РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 235/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 март 2014 година
за създаване на финансов инструмент за демокрация и права на човека по света
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално членове 209 и 212 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Настоящият регламент е един от инструментите, които осигуряват пряка подкрепа за външните политики на Съюза и той заменя Регламент (ЕО) № 1889/2006 на Европейския парламент и на Съвета (4). Настоящият регламент създава финансов инструмент за насърчаване и подкрепа на демокрацията и правата на човека по света, който позволява предоставяне на помощ независимо от съгласието на правителствата и публичните органи на съответната трета държава.
(2)
В член 2 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) се посочва, че Съюзът се основава на ценностите на зачитане на човешкото достойнство, на свободата, демокрацията, равенството, правовата държава, както и на зачитането на правата на човека, включително правата на лицата, които принадлежат към малцинства. Тези ценности са общи за държавите-членки в общество, чиито характеристики са плурализмът, недискриминацията, толерантността, справедливостта, солидарността и равенството между жените и мъжете.
(3)
В съответствие с член 2 и член 3, параграф 3 от ДЕС и член 8 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) равенството между жените и мъжете е една от основните ценности и цели на Съюза и Съюзът следва да насърчава и включва равенството между половете във всички свои дейности.
(4)
Съгласно член 21 от ДЕС външната дейност на Съюза се ръководи от основополагащите принципи за неговото създаване - демокрацията, правовата държава, универсалността и неделимостта на правата на човека и на основните свободи, зачитането на човешкото достойнство, принципите на равенство и солидарност и зачитането на принципите на Устава на Организацията на обединените нации и на международното право.
(5)
В рамките на принципите и целите на външната дейност на Съюза насърчаването на правата на човека, демокрацията, правовата държава и доброто управление и на приобщаващото и устойчиво развитие представляват два основни стълба на политиката на Съюза за развитие. Ангажиментът за спазване, насърчаване и защита на правата на човека и демократичните принципи е основен елемент на договорните отношения на Съюза с трети държави.
(6)
Съвместното съобщение на Върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност и на Европейската комисия от 12 декември 2011 г., озаглавено „Правата на човека и демокрацията в основата на външните действия на ЕС - към по-ефективен подход“ предложи специфични мерки за увеличаване на ефективността и съгласуваността на подхода на Съюза към правата на човека и демокрацията.
(7)
Създаденият с настоящото инструмент е предназначен да допринесе за постигането на целите на външната дейност на Съюза, включително тези на политиката за развитие, и по-специално целите, посочени в Съвместната декларация на Света и представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, Европейския парламент и Комисията относно политиката на Европейския съюз за развитие, озаглавена „Европейският консенсус“ и съобщението на Комисията от 13 октомври 2011 г., озаглавено „Повишаване на въздействието на политиката на ЕС за развитие: програма за промяна“, и тези на политиките на Съюза, които имат отражение върху правата на човека, включително целите, очертани в Стратегическата рамка и Плана за действие на ЕС относно правата на човека и демокрацията, приети от Съвета на 25 юни 2012 г.
(8)
В съответствие със Стратегическата рамка и Плана за действие на ЕС относно правата на човека и демокрацията, за да се включат принципите на правата на човека в процеса на прилагане на настоящия регламент, Съюзът следва да прилага подход, основан на правата на човека, обхващащ всички права, независимо дали става въпрос за граждански и политически, икономически, социални или културни права.
(9)
Приносът на Съюза за демокрацията и правовата държава, както и за насърчаването и защитата на правата на човека и основните свободи, се основава на Международната харта за правата на човека, Международният пакт за гражданските и политическите права, Международния пакт за икономическите, социалните и културните права и на други инструменти за правата на човека, приети в рамките на Организацията на обединените нации (ООН), както и на съответните регионални инструменти за правата на човека.
(10)
Равенството между половете, правата на жените, включително овластяването на жените, и недискриминацията са основни права на човека, като те са от основно значение за социалната справедливост, както и за борбата с неравенствата. Насърчаването им следва да бъде хоризонтален приоритет на настоящия регламент.
(11)
Демокрацията и правата на човека са неразривно свързани и взаимно се подсилват, както се припомня в заключенията на Съвета от 18 ноември 2009 г. относно подкрепата за демокрацията във външните отношения на ЕС. Основните свободи - на мисълта, съвестта и религията или убежденията, на изразяване на мнение, на събранията и на сдружаване, са предпоставки за политически плурализъм, демократичен процес и отворено общество, докато демократичният контрол, вътрешната отчетност и разделението на властите са от съществено значение за поддържане на независима съдебна система и на правова държава, които от своя страна се изискват за ефективната защита на правата на човека.
(12)
Задачата за изграждане и поддържане на култура на правата на човека и за подкрепа на появата на независимо гражданско общество, включително чрез повишаване на ролята на това общество в съответната държава и утвърждаване на демокрация, която да работи в полза на всички граждани, макар и особено неотложна и трудна при възникващите демокрации, е по същество постоянно предизвикателство, което стои преди всичко пред хората в съответната държава, без обаче да намалява ангажиментът на международната общност. Тази задача изисква редица институции, включително национални демократични парламенти и избрани местни съвети, които осигуряват участие, представителство, ответни действия и отчетност. В този смисъл следва да бъде обърнато специално внимание на държавите в преход и на ситуациите на нестабилност или след конфликт. Следва да бъдат взети предвид опитът от прехода и извлечените поуки от прехода към демокрация в рамките на политиката на разширяване и политиката на съседство на Съюза.
(13)
За да може след изтичането на срока на действие на Регламент (ЕО) № 1889/2006 на тези проблеми да се обърне внимание по ефективен, прозрачен, навременен и гъвкав начин, е налице постоянна необходимост от конкретни финансови средства и отделен финансов инструмент, който да може да продължи да функционира по независим начин.
(14)
Помощта от Съюза съгласно настоящия регламент следва да се определя така, че да допълва различните други инструменти за изпълнение на политиките на Съюза в областта на демокрацията и правата на човека. Тези инструменти се простират от политически диалог и дипломатически действия до различни инструменти за финансово и техническо сътрудничество, включително географски и тематични програми. Помощта от Съюза следва да допълва също и действията по линия на Инструмента, допринасящ за стабилността и мира, създаден с Регламент (ЕС) № 230/2014 на Европейския парламент и на Съвета (5), свързани преди всичко с кризи, включително спешните действия през първите етапи на процеса на преход.
(15)
Съгласно настоящия регламент Съюзът трябва да предоставя помощ за преодоляване на глобални, регионални, национални и местни проблеми в областта на правата на човека и демократизацията в партньорство с гражданското общество. В тази връзка гражданското общество се разбира като обхващащо всички видове социални дейности на лица или групи, които са независими от държавата и чиято дейност способства за насърчаване на правата на човека и демокрацията, включително защитници на правата на човека съгласно определението в Декларацията на ООН за правото и отговорността на лицата, групите и органите на обществото за насърчаване и защита на всеобщо признатите права на човека и основните свободи (Декларация относно защитниците на правата на човека). При прилагането на настоящия регламент следва надлежно да бъдат взети предвид местните стратегии за правата на човека по държави от Съюза.
(16)
Освен това, докато целите на демокрацията и правата на човека трябва да бъдат все повече интегрирани във всички инструменти за финансиране на външната дейност, помощта от Съюза по силата на настоящия регламент следва да има специфична допълваща и допълнителна роля поради своето глобално естество и независимостта на действието си от съгласието на правителства и публични органи на съответните трети държави. Тази роля следва да направи възможно сътрудничеството и партньорството с гражданското общество по чувствителни въпроси на правата на човека и демокрацията, включително упражняване от страна на мигрантите на техните човешки права, правата на лицата, търсещи убежище, и на вътрешно разселените лица, като се осигурява гъвкавост и способност за реагиране по отношение на променящи се обстоятелства или потребности на бенефициерите или във времена на криза. Настоящият регламент следва също да даде възможност на Съюза да формулира и подкрепя конкретни цели и мерки на международно равнище, които не са свързани с географски критерии или кризи и които могат да изискват транснационален подход или да включват действия както в рамките на Съюза, така и в редица трети държави. Освен това настоящият регламент следва да осигури необходимата рамка за действия, като подкрепа за независими мисии на Европейския съюз за наблюдение на избори, за които е необходимо съгласуване на политиките, единна система за управление и общи стандарти на работа.
(17)
Възможно е развиването и укрепването на демокрацията съгласно настоящия регламент да включва предоставянето на стратегическа подкрепа за националните демократични парламенти и учредителни събрания, по-специално с цел повишаване на техния капацитет да подкрепят и осигуряват напредък в процеса на демократични реформи.
(18)
Съюзът следва да се обърне специално внимание на държави и спешни ситуации, в които правата на човека и основните свободи са изложени на най-голям риск и в които незачитането на тези права и свободи е драстично и системно. В такива случаи политическите приоритети следва да включват да се насърчи спазването на съответното международно право, да се предоставят осезаема подкрепа и средства за действие на местното гражданско общество и да се допринесе за неговата дейност, извършвана при изключително трудни обстоятелства. В такива държави или ситуации и за да се обърне внимание на спешната нужда от защита на защитниците на правата на човека и активистите за демокрация, Съюзът следва да е в състояние да реагира по гъвкав и навременен начин посредством използването на по-бързи и по-гъвкави административни процедури и посредством спектър от механизми за финансиране. Това следва да се отнася по-специално за случаи, когато изборът на процедурни формалности би могъл пряко да повлияе на ефективността на мерките или би могъл да породи сериозни заплахи, репресивни мерки или други видове рискове за бенефициерите.
(19)
В ситуации на конфликт Съюзът следва да насърчава спазването от страна на всички страни в конфликта на техните правни задължения по силата на международното хуманитарно право съгласно съответните насоки на ЕС. Освен това в държави в преход помощта на Съюза по настоящия регламент следва да подкрепя създаването на среда, благоприятстваща появата на политически фактори, които да са ангажирани с демократична, плуралистична и многопартийна система. Настоящият регламент следва да има за цел насърчаване на демократични структури, разделение на властите и отчетност на публичните власти.
(20)
Мисиите на Европейския съюз за наблюдение на избори допринасят съществено и по успешен начин за демократичните процеси в трети държави. Насърчаването и подкрепата на демокрацията обаче надхвърлят в значителна степен самия изборен процес и затова следва да се вземат предвид всички етапи на изборния цикъл. Поради това разходите за мисии за наблюдение на избори не следва да представляват непропорционална сума от общото финансиране, предоставяно по силата на настоящия регламент.
(21)
Следва да се подчертае значението на създаването на поста специален представител на ЕС за правата на човека (СПЕС). СПЕС следва да допринася за единството, съгласуваността и ефективността на действията на Съюза и политиката по правата на човека и следва да съдейства за насочване по съгласуван начин на всички инструменти на Съюза и действия на държавите-членки за постигане на целите на политиката на Съюза.
(22)
Съюзът следва да се стреми към най-ефективното използване на наличните ресурси с оглед оптимизиране на въздействието на външната си дейност. Това следва да бъде постигнато чрез съгласуваност и взаимно допълване между инструментите на Съюза за външна дейност, както и чрез създаването на полезни взаимодействия между настоящия регламент, другите инструменти на Съюза за финансиране на външната дейност и другите политики на Съюза. Това следва да доведе и до взаимното укрепване на програмите, разработвани в рамките на инструментите за финансиране на външната дейност.
(23)
Съюзът и държавите-членки трябва да се стремят към редовен обмен на информация и се консултират помежду си на ранен етап от процеса на програмиране, за да се насърчи взаимното допълване между съответните им дейности. Съюзът следва да се консултира и с други донори и заинтересовани участници.
(24)
Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), в зависимост от случая, следва да осъществяват редовен и периодичен обмен на мнения и информация с Европейския парламент. Освен това на Европейския парламент и на Съвета следва да бъде даден достъп до документи за да могат те информирано да упражнят правото си на контрол по силата на Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (6). Мерките, предприети съгласно настоящия регламент, следва надлежно да отчитат мнението на Европейския парламент и на Съвета.
(25)
Съюзът следва да се стреми, включително където е уместно чрез делегациите си, към редовен обмен на информация и да провежда консултации с гражданското общество на всички равнища, включително в трети държави, на достатъчно ранен етап от процеса на програмиране с цел да улесни съответния принос на гражданското общество и да гарантира значимата му роля в този процес.
(26)
С цел приложното поле на настоящия регламент да се адаптира към бързо развиващата се обстановка в трети държави, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с приоритетите, определени в приложението към настоящия регламент. Особено важно е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно ниво. При подготвянето и съставянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременното, своевременно и подходящо предаване на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета.
(27)
Изпълнителните правомощия, свързани с програмирането и финансирането на действията, получаващи подкрепа по силата на настоящия регламент, следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011. Като се има предвид естеството на тези актове за изпълнение, по-специално ориентацията към дадена политика и финансовото им отражение, за тяхното приемане следва по принцип да се използва процедурата по разглеждане, освен за техническите мерки за изпълнение от малък финансов мащаб.
(28)
Общите правила и процедури за изпълнение на инструментите на Съюза за финансиране на външната дейност са определени в Регламент (ЕС) № 236/2014 на Европейския парламент и на Съвета (7).
(29)
Настоящият регламент установява финансов пакет за своя срок на прилагане, който е основна референтна сума за Европейския парламент и за Съвета при годишната бюджетна процедура по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина, за сътрудничеството по бюджетните въпроси и за доброто финансово управление (8).
(30)
Организацията и функционирането на ЕСВД са установени в Решение 2010/427/ЕС на Съвета (9).
(31)
Доколкото целите на настоящия регламент, а именно насърчаването и подкрепата на демокрацията и правата на човека по света, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, а поради техния мащаб и последици могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, установен в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(32)
Уместно е да се осигури плавен преход между Регламент (ЕО) № 1889/2006 и настоящия регламент и срокът на прилагане на настоящия регламент да се обвърже с този на Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 (10). Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и цели
С настоящия регламент се създава Европейски инструмент за демокрация и права на човека (ЕИДПЧ) за периода 2014 - 2020 г., по силата на който Съюзът предоставя помощ за развитието и укрепването на демокрацията и правовата държава и на спазването на всички права на човека и основни свободи.
Целите на тази помощ са по-специално:
а)
подкрепа, развитие и укрепване на демокрацията в трети държави чрез засилване на демокрацията на участието и представителната демокрация, укрепване на цялостния демократичен цикъл, по-конкретно чрез повишаване на активната роля на гражданското общество в този цикъл, правовата държава и подобряване на надеждността на изборните процеси, по-специално чрез мисии на Европейския съюз за наблюдение на избори.
б)
повишаване на зачитането и съблюдаването на правата на човека и основните свободи, провъзгласени във Всеобщата декларация на ООН за правата на човека и други международни и регионални инструменти за правата на човека, както и засилване на тяхната защита, насърчаване, прилагане и наблюдение, най-вече чрез подкрепа за съответните организации на гражданското общество, защитниците на правата на човека и жертвите на репресии и насилие;
Член 2
Обхват
1. Помощта от Съюза се фокусира върху следното:
a)
подкрепа и засилване, в съответствие с подхода по отношение на цялостния демократичен цикъл, на демокрацията на участието и представителната демокрация включително парламентарната демокрация, както и на процесите на демократизация, най-вече чрез организациите на гражданското общество на местно, национално и международно равнище, inter alia, чрез:
i)
насърчаване на свободата на сдружаване и събиране, безпрепятственото движение на хора, свободата на мнение и изразяване, включително политическото, творческото и културното изразяване, безпрепятствения достъп до информация, свободния печат и независимите плуралистични медии, както традиционните, така и електронните, свободата на интернет и мерките за борба с административните пречки за упражняване на тези свободи, включително борбата с цензурата, по-специално чрез приемането и прилагането на съответното законодателство;
ii)
укрепване на принципите на правовата държава, насърчаване на независимостта на съдебната власт и законодателната власт, подкрепа и оценяване на правните и институционалните реформи и тяхното прилагане и насърчаване на достъпа до правосъдие, както и подкрепа на националните институции по правата на човека;
iii)
насърчаване и укрепване на Международния наказателен съд, ad hoc международни наказателни трибунали и процеса на преходно правосъдие и механизмите за установяване на истина и помирение;
iv)
подкрепа на прехода към демокрация и реформите за постигане на ефективна и прозрачна демократична и вътрешна отчетност и контрол, включително в секторите на сигурността и правосъдието, и засилване на мерките срещу корупцията;
v)
насърчаване на политически плурализъм и демократично политическо представителство и насърчаване на политическото участие на жените и мъжете, по-специално на членове на маргинализирани и уязвими групи, както в качеството им на избиратели, така и като кандидати в процеса на демократични реформи на местно, регионално и национално равнище;
vi)
укрепване на демокрацията на местно равнище чрез осигуряване на по-добро сътрудничество между организациите на гражданското общество и местните власти, като по този начин се засилва политическото представителство на равнище в непосредствена близост до гражданите;
vii)
насърчаване на равноправното участие на жените и мъжете в социалния, икономическия и политическия живот, подкрепа за равенството между половете, участието на жените в процесите на вземане на решения и политическото представителство на жените, по-специално в процесите на политически преход, демократизация и изграждане на държавни структури;
viii)
насърчаване на равноправното участие на хора с увреждания в социалния, икономическия и политически живот, включително мерки за улесняване на упражняването на съответните свободи, както и подпомагане на равните възможности, недискриминацията и политическото представителство;
ix)
подкрепа на мерки за улесняване на помирението между части на обществото, включително подкрепа на мерки за изграждане на доверие във връзка с правата на човека и демократизацията;
б)
насърчаване и защита на правата на човека и основните свободи, провъзгласени във Всеобщата декларация за правата на човека на ООН и други международни и регионални инструменти в областта на гражданските, политическите, икономическите, социалните и културните права, преди всичко чрез организации на гражданското общество, във връзка, inter alia, със:
i)
премахване на смъртното наказание и установяване на мораториуми с оглед на премахването му, а там, където смъртното наказание все още съществува - застъпничество за премахването му и спазване на минимални международни стандарти;
ii)
предотвратяване на изтезанията, малтретирането и друго жестоко, нечовешко и унизително отношение или наказание, както и на насилствените изчезвания, и реабилитация на жертвите на изтезания;
iii)
подкрепа, защита и помощ на защитниците на правата на човека, включително по отношение на спешната им нужда от защита, в съответствие с член 1 от Декларацията на ООН относно защитниците на правата на човека; тези цели, включително по-дългосрочна помощ и достъп до подслон, могат да бъдат обхванати от механизъм за защитниците на правата на човека;
iv)
борба срещу расизма и ксенофобията и дискриминацията на всякаква основа, включително на основа пол, раса, цвят на кожата, каста, етнически или социален произход, генетични характеристики, език, религия или убеждения, политически или други мнения, принадлежност към национално малцинство, имотно състояние, рождение, увреждане, възраст, сексуална ориентация и полова идентичност;
v)
свобода на мисълта, съвестта и религията или убежденията, включително чрез мерки за премахване на всички форми на омраза, нетърпимост и дискриминация, основани на религия или убеждения, и чрез поощряване на толерантността и зачитането на религиозното и културното многообразие в рамките на дадено общество и между различните общества;
vi)
правата на коренното население, провъзгласени в Декларацията на ООН за правата на коренното население, inter alia, като се подчертава колко е важно участието на това население в разработването на проекти, които го засягат и чрез предоставяне на подкрепа за улесняване на взаимодействието и участието на коренното население в международни механизми;
vii)
правата на лица, които принадлежат към национални или етнически, религиозни и езикови малцинства, провъзгласени в Декларацията на ООН за правата на лица, които принадлежат към национални или етнически, религиозни и езикови малцинства;
viii)
правата на лесбийки, гейове, бисексуални, транссексуални и интерсексуални лица (ЛГБТИ), включително мерки за декриминализиране на хомосексуалността, за борба с насилието и гоненията срещу хомосексуални и транссексуални лица и за насърчаване на свободата на събиране, сдружаване и изразяване на лицата, определящи се като ЛГБТИ;
ix)
правата на жените, установени в Конвенцията на ООН за премахване на всички форми на дискриминация по отношение на жените и незадължителните протоколи към нея, включително мерки за борба с всички форми на насилие срещу жени и момичета, по-специално срещу женското генитално осакатяване, принудителните и уредените бракове, престъпленията на честта, домашното и сексуалното насилие, и трафика на жени и момичета;
x)
правата на детето, заложени в Конвенцията на ООН за правата на детето и незадължителните протоколи към нея, включително борбата срещу използване на детски труд, трафика на деца и детската проституция и набирането и използването на деца войници; както и защита на децата от дискриминация, независимо от раса, цвят на кожата, пол, език, религия или вяра, политическо или друго мнение, национален, етнически или социален произход, имотно състояние, увреждане, рождение или друг признак;
xi)
правата на лицата с увреждания, установени в Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания;
xii)
икономическите, социалните и културните права, включително правото на подходящ жизнен стандарт и основните трудови стандарти;
xiii)
корпоративната социална отговорност, по-специално чрез прилагането на ръководните принципи на ООН за бизнес и права на човека, както и свободата за извършване на стопанска дейност, установени в член 16 от Хартата на Европейския съюз за правата на човека;
xiv)
образование, обучение и наблюдение в областта на правата на човека и демокрацията;
xv)
подкрепа за местни, регионални, национални или международни организации на гражданското общество, които участват в опазването, насърчаването и защитата на правата на човека и основните свободи;
xvi)
насърчаване на подобряването на условията и съблюдаване на стандартите в затворите в съответствие с човешкото достойнство и основните права;
в)
укрепване на международната рамка за защита на правата на човека, справедливостта, равенството между половете, принципите на правовата държава и демокрацията и за насърчаване на международното хуманитарно право, по-специално чрез:
i)
осигуряване на подкрепа за международни и регионални инструменти и органи в областта на правата на човека, справедливостта, принципите на правовата държава и демокрацията;
ii)
поощряване на сътрудничеството на гражданското общество с международни и регионални междуправителствени организации и подкрепа за дейностите на гражданското общество, включително изграждане на капацитет на неправителствените организации, насочени към насърчаване и наблюдение на изпълнението на международни и регионални инструменти, свързани с правата на човека, справедливостта, принципите на правовата държава и демокрацията;
iii)
обучение и разпространяване на информация относно международното хуманитарно право и подкрепа за неговото прилагане;
г)
изграждане на доверие и повишаване на надеждността и прозрачността на демократичния изборен процес и институции през всички етапи на изборния цикъл, по-специално:
i)
чрез изпращане на мисии на Европейския съюз за наблюдение на избори и други мерки за наблюдение на изборните процеси;
ii)
чрез съдействие за развитие на капацитета за наблюдение на избори на организациите на гражданското общество на регионално и местно равнище в рамките на държавата и подкрепа за техните инициативи за подобряване на участието в изборния процес и последващите действия;
iii)
чрез подкрепа на мерки, насочени към последователното интегриране на изборния процес в демократичния цикъл и към разпространяването на информация и изпълнението на препоръките на мисиите на Европейския съюз за наблюдение на избори, по-специално чрез работа с организациите на гражданското общество, както и в сътрудничество със съответните публични власти, включително парламенти и правителства, в съответствие с настоящия регламент;
iv)
чрез насърчаване на мирното протичане на изборните процеси, намаляването на насилието по време на избори и приемането на достоверни резултати от всички части на обществото.
2. Принципите на недискриминация на каквато и да е основа, на равнопоставеност между жените и мъжете, участие, овластяване, както и на отчетност, откритост и прозрачност, се вземат предвид, когато е уместно, при всички мерки, посочени в настоящия регламент.
3. Мерките, посочени в настоящия регламент се изпълняват на територията на трети държави или са пряко свързани с обстановката, която възниква в трети държави, или с действия на световно или регионално равнище.
4. Мерките, посочени в настоящия регламент отчитат особеностите при криза или при спешни ситуации и държавите или ситуациите, в които е налице сериозна липса на основни свободи, в които човешката сигурност е застрашена в най-голяма степен или в които организациите и защитниците на правата на човека работят при особено трудни условия.
Член 3
Координация, съгласуваност и допълване на помощта от Съюза
1. Помощта от Съюза по силата на настоящия регламент е съгласувана с цялостната рамка за външната дейност на Съюза и допълва помощта, предоставена по други инструменти или споразумения за външна помощ.
2. С цел повишаване на ефективността, съгласуваността и последователността на външната дейност на Съюза, Съюзът и държавите-членки се стремят към редовен обмен на информация и се консултират помежду си на ранен етап от процеса на програмиране с оглед насърчаване на взаимното допълване и съгласуваността на съответните им дейности както на равнището на вземането на решения, така и при действия на място. Такива консултации могат да доведат до съвместно програмиране и съвместни дейности на Съюза и държавите-членки. Съюзът се консултира и с други донори и партньори.
3. Комисията и ЕСВД, в зависимост от случая, осъществяват редовен обмен на мнения и информация с Европейския парламент.
4. Съюзът се стреми към редовен обмен на информация и провежда консултации с гражданското общество на всички равнища, включително в трети държави. По специално Съюзът предоставя, когато е възможно и съгласно съответните процедури, технически насоки и подкрепа във връзка с процедурата за кандидатстване.
Член 4
Обща рамка за програмиране и изпълнение
1. Помощта от Съюза по смисъла на настоящия регламент се изпълнява в съответствие с Регламент (EС) № 236/2014 и чрез следните мерки:
a)
стратегически документи, посочени в член 5 и техния преработен текст в зависимост от случая;
б)
годишни програми за действие, отделни мерки и мерки за подкрепа по членове 2 и 3 от Регламент(EС) № 236/2014;
в)
специални мерки по член 2 от Регламент(EС) № 236/2014.
2. При всяко програмиране или преразглеждане на програмите, което се прави след публикуването на доклада за междинен преглед по член 17 от Регламент (EС) № 236/2014 („Доклад за междинен преглед“), се отчитат резултатите, констатациите и заключенията на този доклад.
Член 5
Стратегически документи
1. Стратегическите документи определят стратегията на Съюза за предоставяната от него помощ по смисъла на настоящия регламент въз основа на приоритетите на Съюза, международното положение и дейностите на основните партньори. Те са съгласувани с общата цел, задачи, обхват и принципи на настоящия регламент.
2. Стратегическите документи определят приоритетните области, избрани за финансиране от Съюза през срока на действие на настоящия регламент, конкретните цели, очакваните резултати и показателите за изпълнение. Те посочват също и индикативния размер на разпределените финансови средства, както като обща сума, така и по приоритетни области, като това може да се представи под формата на диапазон от стойности, където е уместно.
3. Стратегическите документи се одобряват в съответствие с процедурата по разглеждане, определена в член 16, параграф 3 от Регламент (EС) № 236/2014. Стратегическите документи се актуализират в съответствие със същата процедура, когато това се налага поради значителни промени в обстоятелствата и политиката.
Член 6
Тематични приоритети и делегиране на правомощия
В приложението са изброени конкретните цели и приоритети, които да бъдат осъществени чрез помощта на Съюза съгласно настоящия регламент.
Комисията се оправомощава да приема делегирани актове за изменение на тематичните приоритети, установени в приложението. По-специално, след публикуването на доклада за междинен преглед и въз основа на препоръките, съдържащи се в него, Комисията приема делегиран акт за изменение на приложението до 31 март 2018 г.
Член 7
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 6, се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 6, се предоставя на Комисията за срока на действие на настоящия регламент.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 6, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга валидността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 6, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на Европейския парламент и на Съвета за акта или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 8
Комитет
Комисията се подпомага от Комитет за демокрация и права на човека. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 9
Достъп до документи
За да могат информирано да упражняват правото си на контрол, Европейският парламент и Съветът имат достъп до всички документи на ЕИДПЧ, които са необходими за този контрол, в съответствие с приложимите правила.
Член 10
Финансов пакет
Финансовият пакет за изпълнението на настоящия регламент за периода 2014-2020 г. се определя в размер на 1 332 752 000 EUR.
Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в границите, посочени в многогодишната финансова рамка.
Член 11
Европейска служба за външна дейност
Настоящия регламент се прилага в съответствие с Решение 2010/427/ЕС.
Член 12
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 март 2014 година.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 235/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se zřizuje finanční nástroj pro demokracii a lidská práva ve světě
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 209 a 212 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Toto nařízení představuje jeden z nástrojů, který přímo podporuje vnější politiky Unie, a nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2006 (4). Zřizuje finanční nástroj pro prosazování a podporu demokracie a lidských práv ve světě, který umožní poskytování pomoci nezávisle na souhlasu vlád a jiných orgánů veřejné moci dotčených třetích zemí.
(2)
Článek 2 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že Unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin. Tyto hodnoty jsou společné členským státům ve společnosti vyznačující se pluralismem, nepřípustností diskriminace, tolerancí, spravedlností, solidaritou a rovností žen a mužů.
(3)
Podle článku 2 a čl. 3 odst. 3 Smlouvy o EU a článku 8 Smlouvy o fungování EU představuje rovnost žen a mužů základní hodnotu a cíl Unie a Unie by měla podporovat a zohledňovat rovnost žen a mužů v rámci všech svých činností.
(4)
Článek 21 Smlouvy o EU stanoví, že vnější činnost Unie má spočívat na zásadách, které se uplatnily při jejím založení, tedy na zásadách demokracie, právního státu, univerzálnosti a nedělitelnosti lidských práv a základních svobod, úcty k lidské důstojnosti, zásadách rovnosti a solidarity a dodržování zásad Charty Organizace spojených národů a mezinárodního práva.
(5)
V rámci zásad a cílů vnější činnosti Unie tvoří prosazování lidských práv, demokracie, právního státu a řádné správy věcí veřejných a podpora udržitelného růstu podporujícího začlenění dva základní pilíře rozvojové politiky Unie. Závazek dodržovat, prosazovat a chránit lidská práva a demokratické zásady je jedním z podstatných prvků smluvních vztahů Unie se třetími zeměmi.
(6)
Společné sdělení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komise ze dne 12. prosince 2011 nazvané „Lidská práva a demokracie jako priority vnější činnosti EU - na cestě k efektivnějšímu přístupu“ navrhlo konkrétní opatření pro zvýšenou účinnost a soudržnost přístupu Unie k lidským právům a demokracii.
(7)
Nástroj, který se tímto zřizuje, by měl přispívat k dosahování cílů vnější činnosti Unie, včetně cílů její rozvojové politiky, zejména pak cílů vytyčených ve společném prohlášení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Unie nazvaném „Evropský konsensus“ a ve sdělení Komise ze dne 13. října 2011 nazvaném „Zvýšení dopadu rozvojové politiky EU: Agenda pro změnu“ a cílů politik Unie, které souvisejí s lidskými právy, včetně cílů nastíněných ve strategickém rámci a akčním plánu EU pro lidská práva a demokracii, jež Rada přijala dne 25. června 2012.
(8)
V souladu se strategickým rámcem EU pro lidská práva a demokracii a akčním plánem pro lidská práva a demokracii a za účelem začlenění zásad v oblasti lidských práv do provádění tohoto nařízení by Unie měla uplatňovat přístup založený na právech, který by zahrnoval všechna lidská práva, ať už občanská a politická, hospodářská, sociální či kulturní.
(9)
Příspěvek Unie k demokracii a právnímu státu a k prosazování a ochraně lidských práv a základních svobod se opírá o Všeobecnou deklaraci lidských práv, Mezinárodní pakt o občanských a politických právech a Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech, jakož i o jiné nástroje pro lidská práva přijaté v rámci Organizace spojených národů a příslušné regionální nástroje pro lidská práva.
(10)
Rovnost žen a mužů, práva žen včetně posílení postavení žen a nepřípustnost diskriminace patří mezi základní lidská práva a ta jsou zásadní pro sociální spravedlnost i pro boj proti nerovnosti. Jejich prosazování by mělo být jednou z průřezových priorit tohoto nařízení.
(11)
Demokracie a lidská práva jsou neoddělitelně spojeny a vzájemně se posilují, jak připomněla Rada ve svých závěrech o podpoře demokracie v rámci vnějších vztahů EU ze dne 18. listopadu 2009. Základní svobody myšlení, svědomí a náboženského vyznání nebo přesvědčení, projevu, shromažďování a sdružování jsou předpokladem pro politický pluralismus, demokratický proces a otevřenou společnost, zatímco demokratická kontrola, vnitrostátní odpovědnost a rozdělení moci jsou nezbytné pro udržení nezávislého soudnictví a právního státu, jež jsou následně nutné pro účinnou ochranu lidských práv.
(12)
Vytváření a udržování kultury lidských práv a podpora vzniku nezávislé občanské společnosti, mimo jiné posilováním její úlohy v dané zemi a zajišťováním toho, aby byla demokracie prospěšná všem, je úkol, který je naléhavý a obtížný zejména v nově vznikajících demokraciích a v podstatě nikdy nekončí; v první řadě přísluší lidem dotčené země, čímž se však nesnižuje odpovědnost mezinárodního společenství. Vyžaduje si existenci řady institucí, včetně vnitrostátních demokratických parlamentů a místně volených shromáždění, které zajišťují účast, zastoupení, vnímavost a odpovědnost. V této souvislosti je třeba zvláštní pozornost věnovat transformujícím se zemím a dále nestabilním a postkonfliktním zemím. Měly by být zohledněny zkušenosti a poznatky získané při přechodu k demokracii v rámci unijních politik rozšíření a sousedství.
(13)
Aby bylo možné řešit tyto otázky účinně, transparentně, včas a pružně i po skončení platnosti nařízení (ES) č. 1889/2006, bude i nadále zapotřebí zvláštních finančních zdrojů a samostatného finančního nástroje, který bude moci dále nezávisle fungovat.
(14)
Pomoc Unie podle tohoto nařízení by měla být koncipována takovým způsobem, aby doplnila různé další nástroje pro provádění jejích politik souvisejících s demokracií a lidskými právy. Tyto nástroje sahají od politického dialogu a diplomatických nót až po různé nástroje finanční a technické spolupráce, včetně zeměpisně a tematicky zaměřených programů. Pomoc Unie by rovněž měla doplňovat akce více zaměřené na krizové situace uskutečňované v rámci nástroje stability zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 (5), včetně naléhavých opatření potřebných během prvních fází procesu transformace.
(15)
Unie má podle tohoto nařízení poskytovat pomoc, která má ve spolupráci s občanskou společností řešit globální, regionální, celostátní a místní otázky lidských práv a demokratizace. Občanskou společností se v této souvislosti rozumí všechny typy sociálních opatření prováděných jednotlivci či skupinami, jež jsou nezávislé na státu a jejichž činnosti přispívají k prosazování lidských práv a demokracie, včetně obránců lidských práv, jak je definuje Deklarace OSN o právu a povinnosti jednotlivců, skupin a společenských organizací prosazovat a chránit všeobecně uznávaná lidská práva a základní svobody (Deklarace OSN o obráncích lidských práv). Při provádění tohoto nařízení by se měly náležitě zohlednit místní strategie Unie v oblasti lidských práv pro jednotlivé země.
(16)
Cíle demokracie a lidských práv musí být čím dál tím více začleňovány do všech nástrojů pro financování vnější činnosti. Pomoc Unie podle tohoto nařízení by však měla mít navíc zvláštní doplňující a dodatečnou úlohu, která vyplývá z její globální povahy a z nezávislosti akcí na souhlasu vlád a dalších orgánů veřejné moci třetích zemí. Tato úloha by měla umožňovat spolupráci a partnerství s občanskou společností v citlivých otázkách lidských práv a demokracie, včetně požívání lidských práv migranty a práv žadatelů o azyl a vnitřně vysídlených osob, a zároveň zajišťovat pružnost a nezbytnou schopnost reagovat na měnící se situaci nebo potřeby příjemců či krizová období. Toto nařízení by mělo Unii umožnit formulovat a podporovat zvláštní cíle a opatření na mezinárodní úrovni, které nesouvisejí se zeměpisnou polohou ani s krizí a které vyžadují nadnárodní přístup nebo se vztahují na činnosti prováděné v Unii a v řadě třetích zemí. Toto nařízení by navíc mělo stanovit nezbytný rámec operacím, jakou je podpora nezávislých volebních pozorovatelských misí vedených Unií, které vyžadují soudržnost politik, jednotný systém řízení a společné normy pro realizaci.
(17)
Rozvoj a upevňování demokracie podle tohoto nařízení může případně zahrnovat poskytování strategické podpory vnitrostátním demokratickým parlamentům a ustavujícím shromážděním, zejména s cílem posílit jejich schopnost podporovat a prosazovat demokratické reformní procesy.
(18)
Unie by měla věnovat zvláštní pozornost zemím a naléhavým situacím, ve kterých jsou lidská práva a základní svobody nejvíce ohroženy a jejich nedodržování je obzvláště výrazné a systematické. V takových případech by mělo být politickou prioritou prosazovat dodržování příslušného mezinárodního práva, poskytnout místní občanské společnosti konkrétní podporu a prostředky na akce a přispět k její činnosti, jež se uskutečňuje za velmi obtížných podmínek. V těchto zemích či situacích a s cílem řešit naléhavé potřeby ochrany obránců lidských práv a demokratických aktivistů by Unie měla být schopna reagovat pružně a včas prostřednictvím rychlejších a flexibilnějších správních postupů a s využitím řady finančních mechanismů. Tak by tomu mělo být zejména v případě, kdy by výběr konkrétního postupu mohl přímo ovlivnit účinnost opatření nebo by příjemci mohli být vystaveni vážnému zastrašování, odvetným opatřením nebo jiným rizikům.
(19)
V souladu s vlastními příslušnými pokyny by měla Unie při konfliktech prosazovat, aby všechny strany konfliktu plnily své právní závazky vyplývající z mezinárodního humanitárního práva. V transformujících se zemích by měla pomoc Unie podle tohoto nařízení dále podpořit vhodné podmínky umožňující vstup politických aktérů prosazujících demokratický pluralitní systém s více politickými stranami. Toto nařízení by se měl rovněž zaměřit na prosazování demokratických struktur, rozdělení moci a odpovědné orgány veřejné moci.
(20)
Volební pozorovatelské mise Unie významně a úspěšně přispívají k demokratickým procesům ve třetích zemích. Prosazování a podpora demokracie se však zdaleka netýkají pouze samotného volebního procesu, a proto by se měl brát v potaz všechny fáze volebního cyklu. Na volební pozorovatelské mise Unie by se proto z celkového objemu finančních prostředků dostupných podle tohoto nařízení neměla vynaložit nepřiměřeně vysoká částka.
(21)
Je třeba zdůraznit význam vytvoření funkce zvláštního zástupce EU pro lidská práva. Zvláštní zástupce EU pro lidská práva by měl přispívat k jednotě, soudržnosti a účinnosti činnosti Unie a její politiky v oblasti lidských práv a pomáhat zajišťovat, aby všechny nástroje Unie a členských států byly uplatňovány konzistentním způsobem v zájmu dosažení cílů politiky Unie.
(22)
Unie by měla usilovat o co nejúčinnější využití dostupných zdrojů k optimalizaci dopadu své vnější činnosti. Toho by mělo být dosahováno soudržností a doplňkovostí nástrojů Unie pro vnější činnost, jakož i vytvářením synergie mezi tímto nařízením, ostatními nástroji Unie pro financování vnější činnosti a dalšími politikami Unie. To by mělo dále vést ke vzájemnému posílení programů navržených na základě nástrojů pro financování vnější činnosti.
(23)
V zájmu prosazování doplňkovosti svých činností mají Unie a členské státy usilovat o pravidelné výměny informací a v počáteční fázi programového procesu se vzájemně konzultovat. Unie by rovněž měla konzultovat jiné dárce a příslušné aktéry.
(24)
Komise a případně Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) by měly pořádat pravidelné a časté výměny názorů a informací s Evropským parlamentem. Kromě toho by měl být Evropskému parlamentu a Radě poskytnut přístup k dokumentům, aby mohly tyto orgány mohly na základě odpovídajících informací vykonávat kontrolní pravomoci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (6). Opatření podle tohoto nařízení by měla řádně zohledňovat stanoviska Evropského parlamentu a Rady.
(25)
Unie by měla usilovat - ve vhodných případech i prostřednictvím svých delegací - o pravidelné výměny informací a konzultace s občanskou společností na všech úrovních, mimo jiné i ve třetích zemích, v co nejranější fázi plánovacího procesu, aby usnadnila poskytování příslušných příspěvků občanské společnosti a zajistila, že v daném procesu plní smysluplnou úlohu.
(26)
Za účelem přizpůsobení oblasti působnosti tohoto nařízení rychle se vyvíjející realitě v třetích zemích by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o priority vymezené v příloze tohoto nařízení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(27)
Prováděcí pravomoci související s programováním a financováním opatření podporovaných podle tohoto nařízení by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. S ohledem na povahu těchto prováděcích aktů, zejména jejich politické zaměření nebo finanční dopady, by se měl při jejich přijímání v zásadě použít přezkumný postup, s výjimkou technických prováděcích opatření malého finančního rozsahu.
(28)
Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (7).
(29)
Toto nařízení stanoví finanční krytí na celou dobu své použitelnosti, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (8).
(30)
Organizaci a fungování ESVČ stanoví rozhodnutí Rady 2010/427/EU (9).
(31)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž prosazování demokracie a lidských práv ve světě, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíš jej, z důvodu jeho rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(32)
Je vhodné zajistit plynulý a nepřerušený přechod mezi nařízením (ES) č. 1889/2006 a tímto nařízením a uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (10). Proto by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2014 d 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a cíle
Tímto nařízením se zřizuje evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (dále jen „nástroj pro demokracii a lidská práva“) pro období 2014-2020, v jehož rámci Unie napomáhá rozvoji a upevňování demokracie, právního státu a dodržování všech lidských práv a základních svobod.
Cílem této pomoci je zejména:
a)
podpořit, rozvíjet a upevňovat demokracii ve třetích zemích, a to zlepšením participativní a zastupitelské demokracie, posílením celkového demokratického cyklu, zejména pak posílením aktivní úlohy občanské společnosti v rámci tohoto cyklu, a právního státu a dále zlepšením spolehlivosti volebních procesů (zejména prostřednictvím volebních pozorovatelských misí Unie);
b)
zlepšit respektování a dodržování lidských práv a základních svobod, jak jsou vyhlášeny ve Všeobecné deklaraci lidských práv OSN a v dalších mezinárodních a regionálních nástrojích pro lidská práva, a posílit jejich ochranu, prosazování, uplatňování a sledování jejich dodržování, zejména podporou příslušných organizací občanské společnosti, obránců lidských práv a obětí represe a zneužívání práv.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Pomoc Unie se zaměřuje na tyto oblasti:
a)
podpora a zlepšování participativní a zastupitelské demokracie v souladu s přístupem opírajícím se o celkový demokratický cyklus, včetně parlamentní demokracie, a procesů demokratizace, zejména prostřednictvím organizací občanské společnosti na místní, celostátní a mezinárodní úrovni, mimo jiné:
i)
prosazováním svobody sdružování a shromažďování, neomezeného pohybu osob, svobody přesvědčení a projevu včetně projevu politického, uměleckého a kulturního, neomezeného přístupu k informacím, svobody tisku a nezávislých, pluralitních sdělovacích prostředků (tradičních i těch, které využívají informační a komunikační technologie), svobody internetu a opatření v boji proti administrativním překážkám, které brání výkonu těchto svobod, včetně boje proti cenzuře, a to zejména přijímáním a prováděním příslušných právních předpisů;
ii)
posilováním právního státu, prosazováním nezávislosti soudů a zákonodárců, podporou a vyhodnocováním právních a institucionálních reforem a jejich provádění a prosazováním přístupu ke spravedlnosti, jakož i podporou vnitrostátních institucí působících v oblasti lidských práv;
iii)
podporou a posilováním Mezinárodního trestního soudu, mezinárodních trestních tribunálů ad hoc a procesů přechodného soudnictví a mechanismů pravdy a usmiřování;
iv)
podporou přechodu k demokracii a reforem za účelem dosažení účinné a transparentní demokratické a vnitrostátní odpovědnosti a dohledu, mimo jiné i v bezpečnostním sektoru a soudnictví, a posilováním opatření proti korupci;
v)
podporou politického pluralismu a demokratické politické reprezentace a povzbuzováním politické účasti žen a mužů, zejména příslušníků marginalizovaných a ohrožených skupin, a to jako voličů i jako kandidátů, na demokratických reformních procesech na místní, regionální a celostátní úrovni;
vi)
posilováním místní demokracie zajištěním lepší spolupráce mezi organizacemi občanské společnosti a místními orgány, čímž se posílí politické zastoupení na úrovni, jež je nejblíže občanům;
vii)
podporou rovné účasti žen a mužů na společenském, hospodářském a politickém životě a podporou rovnosti žen a mužů, účasti žen na rozhodovacích procesech a politického zastoupení žen, zejména v procesech politické transformace, demokratizace a budování státu;
viii)
podporou rovné účasti osob se zdravotním postižením na společenském, hospodářském a politickém životě, včetně opatření k usnadnění výkonu souvisejících svobod, a podporou rovných příležitostí, nediskriminace a politického zastoupení;
ix)
podporou opatření směřujících k usnadnění pokojného usmíření mezi různými vrstvami společnosti, včetně podpory opatření k budování důvěry v oblasti lidských práv a demokratizace;
b)
prosazování a ochrana lidských práv a základních svobod vyhlášených ve Všeobecné deklaraci lidských práv OSN a v jiných mezinárodních a regionálních nástrojích v oblasti občanských, politických, hospodářských, sociálních a kulturních práv, zejména prostřednictvím organizací občanské společnosti, mimo jiné pokud jde o:
i)
zrušení trestu smrti a vyhlášení moratorií za účelem jeho zrušení a v zemích, kde trest smrti stále existuje, prosazování jeho zrušení a dodržování mezinárodních minimálních standardů;
ii)
předcházení mučení, špatnému zacházení a jinému krutému, nelidskému a ponižujícímu zacházení nebo trestání, jakož i násilným zmizením, a dále rehabilitaci obětí mučení;
iii)
podporu a ochranu obránců lidských práv, včetně řešení jejich naléhavých potřeb ochrany, v souladu s článkem 1 Deklarace OSN o obráncích lidských práv, a poskytování pomoci těmto osobám; na tyto cíle by se mohl vztahovat mechanismus pro obránce lidských práv, včetně dlouhodobější pomoci a přístupu k úkrytu;
iv)
boj proti rasismu, xenofobii a diskriminaci z jakéhokoli důvodu, zejména na základě pohlaví, rasy, barvy pleti, kasty, etnického nebo sociálního původu, genetických rysů, jazyku, náboženského vyznání nebo přesvědčení, politických či jakýchkoli jiných názorů, příslušnosti k národnostní menšině, majetku, narození, zdravotního postižení, věku, sexuální orientace a genderové identity;
v)
svobodu myšlení, svědomí a náboženského vyznání či přesvědčení, mimo jiné opatřeními k odstranění všech forem nenávisti, nesnášenlivosti a diskriminace, které souvisejí s náboženským vyznáním či přesvědčením, a posilováním tolerance a respektování náboženské a kulturní rozmanitosti uvnitř společnosti i mezi různými společnostmi;
vi)
práva původního obyvatelstva, jak jsou vyhlášena v Deklaraci OSN o právech původních obyvatel, zejména s důrazem na význam jeho zapojení do vývoje projektů, které se ho týkají, a poskytováním podpory v zájmu usnadnění interakce původního obyvatelstva s mezinárodními mechanismy a jeho účasti na nich;
vii)
práva příslušníků národnostních nebo etnických, náboženských a jazykových menšin, jak jsou vyhlášena v Deklaraci OSN o právech příslušníků národnostních, etnických, náboženských a jazykových menšin;
viii)
práva lesbických, gay, bisexuálních, transsexuálních a intersexuálních osob (LGBTI), včetně opatření na dekriminalizaci homosexuality, boj proti homofobnímu a transfobnímu násilí a pronásledování a prosazování svobody shromažďování, sdružování a projevu pro LGBTI osoby;
ix)
práva žen, jak jsou vyhlášena v Úmluvě OSN o odstranění všech forem diskriminace žen a v opčních protokolech k ní připojených, včetně opatření k boji proti všem formám násilí páchaného na ženách a dívkách, zejména proti mrzačení ženských pohlavních orgánů, vynuceným a předem dohodnutým sňatkům, zločinům „ze cti“, domácímu a sexuálnímu násilí a obchodování se ženami a dívkami;
x)
práva dítěte, jak jsou vyhlášena v Úmluvě OSN o právech dítěte a v opčních protokolech k ní připojených, včetně boje proti dětské práci, obchodování s dětmi a dětské prostituci a najímání a nasazování dětských vojáků, a ochranu dětí před diskriminací, ať již na základě rasy, barvy pleti, pohlaví, jazyka, náboženského vyznání nebo přesvědčení, politických nebo jiných názorů, národnostního, etnického nebo sociálního původu, majetku, zdravotního postižení, rodu či jiného postavení;
xi)
práva osob se zdravotním postižením, jak jsou stanovena v Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením;
xii)
hospodářská, sociální a kulturní práva, včetně práva na přiměřenou životní úroveň a základní pracovní normy;
xiii)
sociální odpovědnost podniků, zejména pak prováděním obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv, a svobodu podnikání stanovenou v článku 16 Listiny základních práv Evropské unie;
xiv)
výchovu, odborné vzdělávání a sledování dodržování práv v oblasti lidských práv a demokracie;
xv)
podporu místních, regionálních, celostátních nebo mezinárodních organizací občanské společnosti působících v oblasti ochrany, prosazování nebo obrany lidských práv a základních svobod;
xvi)
podporu zlepšování podmínek a dodržování standardů ve věznicích, v souladu s lidskou důstojností a základními právy;
c)
posílení mezinárodního rámce pro ochranu lidských práv, spravedlnosti, rovnosti žen a mužů, právního státu a demokracie a pro prosazování mezinárodního humanitárního práva, zejména:
i)
poskytováním podpory mezinárodním a regionálním nástrojům a subjektům v oblasti lidských práv, spravedlnosti, právního státu a demokracie;
ii)
posilováním spolupráce občanské společnosti s mezinárodními a regionálními mezivládními organizacemi a podporováním činností občanské společnosti, včetně budování kapacit nevládních organizací, jež jsou zaměřeny na podporu mezinárodních a regionálních nástrojů v oblasti lidských práv, spravedlnosti, právního státu a demokracie a sledování jejich provádění;
iii)
odbornou přípravou a šířením informací o mezinárodním humanitárním právu a podporou jeho prosazování;
d)
budování důvěry v demokratické volební procesy a instituce a zlepšování jejich spolehlivosti a transparentnosti ve všech fázích volebního cyklu, zejména:
i)
prostřednictvím nasazování volebních pozorovatelských misí Unie a dalších opatření ke sledování volebních procesů;
ii)
přispíváním k rozvoji volební pozorovatelské kapacity vnitrostátních organizací občanské společnosti na regionální a místní úrovni a podporováním jejich iniciativ s cílem zvýšit účast na volebním procesu a na navazujících opatřeních;
iii)
podporováním opatření zaměřených na důsledné začlenění volebních procesů do demokratického cyklu, na šíření informací a provádění doporučení volebních pozorovatelských misí Unie, zejména prostřednictvím spolupráce s organizacemi občanské společnosti, jakož i ve spolupráci s příslušnými orgány veřejné moci, včetně parlamentů a vlád, v souladu s tímto nařízením;
iv)
prosazováním pokojného výsledku volebních procesů, omezení násilí v průběhu voleb a akceptace věrohodných výsledků všemi segmenty společnosti.
2. U všech opatření uvedených v tomto nařízení se v příslušných případech zohlední zásady nediskriminace na jakémkoli základě, začleňování hlediska rovnosti žen a mužů, účasti, posílení postavení, odpovědnosti, otevřenosti a transparentnosti.
3. Opatření uvedená v tomto nařízení se provádějí na území třetích zemí nebo bezprostředně souvisejí se situacemi, k nimž dochází ve třetích zemích nebo s celosvětovými nebo regionálními opatřeními.
4. Opatření uvedená v tomto nařízení berou v úvahu specifika krizových nebo naléhavých situací a zemí či situací, které se vyznačují velkým deficitem základních svobod, ve kterých je nejvíce ohrožena bezpečnost lidí nebo ve kterých organizace na ochranu lidských práv a obránci lidských práv působí v nejsložitějších podmínkách.
Článek 3
Koordinace, soudržnost a doplňkovost pomoci Unie
1. Pomoc Unie podle tohoto nařízení je v souladu s celkovým rámcem vnější činnosti Unie a doplňuje pomoc poskytovanou na základě jiných nástrojů nebo dohod o vnější pomoci.
2. V zájmu posílení účinnosti, jednoty a soudržnosti vnější činnosti Unie usilují Unie a členské státy o pravidelné výměny informací a v počáteční fázi programového procesu se vzájemně konzultují, aby podpořily doplňkovost a soudržnost svých činností, a to jak na rozhodovací úrovni, tak i v praxi. Tyto konzultace mohou vést ke společnému programování a společným činnostem Unie a členských států. Unie rovněž konzultuje jiné dárce a subjekty.
3. Komise a případně ESVČ pořádají pravidelné výměny názorů a informací s Evropským parlamentem.
4. Unie usiluje o pravidelné výměny informací a konzultace s občanskou společností na všech úrovních, mimo jiné i ve třetích zemích. Zejména Unie, kdykoli je to možné a v souladu s příslušnými postupy, poskytuje technické vedení a podporu v souvislosti s procesem podávání žádostí.
Článek 4
Obecný rámec pro programování a provádění
1. Pomoc Unie podle tohoto nařízení se provádí v souladu s nařízením (EU) č. 236/2014 prostřednictvím těchto opatření:
a)
strategických dokumentů uvedených v článku 5 a popřípadě jejich revizí;
b)
ročních akčních programů, individuálních opatření a podpůrných opatření podle článků 2 a 3 nařízení (EU) č. 236/2014;
c)
zvláštních opatření podle článku 2 nařízení (EU) č. 236/2014.
2. Při veškerém programování nebo přezkumech programů probíhajících po zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období podle článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 (dále jen „zpráva o přezkumu v polovině období“) se zohlední její výsledky, zjištění a závěry.
Článek 5
Strategické dokumenty
1. Strategické dokumenty stanovují strategii Unie ohledně pomoci, již Unie poskytuje podle tohoto nařízení, vycházející z priorit Unie, mezinárodní situace a činnosti hlavních partnerů. Jsou v souladu s celkovým záměrem, cíli, oblastí působnosti a zásadami tohoto nařízení.
2. Strategické dokumenty stanoví prioritní oblasti, jež byly vybrány pro financování Unií v době platnosti tohoto nařízení, zvláštní cíle, očekávané výsledky a ukazatele výkonnosti. V těchto dokumentech se rovněž uvedou orientační finanční příděly, jak celkové, tak i pro jednotlivé prioritní oblasti, případně ve formě rozpětí.
3. Strategické dokumenty se schvalují přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014. Strategické dokumenty se aktualizují v souladu s tímto postupem, pokud to vyžadují významné změny okolností a politiky.
Článek 6
Tematické priority a přenesení pravomocí
Specifické cíle a priority, které má pomoc Unie podle tohoto nařízení sledovat, jsou uvedeny v příloze.
Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci měnící tematické priority stanovené v příloze tohoto nařízení. Komise zejména do 31. března 2018 přijme akt v přenesené pravomoci, kterým se mění příloha tohoto nařízení v návaznosti na zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období a na základě doporučení v ní obsažených.
Článek 7
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 6 je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 6 je svěřena Komisi na dobu platnosti tohoto nařízení.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 6 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 6 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty uvědomí Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 8
Výbor
Komisi je nápomocen Výbor pro demokracii a lidská práva. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 9
Přístup k dokumentům
Aby Evropský parlament a Rada mohly vykonávat kontrolní pravomoci na základě odpovídajících informací, mají v souladu s příslušnými pravidly přístup ke všem dokumentům nástroje pro demokracii a lidská práva, které se této kontroly týkají.
Článek 10
Finanční krytí
Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení na období 2014-2020 činí 1 332 752 000 EUR.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
Článek 11
Evropská služba pro vnější činnost
Toto nařízení se uplatňuje v souladu s rozhodnutím 2010/427/EU.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.