течове“ означава калибрирано механично, електрическо или електронно съоръжение за откриване на течове на флуорсъдържащи парникови газове, което предупреждава оператора при откриване на теч;
30)
„предприятие“ означава всяко физическо или юридическо лице, което:
а)
произвежда, използва, възстановява, съхранява, рециклира, регенерира или унищожава флуорсъдържащи парникови газове;
б)
внася или изнася флуорсъдържащи парникови газове или продукти и оборудване, съдържащи такива газове;
в)
пуска на пазара флуорсъдържащи парникови газове или продукти и оборудване, които съдържат или чието функциониране зависи от такива газове;
г)
монтира, обслужва, поддържа, ремонтира, извършва проверки за течове или извежда от експлоатация оборудване, което съдържа или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове;
д)
е оператор на оборудване, което съдържа или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове;
е)
произвежда, внася, изнася, пуска на пазара или унищожава газове, изброени в приложение II;
ж)
пуска на пазара продукти или оборудване, съдържащи газове, изброени в приложение II;
31)
„изходна суровина“ означава всеки флуорсъдържащ парников газ или вещество по приложение II, които са подложени на химична трансформация - процес, в който първоначалният състав напълно се преобразува и чиито емисии са незначителни;
32)
„търговска цел“ означава използване за съхранение, излагане или разпространение на продукти, за продажба на крайни потребители, в търговията на дребно и услугите в хранително-вкусовия сектор;
33)
„противопожарно оборудване“ означава оборудването и системите, използвани за противопожарна защита и гасене, и включва пожарогасители;
34)
„цикъл на Ренкин с органичен работен агент“ означава цикъл, съдържащ кондензиран флуорсъдържащ парников газ, който превръща топлината от топлинен източник в енергия за производство на електроенергия или механична енергия;
35)
„военно оборудване“ означава оръжия, боеприпаси и военна техника, предназначени специално за военни цели, които са необходими за защита на основните интереси на държавите членки в областта на сигурността;
36)
„електрическа комутационна апаратура“ означава комутационните апарати и техните комбинации със съответните контролни, измервателни, защитни и регулиращи уреди, както и комплектите от такива апарати и оборудване със съответните връзки, принадлежности, шкафове и носещи конструкции, предназначени за използване във връзка с производството, преноса, разпределението и преобразуването на електроенергия;
37)
„групови централизирани охладителни системи“ означава системи с два или повече компресора, функциониращи едновременно, които са свързани с един или повече общи кондензатори и с няколко хладилни уреда, като витрини, шкафове, фризери, или с хладилни складове;
38)
„първична охладителна верига от каскадни системи“ означава първичният контур в системи с непряко регулирана средна температура, в които се съчетават два или повече отделни контура на циркулация на хладилни агенти, свързани така, че първичният контур да абсорбира топлината от кондензатора на вторичния контур за средна температура;
39)
„конвенционални климатични системи (сплит система)“ означава системи за климатизация на въздуха в помещения, които се състоят от едно външно и едно вътрешно тяло, свързани с тръби, съдържащи охладител, за които е необходим монтаж на мястото на използване.
ГЛАВА II
ОГРАНИЧАВАНЕ
Член 3
Предотвратяване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове
1. Преднамереното изпускане на флуорсъдържащи парникови газове в атмосферата се забранява, ако изпускането не е технически необходимо за съответната употреба.
2. Операторите на оборудване, което съдържа флуорсъдържащи парникови газове, вземат предпазни мерки за предотвратяване на непреднамереното изпускане (наричано по-долу „теч“) на тези газове, както и всички технически и икономически обосновани мерки с цел да намалят течовете на флуорсъдържащи парникови газове.
3. При откриване на теч на флуорсъдържащи парникови газове операторите осигуряват ремонта на оборудването без необосновано забавяне.
Когато оборудването се проверява за течове съгласно член 4, параграф 1 и в оборудването е отстранен теч, операторите осигуряват проверка на оборудването от сертифицирани физически лица в рамките на един месец след ремонта, за да се провери дали ремонтът е бил ефективен.
4. Физическите лица, извършващи дейностите, посочени в член 10, параграф 1, букви а) - в), трябва да са сертифицирани в съответствие с член 10, параграфи 4 и 7 и трябва да вземат предпазни мерки за предотвратяване на течове на флуорсъдържащи парникови газове.
Предприятията, извършващи монтаж, сервизно обслужване, поддръжка, ремонт или извеждане от експлоатация на оборудване, изброено в член 4, параграф 2 букви а) - г), трябва да са сертифицирани в съответствие с член 10, параграфи 6 и 7 и трябва да вземат предпазни мерки за предотвратяване на течове на флуорсъдържащи парникови газове.
Член 4
Проверки за течове
1. Операторите на оборудване, което съдържа флуорсъдържащи парникови газове в количества от 5 тона CO2 еквивалент или повече, които не се съдържат в пяна, гарантират, че оборудването се проверява за течове.
Херметически затвореното оборудване, съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества под 10 тона еквивалент на CO2, не подлежи на проверки за течове съгласно настоящия член, при условие че това оборудване е етикетирано като херметически затворено.
Електрическа комутационна апаратура не подлежи на проверки за течове съгласно настоящия член, при условие че тя отговаря на едно от следните условия:
а)
има проверена норма на изтичане под 0,1 % на година съгласно техническата спецификация на производителя, като това е съответно указано върху етикета;
б)
оборудвана е с устройство за следене на налягането или плътността; или
в)
съдържа по-малко от 6 kg флуорсъдържащи парникови газове.
2. Параграф 1се прилага по отношение на операторите на следното оборудване, което съдържа флуорсъдържащи парникови газове:
а)
стационарно хладилно оборудване;
б)
стационарно климатично оборудване;
в)
стационарни топлинни помпи (термопомпи);
г)
стационарно противопожарно оборудване;
д)
хладилни устройства на хладилни камиони и ремаркета;
е)
електрическа комутационна апаратура;
ж)
двигатели с цикъл на Ренкин с органичен работен агент.
По отношение на оборудването, посочено в първа алинея, букви а) - д), проверките се извършват от физически лица, които са сертифицирани в съответствие с правилата, предвидени в член 10.
Чрез дерогация от параграф 1, първа алинея до 31 декември 2016 г. не подлежи на проверки за течове оборудването, съдържащо по-малко от 3 kg флуорсъдържащи парникови газове, или херметически затвореното оборудване, което е съответно етикетирано и съдържа по-малко от 6 kg флуорсъдържащи парникови газове.
3. Проверките за течове съгласно параграф 1 се извършват със следната честота:
а)
при оборудване, съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества от 5 тона СО2 еквивалент или повече, но по-малко от 50 тона СО2 еквивалент - най-малко на всеки 12 месеца или, когато е монтирана система за откриване на течове, най-малко на всеки 24 месеца;
б)
при оборудване, съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества от 50 тона СО2 еквивалент или повече, но по-малко от 500 тона СО2 еквивалент - най-малко на всеки шест месеца или, когато е монтирана система за откриване на течове, най-малко на всеки 12 месеца;
в)
при оборудване, съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества от 500 тона СО2 еквивалент или повече - най-малко на три месеца или, когато е монтирана система за откриване на течове, най-малко на всеки шест месеца.
4. Приема се, че задълженията по параграф 1, свързани с противопожарно оборудване по параграф 2, буква г), са изпълнени, когато са изпълнени следните две условия:
а)
съществуващият режим на инспекции отговаря на стандартите ISO 14520 или EN 15004; и
б)
честотата на инспекциите на противопожарното оборудване съответства на изискванията по параграф 3.
5. Комисията може чрез актове за изпълнение да определи изискванията за проверки за течове, които трябва да бъдат провеждани в съответствие с параграф 1 от настоящия член, за всеки тип оборудване по посочения параграф, за определяне на тези части на оборудването, в които е най-вероятно да се появи теч, и за отмяна на актове, приети съгласно член 3, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 842/2006. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
Член 5
Системи за откриване на течове
1. Операторите на оборудването, изброено в член 4, параграф 2, букви а) - г), съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества от 500 тона CO2 еквивалент или повече, гарантират, че оборудването е снабдено със система за откриване на течове, която предупреждава оператора или дружеството по поддръжката за всеки теч.
2. Операторите на оборудването, изброено в член 4, параграф 2, букви е) и ж), съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества от 500 тона CO2 еквивалент или повече и монтирано на 1 януари 2017 г. и след това, гарантират, че оборудването е снабдено със система за откриване на течове, която предупреждава оператора или дружеството по поддръжката за всеки теч.
3. Операторите на оборудването, изброено в член 4, параграф 2, букви а) - г) и ж), по отношение на които се прилага параграф 1 или 2 от настоящия член, гарантират, че системите за откриване на течове се проверяват най-малко веднъж на дванадесет месеца с оглед осигуряване на правилното им функциониране.
4. Операторите на оборудването, изброено в член 4, параграф 2, буква е), по отношение на които се прилага параграф 2 от настоящия член, гарантират, че системите за откриване на течове се проверяват най-малко веднъж на шест години с оглед осигуряване на правилното им функциониране.
Член 6
Водене на документация
1. Операторите на оборудване, по отношение на което се изискват проверки за течове съгласно член 4, параграф 1, изготвят и поддържат за всяка единица от това оборудване документация със следната конкретна информация:
а)
количеството и типа на включените флуорсъдържащи парникови газове;
б)
количествата флуорсъдържащи парникови газове, които се добавят по време на монтаж, поддръжка или сервизно обслужване, или поради теч;
в)
дали количествата включени флуорсъдържащи парникови газове са били рециклирани или регенерирани, както и наименованието и адреса на съоръжението, извършило рециклирането или регенерирането, и когато е приложимо - сертификационния му номер;
г)
количеството възстановени флуорсъдържащи парникови газове;
д)
идентификационните данни на предприятието, което е извършило монтажа, сервизното обслужване, поддръжката и когато е приложимо, ремонта или извеждането от експлоатация на оборудването, включително, когато е приложимо, номера на неговия сертификат;
е)
датите и резултатите от проверките, извършени в съответствие с член 4, параграфи 1 - 3;
ж)
ако оборудването е било изведено от експлоатация - мерките, предприети за възстановяване и обезвреждане на флуорсъдържащите парникови газове.
2. Освен в случаите, когато посочената в параграф 1 документация се съхранява в база данни, създадена от компетентните органи на държавите членки, се прилагат следните правила:
а)
операторите, посочени в параграф 1, съхраняват най-малко пет години документацията, посочена в същия параграф;
б)
предприятията, извършващи посочени в параграф 1, буква д) дейности за сметка на операторите, съхраняват най-малко пет години копие от документацията, посочена в параграф 1.
При поискване документацията, посочена в параграф 1, се предоставя на компетентния орган на съответната държава членка или на Комисията. Доколкото документацията съдържа информация за околната среда, в зависимост от случая се прилага Директива 2003/4/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18) или Регламент (ЕО)№ 1367/2006 на Европейския парламент и на Съвета (19).
3. За целите на член 11, параграф 4 предприятията, доставящи флуорсъдържащи парникови газове, създават и поддържат документация със съответната информация относно купувачите на флуорсъдържащи парникови газове, включваща следните данни:
а)
номера на сертификатите на купувачите; и
б)
съответни количества закупени флуорсъдържащи парникови газове.
Предприятията, доставящи флуорсъдържащи парникови газове, съхраняват посочената документация най-малко пет години.
При поискване предприятията, доставящи флуорсъдържащи парникови газове, предоставят тази документация на компетентния орган на съответната държава членка или на Комисията. Доколкото документацията съдържа информация за околната среда, се прилага Директива 2003/4/ЕО или Регламент (ЕО) № 1367/2006, в зависимост от случая.
4. Комисията може чрез акт за изпълнение да определи формата на документацията, посочена в параграфи 1 и 3 от настоящия член, и да посочи как тя следва да бъде изготвена и поддържана. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
Член 7
Емисии на флуорсъдържащи парникови газове, свързани с производството
1. Производителите на флуорсъдържащи съединения предприемат всички необходими предпазни мерки, за да се ограничат емисиите на флуорсъдържащи парникови газове във възможно най-голяма степен по време на:
а)
производството;
б)
транспортирането; и
в)
съхранението.
Настоящият член се прилага и за производството на флуорсъдържащи парникови газове като страничен продукт.
2. Без да се засяга член 11, параграф 1, пускането на пазара на флуорсъдържащи парникови газове и газове, изброени в приложение II, се забранява, освен ако, когато е приложимо, производителите или вносителите докажат към момента на пускането, че трифлуорометан, получен като страничен продукт по време на производствения процес, включително по време на производството на техните изходни суровини, е унищожен или възстановен за последваща употреба в съответствие с най-добрите съществуващи техники.
Това изискване се прилага, считано от 11 юни 2015 г.
Член 8
Възстановяване
1. Операторите на стационарно оборудване или хладилни устройства на хладилни камиони и ремаркета, съдържащи флуорсъдържащи парникови газове, които не се съдържат в пяна, гарантират, че възстановяването на тези газове се извършва от физически лица, притежаващи необходимите сертификати, предвидени в член 10, така че тези газове да бъдат рециклирани, регенерирани или унищожени.
Това задължение се прилага за операторите на следното оборудване:
а)
охлаждащи вериги на стационарно хладилно и стационарно климатично оборудване, както и на стационарно оборудване с топлинна помпа (термопомпа);
б)
охлаждащи вериги на хладилни устройства на хладилни камиони и ремаркета;
в)
стационарно оборудване, съдържащо разтворители на основата на флуорсъдържащи парникови газове;
г)
стационарно противопожарно оборудване;
д)
стационарна електрическа комутационна апаратура.
2. Предприятие, което използва контейнер с флуорсъдържащ парников газ, непосредствено преди обезвреждането му взема необходимите мерки за осигуряване на възстановяването на остатъчните газове, за да гарантира, че те са рециклирани, регенерирани или унищожени.
3. Операторите на продукти и оборудване, които не са изброени в параграф 1, включително мобилно оборудване, съдържащо флуорсъдържащи парникови газове, вземат необходимите мерки за осигуряване възстановяването на газовете, доколкото това е технически осъществимо и не води до несъразмерни разходи, от физически лица с подходящата квалификация, така че тези газове се рециклират, регенерират или унищожават, или вземат мерки за унищожаването им без предварително възстановяване.
Възстановяването на флуорсъдържащи парникови газове от климатичните системи на моторни превозни средства, излизащи извън обхвата на Директива 2006/40/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (20), се извършва от физически лица с подходящата квалификация.
Само физическите лица, притежаващи най-малко атестати за обучение в съответствие с член 10, параграф 2, се считат за притежаващи подходяща квалификация за възстановяването на флуорсъдържащи парникови газове от климатичното оборудване на моторни превозни средства, попадащи в обхвата на Директива 2006/40/ЕО.
Член 9
Механизми за отговорност на производителите
Без да се засяга съществуващото законодателство на Съюза, държавите членки насърчават въвеждането на механизми за отговорност на производителите за възстановяването на флуорсъдържащите парникови газове, както и за тяхното рециклиране, регенериране или унищожаване.
Държавите членки представят на Комисията информация за действията, предприети съгласно първа алинея.
Член 10
Обучение и сертифициране
1. Въз основа на минималните изисквания по параграф 5 държавите членки създават или приспособяват програми за сертифициране, включително процеси на оценяване. Държавите членки осигуряват обучение на физическите лица, изпълняващи следните задачи:
а)
монтаж, сервизно обслужване, поддръжка, ремонт или извеждане от експлоатация на оборудването, изброено в член 4, параграф 2, букви а) - е);
б)
проверка за течове на оборудването, посочено в член 4, параграф 2, букви а) - д), както е предвидено в член 4, параграф 1;
в)
възстановяване на флуорсъдържащи парникови газове съгласно член 8, параграф 1.
2. Държавите членки гарантират наличието на програми за обучение на физически лица за възстановяване на флуорсъдържащи парникови газове от климатичното оборудване на моторни превозни средства, попадащи в обхвата на Директива 2006/40/ЕО, въз основа на минималните изисквания, посочени в параграф 5.
3. Програмите за сертифициране и обучението, посочени в параграфи 1 и 2, обхващат следното:
а)
приложими разпоредби и технически стандарти;
б)
предотвратяване на емисиите;
в)
възстановяване на флуорсъдържащи парникови газове;
г)
безопасна работа с оборудването от съответния тип и размер, посочено в сертификата;
д)
информация относно приложими технологии, които да заменят или намалят употребата на флуорсъдържащи парникови газове, и безопасната работа с тях.
4. Сертификати съгласно програмите за сертифициране, предвидени в параграф 1, се издават, при условие че кандидатът е преминал успешно процеса на оценяване, установен в съответствие с параграфи 1, 3 и 5.
5. Минималните изисквания за програмите за сертифициране са определени в регламенти (ЕО) № 303/2008 - (ЕО) № 306/2008 и в параграф 12. Минималните изисквания за атестатите за обучение са определени в Регламент (ЕО) № 307/2008 и в параграф 12. В минималните изисквания се определят за всеки вид оборудване, посочено в параграфи 1 и 2, необходимите практически умения и теоретични знания, като когато е целесъобразно, се прави разлика между различните дейности, които се обхващат, както и условията за взаимно признаване на сертификати и атестати за обучение.
6. Въз основа на минималните изисквания, посочени в параграф 5, държавите членки създават или приспособяват програми за сертифициране на предприятията, извършващи за други лица монтаж, сервизно обслужване, поддръжка, ремонт или извеждане от експлоатация на оборудване, изброено в член 4, параграф 2, букви а) - г).
7. Сертификатите и атестатите за обучение, издадени в съответствие с Регламент (ЕО) № 842/2006, остават валидни съгласно условията, при които са издадени първоначално.
8. Държавите членки гарантират, че всички физически лица, притежаващи сертификати по програмите за сертифициране, предвидени в параграфи 1 и 7, имат достъп до информация относно всеки един от следните въпроси:
а)
технологиите, посочени в параграф 3, буква д); и
б)
съществуващите регулаторни изисквания за работа с оборудване, съдържащо охладители, съставляващи алтернатива на флуорсъдържащите парникови газове.
9. Държавите членки гарантират, че е предвидено обучение за физическите лица, желаещи да актуализират знанията си по въпроси, посочени в параграф 3.
10. До 1 януари 2017 г. държавите членки уведомяват Комисията за своите програми за сертифициране и обучение.
Държавите членки признават сертификатите и атестатите за обучение, издадени в друга държава членка в съответствие с настоящия член. Държавите членки не могат да ограничават свободата на предоставяне на услуги или свободата на установяване на основание, че сертификатът е издаден в друга държава членка.
11. Всяко предприятие, което възлага някоя от дейностите, посочени в параграф 1, на друго предприятие, предприема разумни мерки, за да се увери, че последното притежава необходимите сертификати за съответните дейности съгласно настоящия член.
12. В случай че за прилагането на настоящия член е необходимо да се предвиди по-хармонизиран подход към обучението и сертифицирането, Комисията чрез актове за изпълнение адаптира и актуализира минималните изисквания по отношение на уменията и знанията, които се обхващат, конкретизира условията за сертифициране и атестиране и за взаимно признаване, както и отменя актове, приети съгласно член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 842/2006. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24. При упражняването на правомощието, което ѝ е предоставено съгласно настоящия параграф, Комисията взема предвид съществуващите системи за професионална квалификация или сертификация.
13. Комисията може чрез актове за изпълнение да определя формата на уведомлението, посочено в параграф 10 от настоящия член, и да отменя актове, приети съгласно член 5, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 842/2006. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
14. Когато задълженията по настоящия член по отношение на предоставянето на сертифициране и обучение могат да доведат до налагането на несъразмерна тежест на държава членка поради нейното малобройно население и свързаната с това липса на кандидати за подобно обучение или сертифициране, спазването им може да се постигне чрез признаване на сертификатите, издадени в други държави членки.
Държавите членки, които прилагат настоящия параграф, уведомяват Комисията, която съобщава това на останалите държави членки.
15. Никоя от разпоредбите на настоящия член не е пречка държавите членки да създадат допълнителни програми за сертифициране и обучение по отношение на оборудване, различно от посоченото в параграф 1.
ГЛАВА III
ПУСКАНЕ НА ПАЗАРА И КОНТРОЛ НА УПОТРЕБАТА
Член 11
Ограничения за пускането на пазара
1. Пускането на пазара на продукти и оборудване, изброени в приложение III, с изключение на военно оборудване, е забранено от датата, определена в посоченото приложение, като се прави разграничение, когато е приложимо, въз основа на типа или потенциала за глобално затопляне на съответния флуорсъдържащ парников газ.
2. Забраната по параграф 1 не се прилага за оборудване, за което в изискванията относно екодизайна, приети съгласно Директива 2009/125/ЕО, е посочено, че с оглед на високата енергийна ефективност по време на неговото функциониране емисиите на CO2 еквивалент по време на жизнения му цикъл са по-ниски, отколкото емисиите от аналогично оборудване, което отговаря на съответните изисквания за екодизайн и не съдържа флуоровъглеводороди.
3. По изключение Комисията може, въз основа на обосновано искане от страна на компетентен орган на държава членка и като взема предвид целите на настоящия регламент, чрез актове за изпълнение да допусне изключение за период до четири години и да разреши пускането на пазара на продуктите и оборудването, изброени в приложение III, които съдържат или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове, при условие че е доказано, че:
а)
по отношение на специфичен продукт или оборудване или по отношение на специфична категория продукти или оборудване липсват алтернативи или те не могат да бъдат използвани поради технически или свързани с безопасността причини; или
б)
употребата на технически осъществими и безопасни алтернативи би довела до несъразмерни разходи.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
4. За целите на монтажа, сервизното обслужване, поддръжката или ремонта на оборудване, което съдържа флуорсъдържащи парникови газове или чието функциониране зависи от такива газове, за което се изисква сертифициране или атестация съгласно член 10, флуорсъдържащите парникови газове се продават само на предприятия, които притежават съответните сертификати или атестации в съответствие с член 10, или на предприятия, които са наели лица, притежаващи сертификат или атестация за обучение в съответствие с член 10, параграфи 2 и 5, и се закупуват само от такива предприятия. Настоящият параграф не е пречка предприятията, които не са сертифицирани и които не извършват дейностите по първото изречение от настоящия параграф, да събират, транспортират или доставят флуорсъдържащи парникови газове.
5. Когато оборудване, заредено с флуорсъдържащи парникови газове, не е херметически затворено, то може да се продава на крайния потребител само ако са представени доказателства, че монтажът се извършва от сертифицирано по член 10 предприятие.
6. Комисията събира, въз основа на наличните данни от държавите членки, информация за националните кодекси, стандарти или законодателство на държавите членки по отношение на заместващите технологии, използващи алтернативи на флуорсъдържащите парникови газове в хладилно и климатично оборудване, оборудване с топлинна помпа (термопомпа) и пяна.
До 1 януари 2017 г. Комисията публикува обобщен доклад с информацията, събрана съгласно първа алинея.
Член 12
Етикетиране и информация за продукта и оборудването
1. Продукти и оборудване, които съдържат или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове, не се пускат на пазара, ако не са етикетирани. Това изискване се прилага само за:
а)
хладилно оборудване;
б)
климатично оборудване;
в)
топлинни помпи (термопомпи);
г)
противопожарно оборудване;
д)
електрическа комутационна апаратура;
е)
аерозолни опаковки, които съдържат флуорсъдържащи парникови газове, с изключение на дозиращи инхалатори за доставка на фармацевтични компоненти;
ж)
всички контейнери за флуорсъдържащи парникови газове;
з)
разтворители на основата на флуорсъдържащи парникови газове;
и)
двигатели с цикъл на Ренкин с органичен работен агент.
2. Продуктите или оборудването, за които се прилага изключение съгласно член 11, параграф 3, се етикетират съответно и включват указание, че тези продукти или оборудване могат да се използват само за целта, за която е допуснато изключението по посочения член.
3. Етикетите, които се изискват съгласно параграф 1, съдържат следната информация:
а)
указание, че продуктът или оборудването съдържа или че функционирането му зависи от флуорсъдържащи парникови газове;
б)
общоприетите промишлени обозначения на съответните флуорсъдържащи парникови газове или, при липса на такива обозначения - химичните наименования;
в)
от 1 януари 2017 г. - изразеното като маса и в еквивалент на CO2 количество флуорсъдържащи парникови газове, съдържащи се в съответния продукт или оборудване, или количеството флуорсъдържащи парникови газове, за което е проектирано оборудването, и потенциала за глобално затопляне на тези газове.
Когато е приложимо, върху етикета, който се изисква съгласно параграф 1, се нанася и следната информация:
а)
указание, че флуорсъдържащите парникови газове се съдържат в херметически затворено оборудване;
б)
указание, че съгласно техническата спецификация на производителя електрическа комутационна апаратура има годишна норма на изтичане по-малка от 0,1 %.
4. Етикетът трябва да е ясен, четлив и незаличим и да е поставен:
а)
до информацията за обслужващите пунктове за зареждане или възстановяване на флуорсъдържащия парников газ; или
б)
върху частта от продукта или оборудването, която съдържа флуорсъдържащия парников газ.
Информацията върху етикета трябва да е на официалните езици на държавата членка, в която ще бъде пуснат на пазара продуктът или оборудването.
5. Пяната и предварителните смеси от полиоли, съдържащи флуорсъдържащи парникови газове, се пускат на пазара само ако флуорсъдържащият парников газ е обозначен чрез етикет, който съдържа общоприетото промишлено обозначение, а при липса на такова - химичното наименование. Етикетът трябва да посочва ясно, че пяната или предварителните смеси от полиоли съдържат флуорсъдържащи парникови газове.
При пенопласти тази информация се посочва ясно и по незаличим начин върху пенопластите.
6. При регенерирани или рециклирани флуорсъдържащи парникови газове етикетът трябва да съдържа указание, че веществото е било регенерирано или рециклирано, информация относно номера на партидата и наименованието и адреса на съоръжението за регенериране или рециклиране.
7. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел унищожаване, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера е предназначено единствено за унищожаване.
8. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел директен износ, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера е предназначено единствено за директен износ.
9. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел употреба във военно оборудване, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера може да се използва единствено за тази цел.
10. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел ецване на полупроводникови материали или почистване на камери за химично отлагане от газова фаза, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера може да се използва единствено за тази цел.
11. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел употреба като изходна суровина, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера може да се използва единствено като изходна суровина.
12. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел производство на дозиращи инхалатори за доставка на фармацевтични компоненти, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера може да се използва единствено за тази цел.
13. Информацията, посочена в параграфи 3 и 5, се включва в ръководствата за употреба на съответните продукти и оборудване.
При продукти и оборудване, които съдържат флуорсъдържащи парникови газове с потенциал на глобално затопляне 150 или повече, тази информация също се посочва и в описанията с рекламна цел.
14. Комисията може чрез актове за изпълнение да определя формата на етикетите, посочени в параграфи 1 и 4 - 12, и да отменя актове, приети съгласно член 7, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 842/2006. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
15. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 22 за изменение на изискванията за етикетиране, определени в параграфи 4 - 12, когато това е целесъобразно предвид развитието в областта на търговията или технологиите.
Член 13
Контрол на употребата
1. Забранява се употребата на серен хексафлуорид в операции по отливане на форми с магнезий и рециклиране на сплави, получени по този начин.
По отношение на инсталации, които използват количество серен хексафлуорид под 850 kg годишно в операции по отливане на форми с магнезий и рециклиране на сплави, получени по този начин, тази забрана се прилага само след 1 януари 2018 г.
2. Забранява се употребата на серен хексафлуорид за пълнене на гуми за моторни превозни средства.
3. От 1 януари 2020 г. се забранява употребата на флуорсъдържащи парникови газове с потенциал за глобално затопляне 2 500 или повече за сервизно обслужване или поддръжка на хладилно оборудване с количество за зареждане от 40 тона CO2 еквивалент или повече.
Настоящият параграф не се прилага за военно оборудване или оборудване, предназначено за приложения за охлаждане на продукти на температури под - 50 °C.
До 1 януари 2030 г. забраната, посочена в първа алинея, не се прилага за следните категории флуорсъдържащи парникови газове:
а)
регенерирани флуорсъдържащи парникови газове с потенциал за глобално затопляне 2 500 или повече, използвани за поддръжка или сервизно обслужване на съществуващо хладилно оборудване, при условие че те са били етикетирани в съответствие с член 12, параграф 6;
б)
рециклирани флуорсъдържащи парникови газове с потенциал за глобално затопляне 2 500 или повече, използвани за поддръжка или сервизно обслужване на съществуващо хладилно оборудване, ако те са били възстановени от такова оборудване. Тези рециклирани газове могат да бъдат използвани само от предприятието, което е извършило възстановяването им като част от поддръжката или сервизното обслужване, или от предприятието, за което възстановяването е извършено като част от поддръжката или сервизното обслужване.
Забраната, посочена в първа алинея, не се прилага за хладилно оборудване, за което е допуснато изключение съгласно член 11, параграф 3.
Член 14
Предварително зареждане на оборудване с флуоровъглеводороди
1. От 1 януари 2017 г. хладилното и климатичното оборудване и оборудването с топлинна помпа (термопомпа), заредено с флуоровъглеводороди, не се пуска на пазара, освен ако флуоровъглеводородите, с които е заредено оборудването, са отчетени в системата за квоти, посочена в глава IV.
2. При пускане на пазара на предварително заредено оборудване, както е посочено в параграф 1, производителите и вносителите на оборудването гарантират, че спазването на параграф 1 е изцяло документирано, като за целта изготвят декларация за съответствие.
От 1 януари 2018 г., когато флуоровъглеводородите, съдържащи се в дадено оборудване, не са пускани на пазара преди зареждането на оборудването, вносителите на това оборудване гарантират, че до 31 март всяка година точността на документацията и декларацията за съответствие за предходната календарна година се проверяват от независим одитор. Одиторът трябва да е:
а)
акредитиран съгласно Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (21); или
б)
акредитиран за проверяване на финансови отчети в съответствие със законодателството на съответната държава членка.
Производителите и вносителите на оборудването по параграф 1 съхраняват документацията и декларацията за съответствие най-малко пет години след пускането на пазара на оборудването. Вносителите, пускащи на пазара предварително заредено оборудване, когато съдържащите се в него флуоровъглеводороди не са пускани на пазара преди зареждане на оборудването, гарантират, че те са регистрирани съгласно член 17, параграф 1, буква д).
3. Чрез изготвянето на декларация за съответствие производителите и вносителите на оборудване по параграф 1 поемат отговорността да спазват разпоредбите на параграфи 1 и 2.
4. Комисията определя чрез актове за изпълнение подробни правила относно декларацията за съответствие и проверката от независимия одитор, посочен в параграф 2, втора алинея от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
ГЛАВА IV
НАМАЛЯВАНЕ НА КОЛИЧЕСТВОТО ФЛУОРОВЪГЛЕВОДОРОДИ, КОИТО СЕ ПУСКАТ НА ПАЗАРА
Член 15
Намаляване на количеството флуоровъглеводороди, които се пускат на пазара
1. Комисията гарантира, че количеството флуоровъглеводороди, което производителите и вносителите имат право да пускат на пазара в Съюза всяка година, не надвишава максималното количество за съответната година, изчислено в съответствие с приложение V.
Производителите и вносителите гарантират, че количеството флуоровъглеводороди, изчислено в съответствие с приложение V, което всеки от тях пуска на пазара, не превишава съответната им квотата, разпределена в съответствие с член 16, параграф 5 или прехвърлена в съответствие с член 18.
2. Настоящият член не се прилага за производители или вносители на флуоровъглеводороди в количества под 100 тона еквивалент на CO2 годишно.
Настоящият член не се прилага и за следните категории флуоровъглеводороди:
а)
флуоровъглеводороди, внесени в Съюза за унищожаване;
б)
флуоровъглеводороди, използвани от производител като изходна суровина или директно доставени от производител или вносител на предприятия за употреба като изходна суровина;
в)
флуоровъглеводороди, директно доставени от производител или вносител на предприятия за износ извън Съюза, когато тези флуоровъглеводороди впоследствие не са предоставени на друго лице в рамките на Съюза, преди да бъдат изнесени;
г)
флуоровъглеводороди, директно доставени от производител или вносител за употреба във военно оборудване;
д)
флуоровъглеводороди, директно доставени от производител или вносител на предприятие, което ги използва за ецване на полупроводникови материали или почистване на камери за химично отлагане от газова фаза в сектора за производство на полупроводници;
е)
от 1 януари 2018 г. и след това - флуоровъглеводороди, директно доставени от производител или вносител на предприятие, произвеждащо дозиращи инхалатори за доставка на фармацевтични компоненти.
3. Настоящият член и членове 16, 18, 19 и 25 се прилагат и за флуоровъглеводороди, съдържащи се в предварителните смеси от полиоли.
4. По изключение Комисията може, въз основа на обосновано искане от страна на компетентен орган на държава членка и като взема предвид целите на настоящия регламент, чрез актове за изпълнение да допусне изключение за период до четири години от изискването за квотата, предвидено в параграф 1, за флуоровъглеводороди, предназначени за употреба в специфични приложения или в специфични категории продукти и оборудване, когато е доказано, че:
а)
за тези специфични приложения, продукти или оборудване липсват алтернативи или че те не могат да бъдат използвани поради технически или свързани с безопасността причини; и
б)
не може да бъде осигурено достатъчно предлагане на флуоровъглеводороди, без да възникнат несъразмерни разходи.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
Член 16
Разпределение на квоти за пускане на пазара на флуоровъглеводороди
1. До 31 октомври 2014 г. Комисията чрез актове за изпълнение определя за всеки производител или вносител, който е докладвал данни съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 842/2006, референтна стойност въз основа на средногодишните количества флуоровъглеводороди, за които производителят или вносителят са докладвали, че са пуснали на пазара в периода 2009 - 2012 г. Референтните стойности се изчисляват в съответствие с приложение V към настоящия регламент.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
2. Производителите и вносителите, които не са докладвали данни за пускане на пазара на флуоровъглеводороди съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 842/2006 за референтния период, посочен в параграф 1, могат да декларират намерението си да пуснат флуоровъглеводороди на пазара през следващата година.
Декларацията се отправя до Комисията, като се уточняват видът флуоровъглеводороди и количествата, които се очаква да бъдат пуснати на пазара.
Комисията публикува известие за срока за подаване на тези декларации. Преди да подадат декларация съгласно параграфи 2 и 4 от настоящия член, предприятията се регистрират в регистъра, предвиден в член 17.
3. До 31 октомври 2017 г. и на всеки три години след това Комисията преизчислява референтните стойности за производителите и вносителите, посочени в параграфи 1 и 2 от настоящия член, въз основа на средногодишните количества флуоровъглеводороди, пуснати законосъобразно на пазара на 1 януари 2015 г. и след това, които са докладвани съгласно член 19 за наличните години. Комисията определя тези референтни стойности чрез актове за изпълнение.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
4. Производителите и вносителите, за които са били определени референтни стойности, могат да обявят допълнителни очаквани количества в съответствие с процедурата, предвидена в параграф 2.
5. Комисията разпределя квоти за пускане на пазара на флуоровъглеводороди за всеки производител и вносител за всяка година, считано от 2015 г., като прилага механизма за разпределяне, установен в приложение VI.
Квотата се разпределя на производители и вносители, установени в рамките на Съюза или които са упълномощили изключителен представител, установен в рамките на Съюза, с цел спазване на изискванията на настоящия регламент. Изключителният представител може да бъде същият като упълномощения представител по член 8 от Регламент (ЕО) № 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета (22).
Изключителният представител трябва да спазва всички задължения на производителите и вносителите съгласно настоящия регламент.
Член 17
Регистър
1. До 1 януари 2015 г. Комисията създава и осигурява функционирането на електронен регистър за квоти за пускане на пазара на флуоровъглеводороди (наричан по-долу „регистърът“).
Регистрацията в регистъра е задължителна за:
а)
производителите и вносителите, на които е била разпределена квота за пускане на пазара на флуоровъглеводороди в съответствие с член 16, параграф 5;
б)
предприятията, на които се прехвърля квота в съответствие с член 18;
в)
производителите и вносителите, които заявяват намерението си да подадат декларация в съответствие с член 16, параграф 2;
г)
производителите и вносителите, които снабдяват с флуоровъглеводороди, или предприятията, които ги получават, за целите, изброени в член 15, параграф 2, втора алинея, букви а) - е);
д)
вносителите, които пускат на пазара предварително заредено оборудване, когато съдържащите се в него флуоровъглеводороди не са пускани на пазара преди зареждане на оборудването в съответствие с член 14.
Регистрацията се извършва чрез подаване на заявление до Комисията в съответствие с процедурите, определени от Комисията.
2. Комисията може, доколкото това е необходимо, чрез актове за изпълнение да вземе мерки за осигуряване на доброто функциониране на регистъра. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
3. Комисията гарантира, че регистрираните производители и вносители се уведомяват чрез регистъра относно разпределените квоти и всички промени в тях по време на периода на разпределението.
4. Компетентните органи, включително митническите органи на държавите членки, имат достъп до регистъра с цел получаване на информация.
Член 18
Прехвърляне на квоти и разрешение за използване на квоти за пускането на пазара на флуоровъглеводороди във внесено оборудване
1. Производителите или вносителите, за които е била определена референтна стойност съгласно член 16, параграф 1 или 3 и на които е била разпределена квота съгласно член 16, параграф 5, могат да прехвърлят в регистъра, посочен в член 17, параграф 1, тази квота изцяло или частично на други производители или вносители в Съюза или на други производители или вносители, които са представлявани в Съюза от изключителен представител съгласно член 16, параграф 5, втора и трета алинея.
2. Производителите или вносителите, които са получили квота съгласно член 16, параграфи 1 и 3 или на които е прехвърлена квота съгласно параграф 1 от настоящия член, могат да разрешат на друго предприятие да използва квотата им за целите на член 14.
Производител или вносител, който е получил квота изключително въз основа на декларацията по член 16, параграф 2, може да разреши на друго предприятие да използва квотата му за целите на член 14 само при условие че съответните количества флуоровъглеводороди се доставят физически от далия разрешението производител или вносител.
За целите на членове 15 и 16 и член 19, параграфи 1 и 6 съответните количества флуоровъглеводороди се считат за пуснати на пазара от далия разрешението производител или вносител към момента на предоставяне на посоченото разрешение. Комисията може да изиска от далия разрешението производител или вносител доказателства, че осъществява дейност по отношение на доставката на флуоровъглеводороди.
ГЛАВА V
ДОКЛАДВАНЕ
Член 19
Докладване относно производство, внос, износ, употреба като изходна суровина и унищожаване на веществата, посочени в приложение I или II
1. До 31 март 2015 г. и всяка година след това всеки производител, вносител и износител, който през предходната календарна година е произвел, внесъл или изнесъл флуорсъдържащи парникови газове и газове, посочени в приложение II, в размер на един метричен тон или 100 тона еквивалент на CO2 или повече, докладва на Комисията данните, посочени в приложение VII, за всяко едно от тези вещества за съответната календарна година. Настоящият параграф се прилага и за предприятия, получаващи квоти съгласно член 18, параграф 1.
2. До 31 март 2015 г. и всяка година след това всяко предприятие, което през предходната календарна година е унищожило флуорсъдържащи парникови газове и газове, посочени в приложение II, в размер на един метричен тон или 1 000 тона еквивалент на CO2 или повече, докладва на Комисията данните, посочени в приложение VII, за всяко едно от тези вещества за съответната календарна година.
3. До 31 март 2015 г. и всяка година след това всяко предприятие, което през предходната календарна година е използвало като изходна суровина флуорсъдържащи парникови газове в размер на 1 000 тона еквивалент на CO2 или повече, докладва на Комисията данните, посочени в приложение VII, за всяко едно от тези вещества за съответната календарна година.
4. До 31 март 2015 г. и всяка година след това всяко предприятие, което през предходната календарна година е пуснало на пазара флуорсъдържащи парникови газове и газове, посочени в приложение II, в размер на 500 тона еквивалент на CO2 или повече, докладва на Комисията данните, посочени в приложение VII, за всяко едно от тези вещества за съответната календарна година.
5. Всеки вносител, който пуска на пазара предварително заредено оборудване, представя на Комисията документ за проверка, издаден съгласно член 14, параграф 2, когато съдържащите се в това оборудване флуоровъглеводороди не са пускани на пазара преди зареждането му.
6. До 30 юни 2015 г. и всяка година след това всяко предприятие, което съгласно параграф 1 докладва данни за пускането на пазара на флуоровъглеводороди в размер над 10 000 тона еквивалент на CO2 или повече през предходната календарна година, освен това трябва да гарантира, че точността на тези данни се проверява от независим одитор. Одиторът трябва да бъде:
а)
акредитиран съгласно Директива 2003/87/ЕО; или
б)
акредитиран за проверяване на финансови отчети в съответствие със законодателството на съответната държава членка.
Предприятието съхранява доклада от проверката най-малко пет години. При поискване докладът от проверката се предоставя на компетентния орган на съответната държава членка и на Комисията.
7. Комисията може чрез актове за изпълнение да определи формата и средствата за представяне на докладите, посочени в настоящия член.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
8. Комисията предприема необходимите мерки за защита на поверителността на информацията, която ѝ е предоставена в съответствие с настоящия член.
Член 20
Събиране на данни за емисиите
Държавите членки създават системи за докладване за съответните сектори, посочени в настоящия регламент, с цел получаване на данни за емисии, доколкото е възможно.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 21
Преглед
1. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 22 за актуализиране на приложения I, II и IV въз основа на новите доклади за оценка, приети от Междуправителствения комитет по изменение на климата, или на новите доклади на Групата за научна оценка към Монреалския протокол относно потенциала за глобално затопляне на посочените в списъците вещества.
2. Комисията наблюдава прилагането и въздействието на настоящия регламент въз основа на информацията за пускането на пазара на газовете, посочени в приложения I и II, докладвана в съответствие с член 19, както и за емисиите на флуорсъдържащи парникови газове, предоставена в съответствие с член 20, и въз основа на всяка получена от държавите членки информация от значение.
Най-късно до 31 декември 2020 г. Комисията публикува доклад относно наличието на флуоровъглеводороди на пазара на Съюза.
Най-късно до 31 декември 2022 г. тя публикува подробен доклад относно въздействието на настоящия регламент, и по-специално:
а)
прогноза за продължаващото търсене на флуоровъглеводороди до 2030 г. и след това;
б)
оценка на необходимостта от по-нататъшни действия от страна на Съюза и неговите държави членки с оглед на съществуващите и новите международни ангажименти относно намаляването на емисиите на флуорсъдържащите парникови газове;
в)
преглед на европейските и международните стандарти, националното законодателство относно безопасността и строителните норми в държавите членки във връзка с прехода към алтернативни охладители;
г)
преглед на наличието на технически осъществими и ефективни от гледна точка на разходите алтернативи на продуктите и оборудването, които съдържат флуорсъдържащи парникови газове, по отношение на продукти и оборудване, които не са посочени в приложение III, като се взема предвид енергийната ефективност.
3. Най-късно до 1 юли 2017 г. Комисията публикува доклад за оценка на забраната по точка 13 от приложение III, като взема по-специално предвид наличието на икономически ефективни, технически осъществими, енергийно ефективни и надеждни алтернативи на груповите централизирани охладителни системи, посочени в тази разпоредба. Въз основа на този доклад, когато е целесъобразно, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета законодателно предложение за изменение на разпоредбата по точка 13 от приложение III.
4. Най-късно до 1 юли 2020 г. Комисията публикува доклад, в който оценява наличието на икономически ефективни, технически осъществими, енергийно ефективни и надеждни алтернативи, които да дават възможност за замяна на флуорсъдържащите парникови газове в ново оборудване за вторична комутационна апаратура със средно напрежение и нови малки конвенционални климатични системи (сплит системи), и когато е целесъобразно, представя на Европейския парламент и на Съвета законодателно предложение за изменение на списъка в приложение III.
5. Най-късно до 1 юли 2017 г. Комисията публикува доклад за оценка на метода за разпределяне на квотите, включително резултата от безвъзмездното разпределяне на квоти, и на разходите по прилагането на настоящия регламент в държавите членки, както и на въздействието от евентуално международно споразумение относно флуоровъглеводородите, ако е приложимо. Въз основа на този доклад, когато е целесъобразно, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета законодателно предложение с цел:
а)
изменение на метода за разпределяне на квотите;
б)
установяване на подходящ метод за разпределяне на евентуалните приходи.
6. Най-късно до 1 януари 2017 г. Комисията публикува доклад, в който анализира законодателството на Съюза по отношение на обучението на физически лица за безопасното използване на алтернативните охладители, които да заменят или намаляват употребата на флуорсъдържащи парникови газове, и когато е целесъобразно, представя на Европейския парламент и на Съвета законодателно предложение за изменение на приложимото законодателство на Съюза.
Член 22
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на условията, предвидени в настоящия член.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 12, параграф 15 и член 21, параграф 1, се предоставя на Комисията за срок от пет години, считано от 10 юни 2014 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия най-късно девет месеца преди изтичането на петгодишния срок. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за нови петгодишни срокове, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 12, параграф 15 и член 21, параграф 1, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет в съответствие с член 12, параграф 15 и член 21, параграф 1, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 23
Консултативен форум
При прилагането на настоящия регламент Комисията осигурява балансирано участие на представителите на държавите членки и на представителите на гражданското общество, включително на природозащитни организации, производители, оператори и сертифицирани лица. За тази цел тя създава консултативен форум, в рамките на който тези страни се срещат и предоставят на Комисията съвети и експертен опит във връзка с прилагането на настоящия регламент, по-специално относно наличието на алтернативи на флуорсъдържащите парникови газове, включително аспектите на тяхната употреба, свързани с околната среда, техниката, икономиката и безопасността. Процедурният правилник на консултативния форум се изготвя от Комисията и се публикува.
Член 24
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 25
Санкции
1. Държавите членки установяват система от санкции, които се прилагат за нарушения на настоящия регламент, и вземат всички необходими мерки за осигуряване на тяхното прилагане. Предвидените санкции трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи.
Държавите членки съобщават тези разпоредби на Комисията до 1 януари 2017 г. и ѝ съобщават незабавно за всички последващи изменения, които ги засягат.
2. В допълнение към посочените в параграф 1 санкции на предприятията, превишили квотата си за пускане на пазара на флуоровъглеводороди, разпределена съгласно член 16, параграф 5 или прехвърлена съгласно член 18, може единствено да се разпредели намалена квота за периода на разпределение, следващ откриването на превишаването на квотата.
Размерът на намалението се изчислява като 200 % от размера, с който квотата е превишена. Ако размерът на намалението надвишава размера на квотата, която трябва да бъде разпределена в съответствие с член 16, параграф 5 за периода, следващ откриването на превишаването, за този период не се разпределя никаква квота, а квотата за следващите периоди на разпределение се намаляват до приспадане на целия размер.
Член 26
Отмяна
Регламент (ЕО) № 842/2006 се отменя, считано от 1 януари 2015 г., без да се засяга спазването на изискванията на този регламент в съответствие с предвидените в него срокове.
Независимо от това регламенти (ЕО) № 1493/2007, (ЕО) № 1494/2007, (ЕО) № 1497/2007, (ЕО) № 1516/2007, (ЕО) № 303/2008, (ЕО) № 304/2008, (ЕО) № 305/2008, (ЕО) № 306/2008, (ЕО) № 307/2008 и (ЕО) № 308/2008 остават в сила и продължават да се прилагат, освен ако и докато не бъдат отменени с делегирани актове или актове за изпълнение, приети от Комисията съгласно настоящия регламент.
Позоваванията на Регламент (ЕО) № 842/2006 се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение VIII.
Член 27
Влизане в сила и начална дата на прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 517/2014
ze dne 16. dubna 2014
o fluorovaných skleníkových plynech a o zrušení nařízení (ES) č. 842/2006
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve čtvrté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu („IPCC“) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu („UNFCCC“), jejíž stranou Unie je (3), bylo uvedeno, že na základě stávajících vědeckých údajů by měly rozvinuté země do roku 2050 snížit emise skleníkových plynů o 80 až 95 % oproti úrovním z roku 1990, aby se globální změna klimatu omezila na nárůst teploty o 2 °C, a tím se zabránilo nežádoucím dopadům na klima.
(2)
K dosažení tohoto cíle přijala Komise Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050, který vzala Rada na vědomí ve svých závěrech ze dne 17. května 2011 a Evropský parlament jej schválil usnesením ze dne 15. března 2012. V tomto plánu přechodu vymezila Komise nákladově účinný způsob, jak dosáhnout nezbytného celkového snížení emisí v Unii do roku 2050. Tento plán přechodu stanoví příspěvky jednotlivých odvětví požadované v šesti oblastech. Jiné emise než CO2, včetně fluorovaných skleníkových plynů, ale vyjma jiných emisí než CO2 ze zemědělství, by se měly do roku 2030 snížit o 72 až 73 % a do roku 2050 o 70 až 78 % oproti úrovním z roku 1990. Pokud se vychází z referenčního roku 2005, je nutno jiné emise než CO2, s výjimkou emisí ze zemědělství, snížit do roku 2030 o 60 až 61 %. Emise fluorovaných skleníkových plynů byly v roce 2005 odhadovány na 90 milionů tun ekvivalentu CO2. Snížení o 60 % znamená, že do roku 2030 by se emise musely snížit přibližně o 35 milionů tun ekvivalentu CO2. Vzhledem k odhadovaným emisím 104 milionů tun ekvivalentu CO2 v roce 2030 na základě uplatnění současných právních předpisů Unie v plném rozsahu je nutné další snížení přibližně o 70 milionů tun ekvivalentu CO2.
(3)
Zpráva Komise ze dne 26. září 2011 o používání, účincích a přiměřenosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 (4) dospěla k závěru, že současná opatření k omezování úniků mají v případě, že budou uplatněna v plném rozsahu, potenciál snížit emise fluorovaných skleníkových plynů. Tato opatření by proto měla být zachována a upřesněna na základě zkušeností získaných při jejich provádění. Některá opatření by se měla rovněž rozšířit na jiná zařízení, v nichž se používají značná množství fluorovaných skleníkových plynů, například chladírenská nákladní vozidla a přívěsy. Povinnost zřídit a vést záznamy o zařízeních, která tyto plyny obsahují, by se měla vztahovat rovněž na elektrická spínací zařízení. Vzhledem k důležitosti opatření k omezování úniků na konci životnosti výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny by členské státy měly zohlednit význam režimů odpovědnosti výrobce a podporovat jejich zavádění, a to na základě stávajících osvědčených postupů.
(4)
Uvedená zpráva rovněž dospěla k závěru, že pro snížení emisí fluorovaných skleníkových plynů v Unii lze udělat více, zejména tím, že se takové plyny přestanou používat tam, kde existují bezpečné a energeticky účinné alternativní technologie s nulovým nebo nižším dopadem na klima. Snížení emisí z roku 2010 do roku 2030 až o dvě třetiny je nákladově efektivní, protože v řadě odvětví existují osvědčené a vyzkoušené alternativy.
(5)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. září 2011 o komplexním přístupu k jiným antropogenním emisím ovlivňujícím klima, než jsou emise CO2, byl uvítán závazek Unie podporovat opatření související s částečně fluorovanými uhlovodíky založená na Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (dále jen „Montrealský protokol“), jako ukázkový příklad přístupu ke snižování emisí skleníkových plynů, který není orientován tržně. Toto usnesení rovněž vyzývá k prozkoumání různých možností, jak na mezinárodní úrovni prostřednictvím Montrealského protokolu prosadit okamžité zahájení postupného ukončování používání částečně fluorovaných uhlovodíků.
(6)
Aby bylo podpořeno používání technologií s nulovým nebo nižším dopadem na klima, měla by školení fyzických osob, které pracují s fluorovanými skleníkovými plyny, zahrnovat rovněž informace o technologiích, které slouží k nahrazení a omezení používání fluorovaných skleníkových plynů. Vzhledem k tomu, že některé alternativy k fluorovaným skleníkovým plynům používaným ve výrobcích a zařízeních, sloužící k nahrazení a omezení používání fluorovaných skleníkových plynů, mohou být toxické, hořlavé či vysokotlaké, měla by Komise přezkoumat stávající právní předpisy Unie vztahující se na školení fyzických osob, pokud jde o bezpečné nakládání s alternativními chladivy, a případně předložit Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu příslušných právních předpisů Unie.
(7)
Certifikační a školicí programy by měly být zavedeny nebo upraveny s ohledem na programy zavedené podle nařízení (ES) č. 842/2006 a lze je začlenit do systémů odborného vzdělávání.
(8)
K zajištění soudržnosti s požadavky na monitorování a podávání zpráv podle úmluvy UNFCCC a s rozhodnutím 4/CMP.7 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu k úmluvě UNFCCC, přijatého sedmou konferencí smluvních stran úmluvy UNFCCC v Durbanu dne 11. prosince 2011, by se měly potenciály globálního oteplování vypočítávat na základě stoletého potenciálu globálního oteplování jednoho kilogramu plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2. Tam, kde je to možné, měl by výpočet vycházet ze čtvrté hodnotící zprávy přijaté panelem IPCC.
(9)
Účinné monitorování emisí fluorovaných skleníkových plynů má zásadní význam pro sledování pokroku při dosahování cílů snižování emisí a pro hodnocení účinků tohoto nařízení. K zajištění kvalitního vykazování emisí je nezbytné využívat k vykazování emisí fluorovaných skleníkových plynů konzistentní a vysoce kvalitní údaje. Zavedení systémů vykazování emisí fluorovaných skleníkových plynů členskými státy by zajistilo soudržnost s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (5). K výraznému zlepšení těchto systémů vykazování emisí by mohly přispět údaje o úniku fluorovaných skleníkových plynů ze zařízení nashromážděné společnostmi podle tohoto nařízení. Tímto způsobem by se mohla kontrolovat konzistentnost údajů použitých k odvození emisí a mohly by se tak zlepšit odhady na základě výpočtů, což by vedlo k lepšímu odhadu množství emisí fluorovaných skleníkových plynů v národních inventurách skleníkových plynů.
(10)
Vzhledem k tomu, že existují vhodné alternativy, měl by se současný zákaz používání fluoridu sírového při tlakovém lití hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin rozšířit i na zařízení, která používají méně než 850 kg fluoridu sírového ročně. Stejně tak by mělo být, při poskytnutí odpovídajícího přechodného období, zakázáno používání chladiv s velmi vysokým potenciálem globálního oteplování 2 500 nebo více při servisu nebo údržbě chladírenských zařízení s velikostí náplně 40 tun ekvivalentu CO2 nebo více.
(11)
Měly by být zaváděny zákazy uvádění na trh v případě nových zařízení pro chladírenství, klimatizaci a požární ochranu, která obsahují určité fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, pokud k použití těchto látek existují vhodné alternativy. Pokud nejsou k dispozici alternativy nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít nebo pokud by použití těchto alternativ znamenalo nepřiměřené náklady, měla by mít Komise možnost povolit výjimku dočasně umožňující uvádění těchto výrobků a zařízení na trh. Komise by měla s ohledem na budoucí technický vývoj dále posoudit zákazy uvádět na trh nová zařízení pro druhotná spínací zařízení středního napětí a nové malé dělené klimatizační systémy s jednou vnitřní jednotkou.
(12)
Mělo by být povoleno uvádět na trh zařízení obsahující fluorované skleníkové plyny, pokud jeho celkové emise skleníkových plynů vzniklé během jeho životního cyklu, při zohlednění reálné míry úniku a znovuzískávání, jsou nižší než emise, jež by vznikly z rovnocenného zařízení, které fluorované skleníkové plny neobsahuje a jehož maximální povolená spotřeba energie odpovídá spotřebě stanovené v příslušných prováděcích opatřeních přijatých podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6). Pravidelný a včasný přezkum těchto prováděcích opatření v souladu s uvedenou směrnicí by napomohl zajistit, aby daná prováděcí opatření byla nadále účinná a vhodná.
(13)
Bylo zjištěno, že nejefektivnějším a nákladově nejúčinnějším způsobem dlouhodobého snižování emisí těchto látek je postupné snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků, jež může být uvedeno na trh.
(14)
Aby bylo možné realizovat postupné snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků, jež může být uvedeno na trh Unie, měla by Komise přidělit jednotlivým výrobcům a dovozcům kvóty pro uvádění těchto látek na trh tak, aby nebyl překročen celkový množstevní limit pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh. S cílem zabezpečit jednotnost postupného snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděného na trh by měly být do systému kvót Unie započítány částečně fluorované uhlovodíky, jimiž jsou naplněna zařízení. Pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v zařízení nebyly uvedeny na trh před naplněním zařízení, vyžaduje se jako doklad o započítání těchto látek do systému kvót Unie prohlášení o shodě.
(15)
Výpočet referenčních hodnot a přidělování kvót jednotlivým výrobcům a dovozcům by v první řadě mělo vycházet z množství částečně fluorovaných uhlovodíků, které podle svého oznámení uvedli na trh během referenčního období let 2009 až 2012. Aby však nebyly vyloučeny malé podniky, mělo by se jedenáct procent celkového množstevního limitu vyhradit pro dovozce a výrobce, kteří v daném referenčním období neuvedli na trh 1 tunu nebo více fluorovaných skleníkových plynů.
(16)
Pravidelným přepočítáváním referenčních hodnot a kvót by Komise měla zajistit, aby podniky mohly pokračovat ve své činnosti na základě průměrných objemů, které uvedly na trh v uplynulých letech.
(17)
Proces výroby některých fluorovaných plynů může vést k významným emisím dalších fluorovaných skleníkových plynů vznikajících jako vedlejší produkt. Podmínkou uvedení fluorovaných skleníkových plynů na trh by mělo být zneškodnění těchto emisí vzniklých jako vedlejší produkt nebo jejich znovuzískání za účelem dalšího využití.
(18)
Komise by měla zajistit, aby byl zaveden ústřední elektronický rejstřík za účelem správy kvót, pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh a podávání zpráv, včetně oznamování zařízení uvedeného na trh v případech, kdy je zařízení předem naplněno částečně fluorovanými uhlovodíky, které nebyly před naplněním uvedeny na trh, a proto vyžaduji ověření prostřednictvím prohlášení o shodě a následného ověření třetí stranou, že množství částečně fluorovaných uhlovodíků jsou započítaná do systému kvót Unie.
(19)
K zachování pružnosti trhu s velkými objemy částečně fluorovaných uhlovodíků by mělo být možné převádět kvóty přidělené na základě referenčních hodnot jinému výrobci či dovozci v Unii nebo jinému výrobci či dovozci, který je v Unii zastoupen výhradním zástupcem.
(20)
Aby bylo možno sledovat účinnost tohoto nařízení, měla by být působnost současných povinností spojených s podáváním zpráv rozšířena tak, aby zahrnovala i další fluorované látky, které mají významný potenciál globálního oteplování nebo které pravděpodobně nahradí fluorované skleníkové plyny uvedené v příloze I. Z téhož důvodu by mělo být rovněž hlášeno zneškodnění fluorovaných skleníkových plynů a dovoz těchto plynů do Unie, pokud jsou obsaženy ve výrobcích a zařízeních. Měly by být stanoveny minimální prahové hodnoty, aby se zabránilo neúměrné administrativní zátěži, zejména pro malé a střední podniky a mikropodniky.
(21)
Komise by měla soustavně sledovat účinky snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděného na trh, včetně účinku na dodávky pro zařízení, kde by použití částečně fluorovaných uhlovodíků vedlo k nižším emisím vznikajícím během životního cyklu, než kdyby byla použita alternativní technologie. Do konce roku 2020 by měla Komise připravit zprávu o dostupnosti částečně fluorovaných uhlovodíků na trhu Unie. Do konce roku 2022 by měla Komise provést komplexní přezkum, aby byl čas upravit toto nařízení s ohledem na jeho provádění a nový vývoj a mezinárodní závazky a případně navrhnout další opatření ke snížení.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(23)
Za účelem změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(24)
Jelikož je toto nařízení přijímáno na základě čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, není překážkou tomu, aby členské státy zachovávaly nebo zaváděly přísnější ochranná opatření, která jsou v souladu se Smlouvou o fungování EU. Podle článku 193 Smlouvy o fungování EU mají členské státy každé takové opatření oznámit Komisi.
(25)
Tímto nařízením se mění a doplňuje předmět nařízení (ES) č. 842/2006, které by proto mělo být zrušeno. S cílem zajistit plynulý přechod ze starého systému na nový je však vhodné stanovit, že by nařízení Komise (ES) č. 1493/2007 (8), (ES) č. 1494/2007 (9), (ES) č. 1497/2007 (10), (ES) č. 1516/2007 (11), (ES) č. 303/2008 (12), (ES) č. 304/2008 (13), (ES) č. 305/2008 (14), (ES) č. 306/2008 (15), (ES) č. 307/2008 (16) a (ES) č. 308/2008 (17) měla zůstat v platnosti a měla by se nadále používat, pokud a dokud nebudou zrušena akty v přenesené pravomoci nebo prováděcími akty přijatými Komisí podle tohoto nařízení.
(26)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu přeshraniční povahy řešeného environmentálního problému a účinků tohoto nařízení na obchod v rámci Unie i na vnější obchod, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Cílem tohoto nařízení je chránit životní prostředí snižováním emisí fluorovaných skleníkových plynů. Toto nařízení proto
a)
stanoví pravidla pro omezování úniků, používání, znovuzískávání a zneškodňování fluorovaných skleníkových plynů a související doplňková opatření;
b)
ukládá podmínky pro uvádění na trh v případě určitých výrobků a zařízení, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
c)
ukládá podmínky pro konkrétní způsoby použití fluorovaných skleníkových plynů; a
d)
stanoví množstevní limity pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„fluorovanými skleníkovými plyny“ částečně fluorované uhlovodíky, zcela fluorované uhlovodíky, fluorid sírový a další skleníkové plyny s obsahem fluoru uvedené v příloze I, nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
2)
„částečně fluorovanými uhlovodíky“ (HFC) látky uvedené v oddíle 1 přílohy I nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
3)
„zcela fluorovanými uhlovodíky“ (PFC) látky uvedené v oddíle 2 přílohy I nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
4)
„fluoridem sírovým“ (SF6) látka uvedená v oddíle 3 přílohy I nebo směsi obsahující tuto látku;
5)
„směsí“ tekutina skládající se ze dvou nebo více látek, z nichž alespoň jedna je látka uvedená v příloze I nebo v příloze II;
6)
„potenciálem globálního oteplování“ (GWP) potenciál skleníkového plynu zvýšit teplotu klimatu v poměru k potenciálu oxidu uhličitého (CO2), počítaný jako stoletý potenciál oteplování jednoho kilogramu skleníkového plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2 v souladu s přílohami I, II a IV nebo, v případě směsí, počítaný podle přílohy IV;
7)
„tunou (tunami) ekvivalentu CO2“ množství skleníkových plynů vyjádřené jako součin hmotnosti skleníkových plynů v metrických tunách a jejich potenciálu globálního oteplování;
8)
„provozovatelem“ fyzická nebo právnická osoba skutečně zajišťující technický provoz výrobků nebo zařízení, na něž se toto nařízení vztahuje; členský stát může v určitých vymezených situacích určit vlastníka za osobu odpovědnou za plnění povinností provozovatele;
9)
„použitím“ používání fluorovaných skleníkových plynů při výrobě, údržbě nebo servisu včetně opětovného plnění výrobků a zařízení nebo při jiných procesech uvedených v tomto nařízení;
10)
„uvedením na trh“ první dodání či poskytnutí jiné straně v Unii, za úplatu nebo bezplatně, nebo v případě výrobce použití pro vlastní účely, včetně propuštění do volného oběhu v Unii;
11)
„hermeticky uzavřeným zařízením“ zařízení, v němž všechny díly obsahující fluorovaný skleníkový plyn jsou utěsněny sváry, tvrdými pájenými spoji nebo podobným pevným spojením, které může obsahovat uzavřené ventily nebo uzavřené obslužné body umožňující řádnou opravu nebo likvidaci a které má prověřenou míru úniků menší než 3 gramy ročně pod tlakem alespoň čtvrtiny maximálního povoleného tlaku;
12)
„nádobou“ výrobek primárně určený pro přepravu nebo skladování fluorovaných skleníkových plynů;
13)
„nádobou na jedno použití“ nádoba, kterou nelze opětovně naplnit, aniž by byla pro tento účel uzpůsobena, nebo která se uvádí na trh, aniž by ji bylo možné vrátit k opětovnému naplnění;
14)
„znovuzískáváním“ sběr a skladování fluorovaných skleníkových plynů z výrobků, včetně nádob, a zařízení během údržby nebo servisu nebo před likvidací výrobků či zařízení;
15)
„recyklací“ opětovné použití znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů po základním přečištění;
16)
„regenerací“ přepracování znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů tak, aby odpovídaly vlastnostem nově vyrobené látky, s ohledem na jejich zamýšlené použití;
17)
„zneškodněním“ proces, kdy se všechen fluorovaný skleníkový plyn nebo jeho převážná část trvale přemění nebo rozloží na jednu nebo více stabilních látek, které nejsou fluorovanými skleníkovými plyny;
18)
„vyřazením z provozu“ konečné odstavení a vyloučení z provozu či používání v případě výrobku nebo jednotlivého zařízení obsahujícího fluorované skleníkové plyny;
19)
„opravou“ obnova poškozených nebo netěsnících výrobků nebo zařízení, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, týkající se části, která tyto plyny obsahuje nebo je k tomuto účelu určena;
20)
„instalací“ spojení dvou nebo více zařízení nebo okruhů obsahujících nebo konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny, za účelem montáže systému na místě, kde bude v provozu, včetně postupu, kterým jsou vodiče plynu systému spojeny dohromady za účelem uzavření okruhu, bez ohledu na nutnost systém po montáži naplnit;
21)
„údržbou nebo servisem“ všechny činnosti kromě znovuzískávání podle článku 8 a kontrol těsnosti podle článku 4 a čl. 10 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení, které představují zásah do okruhů obsahujících nebo konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny, zvláště napouštění systému fluorovanými skleníkovými plyny, odstraňování jednoho nebo více dílů okruhu nebo zařízení, opětovná montáž dvou nebo více částí okruhu nebo zařízení, jakož i oprava netěsností;
22)
„nově vyrobenou látkou“ látka, která dosud nebyla použita;
23)
„stacionárním“ obvykle se nepřesouvající během provozu a zahrnující přenosná pokojová klimatizační zařízení;
24)
„mobilním“ obvykle se přesouvající během provozu;
25)
„jednosložkovou pěnou“ pěnová směs obsažená v jediném aerosolovém rozprašovači v nezreagovaném nebo částečně zreagovaném kapalném stavu, která se po opuštění rozprašovače rozpíná a tuhne;
26)
„chladírenským nákladním vozidlem“ motorové vozidlo s hmotností nad 3,5 tuny, které je navrženo a zkonstruováno primárně pro přepravu zboží a které je vybaveno chladicí jednotkou;
27)
„chladírenským přívěsem“ vozidlo, které je navrženo a zkonstruováno k vlečení za nákladním vozidlem nebo tahačem primárně k přepravě zboží a které je vybaveno chladicí jednotkou;
28)
„technickým aerosolem“ aerosolový rozprašovač používaný pro údržbu, opravy, čištění, testování, dezinsekci a výrobu výrobků a zařízení, instalaci zařízení a pro jiné aplikace;
29)
„systémem detekce úniků“ kalibrované mechanické, elektrické nebo elektronické zařízení pro zjišťování úniků fluorovaných skleníkových plynů, které provozovatele při zjištění úniku varuje;
30)
„podnikem“ fyzická nebo právnická osoba, která:
a)
vyrábí, používá, znovuzískává, sbírá, recykluje, regeneruje nebo zneškodňuje fluorované skleníkové plyny;
b)
dováží nebo vyváží fluorované skleníkové plyny nebo výrobky a zařízení obsahující tyto plyny;
c)
uvádí na trh fluorované skleníkové plyny nebo výrobky a zařízení, které tyto plyny obsahují nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
d)
provádí instalaci, servis, údržbu, opravy, kontroly těsnosti nebo vyřazení z provozu zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
e)
je provozovatelem zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo jehož provoz je na těchto plynech závislý;
f)
vyrábí, dováží, vyváží, uvádí na trh nebo zneškodňuje plyny uvedené v příloze II;
g)
uvádí na trh výrobky nebo zařízení obsahující plyny uvedené v příloze II;
31)
„vstupní surovinou“ jakýkoli fluorovaný skleníkový plyn nebo látka uvedená v příloze II, jež jsou předmětem chemické transformace v procesu, při kterém jsou zcela změněny proti svému původnímu složení, a jejichž emise jsou zanedbatelné;
32)
„komerčním využitím“ použití ke skladování, prezentaci nebo šíření výrobků, k prodeji konečným uživatelům, v maloobchodě a stravovacích službách;
33)
„protipožárním zařízením“ zařízení a systémy používané k protipožární ochraně, včetně hasicích přístrojů;
34)
„organickým Rankinovým cyklem“ cyklus obsahující kondenzovatelný fluorovaný skleníkový plyn, při němž se teplo z tepelného zdroje přeměňuje a vytváří elektrickou nebo mechanickou energii;
35)
„vojenským zařízením“ zbraně, střelivo a válečný materiál určené výhradně pro vojenské účely, které jsou nezbytné k ochraně podstatných bezpečnostních zájmů členských států;
36)
„elektrickým spínacím zařízením“ spínací zařízení a jejich kombinace se souvisejícím ovládacím, měřicím, ochranným a regulačním zařízením a soubory těchto přístrojů a zařízení se souvisejícími propojeními, příslušenstvími, zapouzdřeními a podpůrnými strukturami určená k použití v souvislosti s výrobou, přenosem, rozvodem a přeměnou elektrické energie;
37)
„sdruženými centrálními chladicími systémy“ systémy dvou či více kompresorů se souběžným chodem, které jsou propojeny s jedním nebo více společnými kondenzátory a s řadou chladicích zařízení, jako jsou chladicí vitríny, skříně, mrazicí boxy, nebo s chlazenými skladovacími prostorami;
38)
„primárním chladicím okruhem kaskádních systémů“ primární okruh nepřímých systémů pro středně vysoké teploty se sériovým zapojením dvou či více samostatných chladicích okruhů tak, že primární okruh pohlcuje teplo z kondenzátoru ze sekundárního okruhu pro středně vysoké teploty;
39)
„dělenými klimatizačními systémy s jednou vnitřní jednotkou“ systémy pro pokojovou klimatizaci sestávající z jedné vnější jednotky a jedné vnitřní jednotky, které jsou propojeny chladicím potrubím, a vyžadující instalaci na místě použití.
KAPITOLA II
OMEZOVÁNÍ ÚNIKŮ
Článek 3
Prevence vzniku emisí fluorovaných skleníkových plynů
1. Úmyslné vypouštění fluorovaných skleníkových plynů do atmosféry je zakázáno, pokud toto vypouštění není technicky nezbytné pro určené použití.
2. Provozovatelé zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny, přijmou preventivní opatření, aby zabránili jejich neúmyslnému vypouštění (dále jen „únik“). Přijmou veškerá technicky a ekonomicky proveditelná opatření za účelem minimalizace úniků fluorovaných skleníkových plynů.
3. Je-li zjištěn únik fluorovaných skleníkových plynů, provozovatelé zajistí, aby bylo zařízení bez zbytečného prodlení opraveno.
Pokud je zařízení předmětem kontroly těsnosti podle čl. 4 odst. 1 a netěsnost byla u tohoto zařízení opravena, provozovatelé zajistí, aby toto zařízení do jednoho měsíce po jeho opravě zkontrolovaly certifikované fyzické osoby, které ověří, zda byla oprava účinná.
4. Fyzické osoby provádějící úkoly uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. a) až c) musí být certifikovány v souladu s čl. 10 odst. 4 a 7 a provádějí preventivní opatření k zamezení úniku fluorovaných skleníkových plynů.
Podniky provádějící instalaci, servis, údržbu, opravu nebo vyřazení z provozu zařízení uvedeného v čl. 4 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d) musí být certifikovány v souladu s čl. 10 odst. 6 a 7 a přijmou preventivní opatření k zamezení úniku fluorovaných skleníkových plynů.
Článek 4
Kontrola těsnosti
1. Provozovatelé zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny v množství 5 tun ekvivalentu CO2 nebo větším v jiné než pěnové formě, zajistí u tohoto zařízení kontroly těsnosti.
Na hermeticky uzavřené zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny v množství nižším než 10 tun ekvivalentu CO2, se kontroly těsnosti podle tohoto článku nevztahují, pokud je toto zařízení označeno jako hermeticky uzavřené.
Kontroly těsnosti podle tohoto článku se nevztahují na elektrické spínací zařízení, pokud splňuje jednu z těchto podmínek:
a)
má podle technické specifikace prověřenou míru úniku nižší než 0,1 % za rok a je příslušně označeno;
b)
je vybaveno přístrojem pro sledování tlaku či hustoty; nebo
c)
obsahuje méně než 6 kg fluorovaných skleníkových plynů.
2. Odstavec 1 se vztahuje na provozovatele následujících zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny:
a)
stacionární chladicí zařízení;
b)
stacionární klimatizační zařízení;
c)
stacionární tepelná čerpadla;
d)
stacionární protipožární zařízení;
e)
chladicí jednotky chladírenských nákladních vozidel a přívěsů;
f)
elektrická spínací zařízení;
g)
organické Rankinovy cykly.
Pokud jde o zařízení uvedená v prvním pododstavci písm. a) až e), provádějí kontroly fyzické osoby certifikované v souladu s pravidly stanovenými v článku 10.
Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce se požadavky na kontrolu těsnosti nevztahují do 31. prosince 2016 na zařízení obsahující méně než 3 kg fluorovaných skleníkových plynů nebo hermeticky uzavřená zařízení, která jsou příslušně označena a obsahují méně než 6 kg fluorovaných skleníkových plynů.
3. Kontroly těsnosti podle odstavce 1 se provádějí v následujících intervalech:
a)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 5 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, ale menším než 50 tun ekvivalentu CO2: nejméně jednou za 12 měsíců, nebo nejméně jednou za 24 měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků;
b)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 50 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, ale menším než 500 tun ekvivalentu CO2: nejméně jednou za šest měsíců, nebo nejméně jednou za 12 měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků;
c)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším: nejméně jednou za tři měsíce, nebo nejméně jednou za šest měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků.
4. Pokud jde o protipožární zařízení uvedená v odst. 2 prvním pododstavci písm. d), má se za to, že povinnosti stanovené odstavcem 1 jsou splněny, pokud jsou dodrženy tyto dvě podmínky:
a)
zavedený systém inspekcí splňuje normy ISO 14520 nebo EN 15004 a
b)
inspekce protipožárního zařízení se provádějí tak často, jak vyžaduje odstavec 3.
5. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů vymezit požadavky na kontroly těsnosti, jež mají být prováděny podle odstavce 1 tohoto článku, pro každý typ zařízení uvedený v daném odstavci, určit ty části zařízení, u kterých je únik nejpravděpodobnější, a zrušit akty přijaté podle čl. 3 odst. 7 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
Článek 5
Systémy detekce úniků
1. Provozovatelé zařízení uvedeného v čl. 4 odst. 2 písm. a) až d) a obsahujícího fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším zajistí, aby toto zařízení bylo vybaveno systémem detekce úniků, které na jakýkoli únik upozorní provozovatele nebo společnost zajišťující servis.
2. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. f) a g) a obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, která byla instalována po 1. lednu 2017, zajistí, aby tato zařízení byla vybavena systémem detekce úniků, který na jakýkoli únik upozorní provozovatele nebo společnost zajišťující servis.
3. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až d) a g), na které se vztahuje odstavec 1 nebo 2 tohoto článku, zajistí, aby systémy detekce úniků byly kontrolovány nejméně jednou za dvanáct měsíců, aby bylo zajištěno jejich řádné fungování.
4. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. f), na které se vztahuje odstavec 2 tohoto článku, zajistí, aby systémy detekce úniků byly kontrolovány nejméně jednou za šest let, aby bylo zajištěno jejich řádné fungování.
Článek 6
Vedení záznamů
1. Provozovatelé zařízení, u něhož je třeba provádět kontrolu těsnosti podle čl. 4 odst. 1, zřídí a vedou o každém z těchto zařízení záznamy uvádějící tyto informace:
a)
množství a typ instalovaných fluorovaných skleníkových plynů;
b)
množství fluorovaných skleníkových plynů doplněných v průběhu instalace, údržby či servisu, nebo v důsledku úniku;
c)
zda byla daná množství instalovaných fluorovaných skleníkových plynů recyklována nebo regenerována, včetně názvu a adresy recyklačního nebo regeneračního zařízení a případně čísla certifikátu;
d)
množství znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů;
e)
identifikační údaje podniku, který provedl instalaci, servis, údržbu a případně opravu nebo vyřazení z provozu daného zařízení, v příslušných případech včetně čísla jeho certifikátu;
f)
termíny a výsledky kontrol prováděných podle čl. 4 odst. 1 až 3;
g)
pokud bylo zařízení vyřazeno z provozu, opatření podniknutá k znovuzískání a likvidaci fluorovaných skleníkových plynů.
2. Nejsou-li záznamy uvedené v odstavci 1 uchovávány v databázi zřízené příslušnými orgány členských států, použijí se tato pravidla:
a)
provozovatelé uvedení v odstavci 1 vedou záznamy zmíněné v uvedeném odstavci nejméně po dobu pěti let;
b)
podniky vykonávající pro provozovatele činnosti uvedené v odst. 1 písm. e) uchovávají kopie záznamů uvedených v odstavci 1 nejméně po dobu pěti let.
Záznamy uvedené v odstavci 1 se na vyžádání zpřístupní příslušnému orgánu dotčeného členského státu nebo Komisi. V rozsahu, v jakém tyto záznamy obsahují informace o životním prostředí, se použije případně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES (18) nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (19).
3. Pro účely čl. 11 odst. 4 podniky dodávající fluorované skleníkové plyny vedou záznamy příslušných informací týkajících se osob, které fluorované skleníkové plyny nakupují, zejména:
a)
čísla certifikátů osob nakupujících uvedené plyny a
b)
zakoupená množství fluorovaných skleníkových plynů.
Podniky dodávající fluorované skleníkové plyny uchovávají tyto záznamy nejméně po dobu pěti let.
Podniky dodávající fluorované skleníkové plyny na vyžádání zpřístupní záznamy příslušnému orgánu dotčeného členského státu nebo Komisi. V rozsahu, v jakém tyto záznamy obsahují informace o životním prostředí, se použije směrnice 2003/4/ES nebo případně nařízení (ES) č. 1367/2006.
4. Komise může prostřednictvím prováděcího aktu určit formát záznamů uvedených v odstavcích 1 a 3 tohoto článku a upřesnit způsob jejich zřízení a vedení. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle článku 24.
Článek 7
Emise fluorovaných skleníkových plynů týkající se výroby
1. Výrobci fluorovaných sloučenin přijmou veškerá nezbytná preventivní opatření k tomu, aby byly v největším možném rozsahu omezeny emise fluorovaných skleníkových plynů během:
a)
výroby,
b)
přepravy a
c)
skladování.
Tento článek se použije i v případě, že fluorované skleníkové plyny vznikají jako vedlejší produkty.
2. Aniž je dotčen čl. 11 odst. 1, je zakázáno uvádět na trh fluorované skleníkové plyny a plyny uvedené v příloze II, ledaže výrobci nebo dovozci v příslušných případech při uvedení těchto plynů na trh doloží, že trifluormethan (HFC-23) vznikající jako vedlejší produkt během výrobního procesu, a to i během výroby vstupních surovin pro vlastní výrobu, byl v souladu s nejlepšími dostupnými technikami zneškodněn nebo znovuzískán pro další použití.
Tento požadavek se použije od 11. června 2015.
Článek 8
Znovuzískávání
1. Provozovatelé stacionárních zařízení nebo chladících jednotek chladírenských nákladních vozidel a přívěsů, které obsahují fluorované skleníkové plyny v jiné než pěnové formě, zajistí, aby znovuzískání těchto plynů prováděly fyzické osoby, které jsou držiteli příslušných certifikátů stanovených v článku 10, aby tyto plyny byly recyklovány, regenerovány nebo zneškodněny.
Tato povinnost se vztahuje na provozovatele kteréhokoli z těchto zařízení:
a)
chladicích okruhů stacionárních chladicích a klimatizačních zařízení a stacionárních tepelných čerpadel;
b)
chladicích okruhů chladicích jednotek nebo chladírenských nákladních vozidel a přívěsů;
c)
stacionárních zařízení, která obsahují rozpouštědla na bázi fluorovaných skleníkových plynů;
d)
stacionárních protipožárních zařízení;
e)
stacionárních elektrických spínacích zařízení.
2. Podnik, který používá nádobu na fluorovaný skleníkový plyn bezprostředně před její likvidací, zařídí znovuzískání jakýchkoli zbytkových plynů, aby se zajistila jejich recyklace, regenerace nebo zneškodnění.
3. Provozovatelé výrobků a zařízení, jež nejsou uvedeny v odstavci 1, včetně mobilních zařízení, a které obsahují fluorované skleníkové plyny, zařídí znovuzískání těchto plynů v rozsahu, který je technicky proveditelný a nevyžaduje nepřiměřené náklady, prostřednictvím příslušně kvalifikované fyzické osoby tak, aby byly recyklovány, regenerovány či zneškodněny, nebo zařídí jejich zneškodnění bez předchozího znovuzískání.
Znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních zařízení silničních vozidel nespadajících do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/40/ES (20) provádějí příslušně kvalifikované fyzické osoby.
V případě znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních systémů motorových vozidel spadajících do oblasti působnosti směrnice 2006/40/ES se za příslušně kvalifikovanou osobu považuje pouze fyzická osoba, která je alespoň držitelem osvědčení o školení podle čl. 10 odst. 2.
Článek 9
Režimy odpovědnosti výrobce
Aniž jsou dotčeny stávající právní předpisy Unie, členské státy podporují vytvoření režimů odpovědnosti výrobce, pokud jde o znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů a jejich recyklaci, regeneraci nebo zneškodnění.
Členské státy informují Komisi o opatřeních přijatých podle prvního pododstavce.
Článek 10
Školení a certifikace
1. Členské státy na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5 zavedou nebo upraví certifikační programy včetně procesů hodnocení. Členské státy zajistí dostupnost školení pro fyzické osoby provádějící tyto úkoly:
a)
instalace, servis, údržba, oprava nebo vyřazení z provozu zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až f);
b)
kontroly těsnosti zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až e), jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1;
c)
znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů podle čl. 8 odst. 1.
2. Členské státy zajistí, aby byly k dispozici školicí programy pro fyzické osoby provádějící znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních zařízení v motorových vozidlech, spadajících do oblasti působnosti směrnice 2006/40/ES, a to na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5.
3. Certifikační programy a školení stanovené v odstavcích 1 a 2 musí zahrnovat:
a)
platné předpisy a technické normy;
b)
prevenci vzniku emisí;
c)
znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů;
d)
bezpečné nakládání se zařízením typu a velikosti, na které se vztahuje certifikát;
e)
informace o příslušných technologiích nahrazování nebo omezování použití fluorovaných skleníkových plynů a bezpečném nakládání s těmito plyny.
4. Certifikáty podle certifikačních programů stanovených v odstavci 1 se vydávají za podmínky, že žadatel úspěšně absolvuje proces hodnocení zavedený podle odstavců 1, 3 a 5.
5. Minimální požadavky pro certifikační programy jsou stanoveny v nařízeních (ES) č. 303/2008 až (ES) č. 306/2008 a v odstavci 12. Minimální požadavky pro osvědčení o školení jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 307/2008 a v odstavci 12. Uvedené minimální požadavky stanoví pro každý typ zařízení podle odstavců 1 a 2 potřebné praktické dovednosti a teoretické znalosti, rozdělené případně podle jednotlivých činností, které je třeba pokrýt, jakož i podmínky pro vzájemné uznávání certifikátů a osvědčení o školení.
6. Členské státy na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5 zavedou nebo upraví certifikační programy pro podniky provádějící instalaci, servis, údržbu, opravu nebo vyřazení z provozu v případě zařízení uvedeného v čl. 4. odst. 2 písm. a) až d) pro třetí strany.
7. Stávající certifikáty a osvědčení o školení vydaná v souladu s nařízením (ES) č. 842/2006 zůstávají v platnosti v souladu s podmínkami, za nichž byly původně vydány.
8. Členské státy zajistí, aby všechny fyzické osoby, které jsou držiteli certifikátů podle certifikačních programů uvedených v odstavcích 1 a 7, měly přístup k informacím souvisejícím s:
a)
technologiemi podle odst. 3 písm. e) a
b)
stávajícími regulačními požadavky pro práci se zařízením obsahujícím jiná chladiva, než jsou fluorované skleníkové plyny.
9. Členské státy zajistí dostupnost školení pro fyzické osoby, které si chtějí doplnit znalosti související se záležitostmi uvedenými v odstavci 3.
10. Do 1. ledna 2017 členské státy oznámí Komisi certifikační a školicí programy.
Členské státy uznávají certifikáty a osvědčení o školení vydaná jiným členským státem v souladu s tímto článkem. Neomezují volný pohyb služeb ani svobodu usazování z důvodu, že byl certifikát vydán v jiném členském státě.
11. Každý podnik, který svěřuje úkol uvedený v odstavci 1 jinému podniku, přijme přiměřené kroky k tomu, aby zajistil, že tento druhý podnik je pro požadované úkoly držitelem nezbytných certifikátů podle tohoto článku.
12. Pokud se zdá být nutné stanovit pro účely uplatňování tohoto článku harmonizovanější přístup ke školení a certifikaci, Komise prostřednictvím prováděcích aktů upraví a aktualizuje minimální požadavky týkající se dovedností a znalostí, které je třeba pokrýt, vymezí způsoby certifikace nebo potvrzování a podmínky pro vzájemné uznávání a zruší akty přijaté podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení. Při výkonu pravomocí, které jí svěřuje tento odstavec, Komise zohlední příslušné stávající kvalifikační nebo certifikační systémy.
13. Komise může pomocí prováděcích aktů stanovit formát oznámení uvedeného v odstavci 10 tohoto článku a může zrušit akty přijaté podle čl. 5 odst. 5 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
14. Pokud by povinnosti podle tohoto článku v souvislosti s certifikací a školením znamenaly pro některý členský stát nepřiměřenou zátěž z důvodu malého počtu obyvatel a z něho vyplývající nedostatečné poptávky po těchto školeních a certifikacích, lze souladu s předpisy dosáhnout uznáním certifikátů vydaných v jiných členských státech.
Členské státy uplatňující tento odstavec informují Komisi a ta informuje ostatní členské státy.
15. Nic v tomto článku nebrání členským státům v zavádění dalších certifikačních a školicích programů týkajících se jiných zařízení, než která jsou uvedena v odstavci 1.
KAPITOLA III
UVÁDĚNÍ NA TRH A KONTROLA POUŽITÍ
Článek 11
Omezení pro uvádění na trh
1. Uvádění výrobků a zařízení uvedených v příloze III na trh, s výjimkou vojenského zařízení, se zakazuje od data uvedeného v této příloze, případně s rozlišením podle typu nebo potenciálu globálního oteplování obsaženého fluorovaného skleníkového plynu.
2. Zákaz uvedený v odstavci 1 se nevztahuje na zařízení, u kterého bylo v požadavcích na ekodesign přijatých podle směrnice 2009/125/ES stanoveno, že v důsledku vyšší energetické účinnosti během jeho provozu by jeho emise vyjádřené ekvivalentem CO2 vznikající během životního cyklu byly nižší než tyto emise vznikající během životního cyklu rovnocenného zařízení, které splňuje příslušné požadavky na ekodesign a neobsahuje částečně fluorované uhlovodíky.
3. Ve výjimečných případech může Komise při zohlednění cílů tohoto nařízení a na odůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu povolit prostřednictvím prováděcích aktů dočasnou výjimku v trvání maximálně čtyř let umožňující uvádět na trh výrobky a zařízení uvedené v příloze III, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, pokud je prokázáno, že:
a)
pro určitý výrobek nebo zařízení nebo pro určitou kategorii výrobků nebo zařízení nejsou k dispozici alternativy, nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít, nebo
b)
použití technicky proveditelných a bezpečných alternativ by vyžadovalo nepřiměřené náklady.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
4. Pro účely instalace, servisu, údržby nebo opravy zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo jehož provoz je na těchto plynech závislý, k nimž je podle článku 10 vyžadován certifikát či osvědčení, jsou fluorované skleníkové plyny prodávány pouze podnikům, které jsou držiteli příslušného certifikátu či osvědčení v souladu s článkem 10 nebo které zaměstnávají osoby, jež jsou držiteli certifikátu či osvědčení o školení podle čl. 10 odst. 2 a 5, a pouze takové podniky mohou uvedené plyny nakupovat. Tento odstavec nebrání necertifikovaným podnikům, které neprovádějí činnosti uvedené v první větě tohoto odstavce, ve sběru, přepravě či dodávání fluorovaných skleníkových plynů.
5. Nehermeticky uzavřená zařízení plněná fluorovanými skleníkovými plyny jsou prodávána konečnému uživateli pouze tehdy, je-li doloženo, že instalaci provede podnik certifikovaný v souladu s článkem 10.
6. Komise na základě údajů poskytnutých členskými státy shromažďuje informace o vnitrostátních kodexech, normách nebo právních předpisech členských států, pokud jde o náhradní technologie využívající v chladicích a klimatizačních zařízeních, tepelných čerpadlech a pěnách alternativy k fluorovaným skleníkovým plynům.
Komise zveřejní do 1. ledna 2017 souhrnnou zprávu o informacích shromážděných podle prvního pododstavce.
Článek 12
Označování a informace o výrobku a zařízení
1. Výrobky a zařízení, jež obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, nesmějí být uváděny na trh bez označení. Jedná se o tyto výrobky a zařízení:
a)
chladicí zařízení;
b)
klimatizační zařízení;
c)
tepelná čerpadla;
d)
protipožární zařízení;
e)
elektrická spínací zařízení;
f)
aerosolové rozprašovače, které obsahují fluorované skleníkové plyny, s výjimkou inhalátorů odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků;
g)
všechny nádoby na fluorované skleníkové plyny;
h)
rozpouštědla na bázi fluorovaných skleníkových plynů;
i)
organické Rankinovy cykly.
2. U výrobků nebo zařízení, na něž se vztahuje výjimka podle čl. 11 odst. 3, se tato skutečnost označí na štítku a v označení se uvede, že tyto výrobky a zařízení lze použít pouze pro účely, k nimž je udělena výjimka podle uvedeného článku.
3. Na štítku požadovaném podle odstavce 1 jsou uvedeny tyto informace:
a)
skutečnost, že výrobek nebo zařízení obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo že jejich provoz je na těchto plynech závislý;
b)
název fluorovaných skleníkových plynů za použití uznávaného průmyslového označení, nebo není-li toto označení k dispozici, chemického názvu;
c)
od 1. ledna 2017 množství fluorovaných skleníkových plynů obsažených ve výrobku nebo zařízení nebo množství fluorovaných skleníkových plynů, pro jaké je zařízení určeno, vyjádřené hmotností a ekvivalentem CO2, a potenciál globálního oteplování těchto plynů.
Na štítku vyžadovaném podle odstavce 1 jsou případně uvedeny tyto informace:
a)
skutečnost, že jsou fluorované skleníkové plyny obsaženy v hermeticky uzavřeném zařízení;
b)
skutečnost, že prověřená míra úniku elektrického spínacího zařízení uvedená v technické specifikaci od výrobce je nižší než 0,1 % za rok.
4. Štítek musí být jasně čitelný a nesmazatelný a musí být upevněn:
a)
v blízkosti obslužných míst pro plnění nebo znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů, nebo
b)
na té části výrobku či zařízení, která fluorovaný skleníkový plyn obsahuje.
Štítek je v úředních jazycích členského státu, v němž má být uváděn na trh.
5. Pěny a předem smíšené polyoly, které obsahují fluorované skleníkové plyny, se nesmějí uvádět na trh, pokud nejsou fluorované skleníkové plyny označeny štítkem s uznávaným průmyslovým označením nebo, není-li toto označení k dispozici, chemickým názvem. Na štítku musí být jasně uvedeno, že pěna nebo předem smíšené polyoly obsahují fluorované skleníkové plyny. V případě pěnových desek musí být tato informace na deskách uvedena jasným a nesmazatelným způsobem.
6. Regenerované nebo recyklované fluorované skleníkové plyny jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že daná látka byla regenerována nebo recyklována, a údaji o čísle šarže a názvu a adrese regeneračního nebo recyklačního zařízení.
7. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem zneškodnění jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby je určen pouze ke zneškodnění.
8. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem přímého vývozu jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby je určen pouze k přímému vývozu.
9. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem použití ve vojenském zařízení jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
10. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem leptání polovodičového materiálu nebo čištění komor pro chemické pokovování srážením kovových par v odvětví výroby polovodičů jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
11. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh jako vstupní surovina jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze jako vstupní surovinu.
12. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem výroby inhalátorů odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
13. Informace uvedené v odstavcích 3 a 5 musí být obsaženy v návodech k použití těchto výrobků a zařízení.
V případě výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování 150 nebo vyšším musí být tyto informace rovněž obsaženy v popisech používaných k reklamě.
14. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit formát štítků uvedených v odstavci 1 a odstavcích 4 až 12 tohoto článku a může zrušit akty přijaté podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
15. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 22, kterými s ohledem na obchodní nebo technický vývoj podle potřeby změní požadavky na označování stanovené v odstavcích 4 až 12 tohoto článku.
Článek 13
Kontrola použití
1. Použití fluoridu sírového při tlakovém lití hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin je zakázáno.
V případě zařízení používajících fluorid sírový v množství nižším než 850 kg za rok, v souvislosti s tlakovým litím hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin, se tento zákaz použije od 1. ledna 2018.
2. Použití fluoridu sírového při plnění pneumatik vozidel se zakazuje.
3. Od 1. ledna 2020 je zakázáno použití fluorovaných skleníkových plynů s potenciálem globálního oteplování 2 500 nebo vyšším při servisu nebo údržbě chladicích zařízení s velikostí náplně 40 tun ekvivalentu CO2 nebo více.
Tento odstavec se nevztahuje na vojenská zařízení nebo zařízení určená pro aplikace, které jsou určeny k chlazení produktů při teplotách nižších než - 50 °C.
Zákaz uvedený v prvním pododstavci se do 1. ledna 2030 nepoužije na tyto kategorie fluorovaných skleníkových plynů:
a)
regenerované fluorované skleníkové plyny, jejichž potenciál globálního oteplování je 2 500 nebo více a které se používají při údržbě nebo servisu stávajícího chladicího zařízení, pod podmínkou, že byly označeny v souladu s čl. 12 odst. 6;
b)
recyklované fluorované skleníkové plyny, jejichž potenciál globálního oteplování je 2 500 nebo více a které se používají při údržbě nebo servisu stávajícího chladicího zařízení, pod podmínkou, že byly z daného zařízení znovuzískány. Tyto recyklované plyny může použít pouze podnik, který je znovuzískal v rámci údržby nebo servisu, nebo podnik, pro nějž byly v rámci údržby nebo servisu znovuzískány.
Zákaz uvedený v prvním pododstavci se nepoužije na chladicí zařízení, v jehož případě byla povolena výjimka podle čl. 11 odst. 3.
Článek 14
Plnění zařízení částečně fluorovanými uhlovodíky předem
1. Od 1. ledna 2017 se chladicí a klimatizační zařízení a tepelná čerpadla plněná částečně fluorovanými uhlovodíky nesmějí uvádět na trh, pokud částečně fluorované uhlovodíky, jimiž je dané zařízení naplněno, nejsou započítány do systému kvót uvedeného v kapitole IV.
2. Při uvádění předem naplněného zařízení uvedeného v odstavci 1 na trh výrobci a dovozci zařízení zajistí, aby byl řádně doložen soulad s odstavcem 1, a vypracují v tomto ohledu prohlášení o shodě.
Pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v zařízení nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, od 1. ledna 2018 dovozci zařízení zajistí, aby byla každý rok do 31. března ověřena správnost dokumentace a prohlášení o shodě za předchozí kalendářní rok nezávislým auditorem. Auditor musí být:
a)
akreditován podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (21) nebo
b)
akreditován k ověřování finančních výkazů v souladu s právními předpisy dotčených členských států.
Výrobci a dovozci zařízení uvedeného v odstavci 1 uchovávají dokumentaci a prohlášení o shodě po dobu nejméně pěti let po uvedení zařízení na trh. Dovozci zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, zajistí, aby byli zapsáni v rejstříku podle čl. 17 odst. 1 písm. e).
3. Vypracováním prohlášení o shodě výrobci a dovozci zařízení uvedeného v odstavci 1 přebírají odpovědnost za dodržení souladu s odstavci 1 a 2.
4. Komise pomocí prováděcích aktů stanoví podrobná pravidla související s prohlášením o shodě a ověřením nezávislým auditorem podle odst. 2 druhého pododstavce tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
KAPITOLA IV
SNIŽOVÁNÍ MNOŽSTVÍ ČÁSTEČNĚ FLUOROVANÝCH UHLOVODÍKŮ UVÁDĚNÝCH NA TRH
Článek 15
Snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděných na trh
1. Komise zajistí, aby množství částečně fluorovaných uhlovodíků, které mají výrobci a dovozci právo každoročně uvést na trh v Unii, nepřekročilo maximální množství vypočítané pro příslušný rok podle přílohy V.
Výrobci a dovozci zajistí, aby množství částečně fluorovaných uhlovodíků vypočítané podle přílohy V, které každý z nich uvede na trh, nepřekročilo kvótu, jež jim byla přidělena podle čl. 16 odst. 5 nebo převedena podle článku 18.
2. Tento článek se nepoužije na výrobce ani dovozce menšího množství částečně fluorovaných uhlovodíků než 100 tun ekvivalentu CO2 ročně.
Tento článek se dále nepoužije na tyto kategorie částečně fluorovaných uhlovodíků:
a)
částečně fluorované uhlovodíky dovezené do Unie za účelem zneškodnění;
b)
částečně fluorované uhlovodíky používané výrobcem jako vstupní suroviny nebo dodávané přímo výrobcem nebo dovozcem podnikům k použití jako vstupní suroviny;
c)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podnikům a určeny k vývozu z Unie, pokud tyto uhlovodíky nejsou následně poskytnuty před vývozem jiné straně v Unii;
d)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem pro použití ve vojenském zařízení;
e)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podniku, který je používá k leptání polovodičového materiálu nebo čištění komor pro chemické pokovování srážením kovových par v odvětví výroby polovodičů;
f)
od 1. ledna 2018 částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podniku vyrábějícímu inhalátory odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků.
3. Tento článek a články 16, 18, 19 a 25 se rovněž vztahují na částečně fluorované uhlovodíky obsažené v předem smíšených polyolech.
4. Ve výjimečných případech může Komise při zohlednění cílů tohoto nařízení a na odůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu povolit prostřednictvím prováděcích aktů výjimku v trvání až čtyř let, kterou se z požadavku na kvóty podle odstavce 1 vyjmou částečně fluorované uhlovodíky pro použití v určitých aplikacích nebo určitých kategoriích výrobků nebo zařízení, pokud je prokázáno, že:
a)
pro tyto konkrétní aplikace, výrobky nebo zařízení nejsou k dispozici alternativy, nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít; a
b)
dostatečné dodávky částečně fluorovaných uhlovodíků nelze zajistit, aniž by to vyžadovalo nepřiměřené náklady.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
Článek 16
Přidělování kvót pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh
1. Do 31. října 2014 Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví pro každého výrobce a dovozce, který oznámí údaje podle článku 6 nařízení (ES) č. 842/206, referenční hodnotu na základě ročního průměru množství částečně fluorovaných uhlovodíků, která výrobce nebo dovozce oznámil jako uvedená na trh od roku 2009 do roku 2012. Referenční hodnoty se vypočítají podle přílohy V tohoto nařízení.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
2. Výrobci a dovozci, kteří neoznámili uvedení na trh částečně fluorovaných uhlovodíků podle článku 6 nařízení (ES) č. 842/2006 za referenční období uvedené v odstavci 1 tohoto článku, mohou formou prohlášení oznámit svůj záměr uvádět částečně fluorované uhlovodíky na trh v následujícím roce.
V tomto prohlášení, které se zasílá Komisi, musí být uvedeny typy částečně fluorovaných uhlovodíků, které mají být uvedeny na trh, a jejich předpokládaná množství.
Komise oznámí lhůtu pro předložení těchto prohlášení. Před předložením prohlášení podle odstavců 2 a 4 tohoto článku se podniky zaregistrují v rejstříku stanoveném v článku 17 tohoto nařízení.
3. Komise do 31. října 2017 a poté jednou za tři roky přepočítá referenční hodnoty pro výrobce a dovozce uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku na základě ročního průměru množství částečně fluorovaných uhlovodíků zákonně uvedených na trh od 1. ledna 2015 a oznámených podle článku 19 pro roky, pro něž jsou k dispozici. Komise tyto referenční hodnoty stanoví prostřednictvím prováděcích aktů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
4. Výrobci a dovozci, pro které byly stanoveny referenční hodnoty, mohou formou prohlášení oznámit další předpokládaná množství postupem stanoveným v odstavci 2.
5. Komise přidělí každému výrobci a dovozci kvóty pro uvedení částečně fluorovaných uhlovodíků na trh v každém roce počínaje rokem 2015, k čemuž použije mechanismus přidělování stanovený v příloze VI.
Kvóty se přidělují pouze výrobcům nebo dovozcům, kteří jsou usazeni v Unii nebo kteří zmocnili výhradního zástupce usazeného v Unii pro účely dodržování požadavků tohoto nařízení. Uvedený výhradní zástupce může být tentýž, který byl zmocněn podle článku 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (22).
Výhradní zástupce musí plnit všechny povinnosti výrobců a dovozců podle tohoto nařízení.
Článek 17
Rejstřík
1. Komise do 1. ledna 2015 zřídí elektronický rejstřík kvót pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh (dále jen „rejstřík“) a zajistí jeho provoz.
Registrace v rejstříku je povinná pro:
a)
výrobce a dovozce, kterým byla přidělena kvóta částečně fluorovaných uhlovodíků pro uvedení na trh podle čl. 16 odst. 5;
b)
podniky, kterým je převedena kvóta podle článku 18;
c)
výrobce a dovozce oznamující svůj záměr předložit prohlášení podle čl. 16 odst. 2;
d)
výrobce a dovozce dodávající nebo podniky přijímající částečně fluorované uhlovodíky pro účely uvedené v čl. 15 odst. 2 druhém pododstavci písm. a) až f);
e)
dovozce zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním tohoto zařízení podle článku 14.
Registrace probíhá na základě žádosti předložené Komisi v souladu s postupy stanovenými Komisí.
2. Komise může v nezbytném rozsahu prostřednictvím prováděcích aktů zajistit bezproblémové fungování rejstříku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
3. Komise zajistí, aby zaregistrovaní výrobci a dovozci byli prostřednictvím tohoto rejstříku informováni o přidělené kvótě a o všech jejích změnách během období přidělování.
4. Příslušné orgány členských států, včetně celních orgánů, mají do rejstříku přístup pro informační účely.
Článek 18
Převod kvót a povolení využívat kvóty pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků v dovezeném zařízení na trh
1. Výrobce nebo dovozce, pro nějž byla stanovena referenční hodnota podle čl. 16 odst. 1 nebo 3 a kterému byla přidělena kvóta podle čl. 16 odst. 5, smí tuto kvótu na všechna nebo libovolná množství převést v rejstříku podle čl. 17 odst. 1 jinému výrobci nebo dovozci v Unii nebo jinému výrobci nebo dovozci, kterého v Unii zastupuje výhradní zástupce uvedený v čl. 16 odst. 5 druhém a třetím pododstavci.
2. Výrobce nebo dovozce, který získal kvótu podle čl. 16 odst. 1 a 3 nebo jemuž byla kvóta převedena podle odstavce 1 tohoto článku, může oprávnit jiný podnik, aby jeho kvótu použil pro účely článku 14.
Výrobce nebo dovozce, který získal kvótu výhradně na základě prohlášení podle čl. 16 odst. 2, může oprávnit jiný podnik, aby použil jeho kvótu pro účely článku 14 pouze tehdy, dodá-li opravňující výrobce nebo dovozce fyzicky odpovídající množství částečně fluorovaných uhlovodíků.
Pro účely článků 15 a 16 a čl. 19 odst. 1 a 6 se předpokládá, že příslušná množství částečně fluorovaných uhlovodíků jsou uvedena na trh opravňujícím výrobcem nebo dovozcem v okamžiku oprávnění. Komise může požádat opravňujícího výrobce nebo dovozce o předložení důkazu o aktivní činnosti, pokud jde o dodávky částečně fluorovaných uhlovodíků.
KAPITOLA V
PODÁVÁNÍ ZPRÁV
Článek 19
Podávání zpráv o výrobě, dovozu, vývozu, používání vstupních surovin a zneškodňování látek uvedených v přílohách I a II
1. Každý výrobce, dovozce a vývozce, který během předchozího kalendářního roku vyrobil, dovezl nebo vyvezl nejméně jednu metrickou tunu nebo 100 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok. Tento odstavec se použije rovněž na podniky získávající kvótu podle čl. 18 odst. 1.
2. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku zneškodnil nejméně jednu metrickou tunu nebo 1 000 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
3. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku použil jako vstupní surovinu nejméně 1 000 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
4. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku uvedl na trh nejméně 500 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II obsažených ve výrobcích či v zařízení, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
5. Každý dovozce zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, předloží Komisi ověřovací dokument vydaný podle čl. 14 odst. 2.
6. Každý podnik, který je povinen podle odstavce 1 oznámit uvedení nejméně 10 000 tun ekvivalentu CO2 částečně fluorovaných uhlovodíků na trh během předchozího kalendářního roku, musí do 30. června 2015 a následně každý rok navíc zajistit, aby přesnost údajů ověřil nezávislý auditor. Auditor musí být:
a)
akreditován podle směrnice 2003/87/ES; nebo
b)
akreditován pro ověřování finančních výkazů podle právních předpisů dotyčného členského státu.
Podnik ověřovací zprávu uchovává nejméně po dobu pěti let. Ověřovací zpráva musí být na vyžádání zpřístupněna příslušnému orgánu dotyčného členského státu a Komisi.
7. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit formát a způsoby předkládání zpráv uvedených v tomto článku.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
8. Komise přijme příslušná opatření k ochraně důvěrnosti informací předložených podle tohoto článku.
Článek 20
Shromažďování údajů o emisích
Členské státy zavedou pro příslušné oblasti uvedené v tomto nařízení systémy podávání zpráv s cílem získávat v možné míře údaje o emisích.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 21
Přezkum
1. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 22, kterými aktualizuje přílohy I, II a IV na základě nových hodnotících zpráv panelu přijatých Mezivládním panelem pro změnu klimatu nebo nových zpráv panelu pro vědecká hodnocení zřízeného Montrealským protokolem, týkajících se potenciálu globálního oteplování látek uvedených na seznamu.
2. Komise sleduje uplatňování a účinky tohoto nařízení na základě informací o uvádění plynů uvedených v přílohách I a II na trh, které jí jsou oznamovány podle článku 19, a o emisích fluorovaných skleníkových plynů zpřístupněných podle článku 20 a na základě veškerých příslušných informací získaných od členských států.
Komise zveřejní do 31. prosince 2020 zprávu o dostupnosti částečně fluorovaných uhlovodíků na trhu Unie.
Do 31. prosince 2022 zveřejní komplexní zprávu o účincích tohoto nařízení obsahující zejména:
a)
prognózy další poptávky po částečně fluorovaných uhlovodících do roku 2030 a v dalších letech;
b)
posouzení potřeby dalších opatření Unie a členských států s ohledem na stávající a nové mezinárodní závazky, které se týkají snižování emisí fluorovaných skleníkových plynů;
c)
přehledu evropských a mezinárodních norem, vnitrostátních bezpečnostních předpisů a stavebních předpisů členských států, které se týkají přechodu na alternativní chladiva;
d)
přezkumu dostupnosti technicky proveditelných a nákladově efektivních alternativ k výrobkům a zařízením obsahujícím fluorované skleníkové plyny pro výrobky a zařízení, které nejsou uvedeny v příloze III, a to s ohledem na energetickou účinnost.
3. Do 1. července 2017 zveřejní Komise zprávu posuzující zákaz podle bodu 13 přílohy III, v níž zváží zejména dostupnost nákladově efektivních, technicky proveditelných, energeticky účinných a spolehlivých alternativ ke sdruženým centrálním chladicím systémům uvedeným v daném ustanovení. S ohledem na tuto zprávu Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu bodu 13 přílohy III.
4. Do 1. července 2020 zveřejní Komise zprávu posuzující, zda existují nákladově efektivní, technicky proveditelné, energeticky účinné a spolehlivé alternativy, které umožňují nahrazení fluorovaných skleníkových plynů v nových druhotných spínacích zařízeních středního napětí a nových malých dělených klimatizačních systémech s jednou vnitřní jednotkou, a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu seznamu uvedeného v příloze III.
5. Do 1. července 2017 zveřejní Komise zprávu posuzující způsob přidělování kvót, včetně dopadu přidělování kvót zdarma, náklady na provádění tohoto nařízení v členských státech a případně možnou mezinárodní dohodu o částečně fluorovaných uhlovodících. S ohledem na tuto zprávu Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh za účelem:
a)
změny způsobu přidělování kvót;
b)
stanovení vhodného způsobu rozdělování jakýchkoli případných příjmů.
6. Do 1. ledna 2017 zveřejní Komise zprávu o přezkumu právních předpisů Unie týkajících se školení fyzických osob, pokud jde o bezpečné nakládání s alternativními chladivy, která mají nahradit nebo omezit používání fluorovaných skleníkových plynů, a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu příslušných právních předpisů Unie.
Článek 22
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 10. června 2014. Komise předloží zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o další pětiletá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 23
Konzultační fórum
Při provádění tohoto nařízení zajistí Komise vyváženou účast zástupců členských států, zástupců občanské společnosti, včetně environmentálních organizací, zástupců výrobců, provozovatelů a certifikovaných osob. Za tímto účelem zřídí konzultační fórum, v rámci něhož by se tyto strany setkávaly a poskytovaly Komisi poradenství a odborné znalosti v souvislosti s prováděním tohoto nařízení, zejména pokud jde o dostupnost alternativ k fluorovaným skleníkovým plynům, včetně environmentálních, technických, ekonomických a bezpečnostních aspektů jejich používání. Jednací řád konzultačního fóra stanoví Komise a zveřejní jej.
Článek 24
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 25
Sankce
1. Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musejí být účinné, přiměřené a odrazující.
Členské státy tato ustanovení oznámí Komisi do 1. ledna 2017 a neprodleně jí oznámí veškeré následné změny, které se jich týkají.
2. Podnikům, které překročily své kvóty pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh přidělené podle čl. 16 odst. 5 nebo převedené podle článku 18, lze poté, co bylo překročení zjištěno, kromě uložení sankcí uvedených v odstavci 1 tohoto článku rovněž přidělit pouze sníženou kvótu na období přidělování.
Snížené množství je vypočteno jako 200 % množství, o které byla kvóta překročena. Je-li snížené množství vyšší než množství, jež má být podle čl. 16 odst. 5 přiděleno jako kvóta na období přidělování poté, co bylo překročení zjištěno, není na dané období přidělování přidělena žádná kvóta a kvóta na následující období přidělování je obdobně snižována tak dlouho, dokud není odečteno celé množství.
Článek 26
Zrušení
Nařízení (ES) č. 842/2006 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015, aniž je dotčeno dodržování požadavků uvedeného nařízení v souladu s harmonogramem v něm stanoveným.
Nařízení (ES) č. 1493/2007, (ES) č. 1494/2007, (ES) č. 1497/2007, (ES) č. 1516/2007, (ES) č. 303/2008, (ES) č. 304/2008, (ES) č. 305/2008, (ES) č. 306/2008, (ES) č. 307/2008 a (ES) č. 308/2008 však zůstávají v platnosti a nadále se používají, pokud a dokud nejsou zrušena prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů Komise přijatých v souladu s tímto nařízením.
Odkazy na nařízení (ES) č. 842/2006 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VIII.
Článek 27
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.