РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 56/2013 НА КОМИСИЯТА
от 16 януари 2013 година
за изменение на приложения I и IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (1), и по-специално член 23, първа алинея от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 999/2001 се определят правила за превенция, контрол и ликвидиране на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (наричани по-нататък „ТСЕ“) при животните. Той се прилага за производството и пускането на пазара на живи животни и продукти от животински произход, а в някои конкретни случаи - и за износа им.
(2)
В член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 999/2001 се забранява храненето на преживни животни с протеини, добити от животни. С член 7, параграф 2 от посочения регламент обхватът на тази забрана се разширява към животни, различни от преживните, а по отношение на храненето на тези животни с продукти от животински произход забраната се ограничава в съответствие с приложение IV.
(3)
С приложение IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 обхватът на забраната по член 7, параграф 1 се разширява към храненето на непреживни селскостопански животни, с изключение на храненето на месоядни животни, от които се добиват кожи (с козина), включително и с преработен животински протеин (наричан по-нататък „ПЖП“). Чрез дерогация и при специфични условия с приложение IV се разрешава храненето на непреживни селскостопански животни с определен ПЖП.
(4)
С член 11 от Регламент (ЕО) № 1069/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за установяване на здравни правила относно странични животински продукти и производни продукти, непредназначени за консумация от човека, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1774/2002 (Регламент за страничните животински продукти) (2) се забранява храненето на сухоземни животни от даден вид, различни от животните с ценна кожа, с ПЖП, получен от тела или части от тялото на животни от същия вид. Разпоредбите на посочения член забраняват и храненето на риба, отглеждана в развъдници, с ПЖП, получен от тялото или части от тялото на отглеждана в развъдници риба от същия вид.
(5)
На 16 юли 2010 г. беше прието съобщението на Комисията до Европейския парламент и Съвета „Пътна карта относно ТСЕ 2 - Стратегически документ относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии за периода 2010-2015 г.“ (3). В него са набелязани аспекти, по отношение на които могат да се внесат евентуални бъдещи промени в законодателството на Съюза във връзка с ТСЕ. Също така в Съобщението е подчертано, че изменението на разпоредбите по отношение на ТСЕ следва основно да се ръководи от научните становища и техническите аспекти по контрола и прилагането на новите мерки.
(6)
Наред с другото в Съобщението е обърнато внимание на прегледа на настоящите разпоредби във връзка със забраните на фуражи съгласно законодателството на Съюза. Въз основа на две научни становища, изготвени съответно на 24 януари 2007 г. (4) и 17 ноември 2007 г. (5) от Експертната група по биологични опасности (наричана по-нататък „ЕГБО“) към Европейския орган за безопасност на храните (наричан по-нататък „ЕОБХ“), в Съобщението е подчертано, че не са били установени случаи на ТСЕ при непреживни селскостопански животни в естествени условия и че рискът от предаване на спонгиформна енцефалопатия по говедата (наричана по-нататък „СЕГ“) между непреживни животни е незначителен, ако се избягва вътрешновидовото рециклиране. Поради тази причина в Съобщението се заключава, че може да се разгледа възможността за отмяна на забраната за използване на ПЖП от непреживни животни във фуражите за непреживни животни, но без да се премахва действащата забрана на вътрешновидовото рециклиране и само ако съществуват валидирани аналитични техники за определяне на вида животни, от които произхожда ПЖП, и само ако правилно се насочва ПЖП от различни видове.
(7)
На 29 ноември 2010 г. Съветът прие заключения във връзка с посоченото съобщение (6). В тях се отчита ключовото значение на забраната за използване на ПЖП във фуражите за селскостопански животни с оглед превенция на разпространението на СЕГ чрез фуражите, като така забраната има основна роля за намаляване на случаите на тази болест по говедата. Също така Съветът счита, че наличието на ефективни и валидирани изследвания за разграничаване на ПЖП, произхождащ от различни видове, от една страна, и извършването на внимателен анализ на рисковете за здравето на животните и хората при отмяна на забраните, от друга страна, са основни и задължителни предпоставки, за да се разреши отново използването на преработени животински протеини от непреживни животни за храна на непреживни животни от други видове.
(8)
На 9 декември 2010 г. ЕГБО към ЕОБХ прие научно становище във връзка с прегледа на количествената оценка на риска (наричана по-нататък „КОР“) от СЕГ, дължащ се на преработени животински протеини (7). В него се заключава, че „въз основа на данните от наблюдението през 2009 г. на СЕГ в Съюза, при допускане на замърсяване от 0,1 % (границата на откриване за ПЖП във фуражите) с ПЖП от непреживни животни и според модела на ЕОБХ за КОР по отношение на ПЖП, очакваният общ среден брой инфекциозни агенти, които биха могли да проникнат във фуражите за говеда в Съюза за една година, би възлизал на 0,2 орални инфекциозни дози за 50 % при говедата“. Според ЕГБО „това би означавало, че може да се очаква на година в Съюза да има по-малко от едно допълнително заразено със СЕГ животно в популацията от говеда, като доверителният интервал ще е над 95 %“.
(9)
В резолюцията на Европейския парламент от 8 март 2011 г. относно дефицита на протеинови култури в ЕС: намиране на решение на един отдавна съществуващ проблем (8), се призовава Комисията да представи законодателно предложение пред Парламента и Съвета, с което да се разреши използването на ПЖП от отпадъци от клане на животни за производството на фуражи за едностомашни животни (свине и домашни птици), при условие че съставките произхождат от месо, одобрено за консумация от човека, и при пълно спазване и контрол на забраната за вътрешновидовото рециклиране и принудителния канибализъм.
(10)
По-конкретно, предвид съществуващия дефицит на протеинови култури в Съюза, с резолюцията на Европейския парламент от 6 юли 2011 г. относно законодателството на ЕС относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) и свързания с тях контрол върху фуражите и храните - прилагане и перспективи (9), се подкрепя намерението на Комисията да отмени разпоредбите в законодателството на Съюза, които забраняват храненето на непреживни животни с ПЖП, при условие че се касае за нетревопасни животни и се спазват определени условия.
(11)
В посочената резолюция се обръща внимание на това, че производствените и стерилизационните методи, използвани за ПЖП, трябва да отговарят на най-високите норми за безопасност и на правилата, установени в Регламент (ЕО) № 1069/2009, и да се основават на най-новите и безопасни съществуващи технологии. В нея се призовава за запазване на съществуващите забрани на вътрешновидовото рециклиране, за цялостно отделяне на производствените вериги на ПЖП, получен от различни видове, за контрол от компетентните органи в държавите членки на отделянето на тези производствени вериги и за извършване на одит от Комисията. Освен това в Резолюцията се заявява, че преди отмяна на забраната по отношение на фуражите, трябва да се въведе надежден метод за всеки отделен вид, за да се идентифицира животинският вид, от който произхождат протеините във фуражите за животните, съдържащи ПЖП, така че да могат да се изключат вътрешновидовото рециклиране и наличието на ПЖП и да се забрани производството на ПЖП от материали от категория 1 или 2, а за производството на ПЖП да се използват единствено материали от категория 3, които са годни за консумация от човека. В Резолюцията се отхвърля използването на ПЖП, получен от непреживни или преживни животни, във фуражи за преживни животни.
(12)
На 9 март 2012 г. референтната лаборатория на Европейския съюз за животински протеини в хранителните смески валидира нов диагностичен метод на базата на ДНК за откриване на много ниско ниво на материал от преживни животни, който може да присъства във фуражите (10). Методът може да се използва за извършване на рутинния контрол на ПЖП и комбинирания фураж, съдържащ ПЖП, за да се проверява за липсата на протеини от преживни животни.
(13)
Понастоящем няма валидиран диагностичен метод, с който да се открива наличието на материал от свине или домашни птици във фуражите. По тази причина не би било възможно да се осъществява контрол върху правилното прилагане на забраната на вътрешновидовото рециклиране, ако отново се разрешат използването на ПЖП от свине във фуражите за домашни птици и използването на преработени животински протеини от домашни птици във фуражите за свине.
(14)
Производството на аквакултури не поражда никакви опасения по отношение на спазването на забраната на вътрешновидовото рециклиране, тъй като настоящите изисквания към веригата за използване на рибно брашно във фуражите за аквакултурни животни вече доказаха ефективността си.
(15)
По тази причина, освен рибното брашно и комбинирания фураж с рибно брашно, които вече са разрешени за хранене на непреживни животни, ПЖП от непреживни животни и фуражните продукти с такъв ПЖП следва отново да се разрешат при храненето на аквакултурните животни. При събирането, транспортирането и преработката на тези продукти следва да се прилагат стриктни изисквания, за да се избегне рискът от кръстосано замърсяване с протеин от преживни животни. Освен това следва редовно да се вземат проби и да се извършва анализ на ПЖП и комбинирания фураж с такъв ПЖП, за да се проверява за липсата на кръстосано замърсяване с протеини от преживни животни.
(16)
Поради това следва да се отмени забраната за хранене на аквакултурните животни с ПЖП от непреживни животни, установена в приложение IV към Регламент (ЕО) № 999/2001. За по-голяма яснота на законодателството на Съюза е целесъобразно да се замени цялото приложение IV с текста на приложение IV, така както е формулиран в приложението към настоящия регламент.
(17)
Точка 1 от приложение I към Регламент (ЕО) № 999/2001 съдържа препратки към определения на фуражни продукти и непредназначени за консумация от човека странични животински продукти, установени в правни актове на Съюза, които вече са отменени. С оглед на яснотата на законодателството на Съюза тези позовавания следва да се заменят с препратки към съответните определения в действащи правни актове. Поради това приложение I към Регламент (ЕО) № 999/2001 следва да се измени в съответствие с приложението към настоящия регламент.
(18)
Тъй като държавите членки и икономическите оператори във фуражния сектор се нуждаят от достатъчно време, за да приведат процедурите си за контрол в съответствие с въведените с настоящия регламент нови изисквания, той не следва да се прилага веднага след влизането му в сила.
(19)
Поради това Регламент (ЕО) № 999/2001 следва съответно да бъде изменен.
(20)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложения I и IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 се изменят в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 юни 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 16 януари 2013 година.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 56/2013
ze dne 16. ledna 2013,
kterým se mění přílohy I a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 23 první odstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla prevence, tlumení a eradikace přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) u zvířat. Vztahuje se na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh a v některých zvláštních případech na jejich vývoz.
(2)
V čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 999/2001 se stanoví, že zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci je zakázáno. V čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení se tento zákaz rozšiřuje na jiná zvířata než přežvýkavce a omezuje se, pokud jde o krmení těchto zvířat produkty živočišného původu, podle přílohy IV uvedeného nařízení.
(3)
Příloha IV nařízení (ES) č. 999/2001 rozšiřuje zákaz podle čl. 7 odst. 1 na krmení nepřežvýkavých farmových zvířat s výjimkou krmení masožravých kožešinových zvířat mimo jiné zpracovanými živočišnými bílkovinami. Odchylně a za zvláštních podmínek příloha IV povoluje krmení nepřežvýkavých farmových zvířat některými zpracovanými živočišnými bílkovinami.
(4)
Článek 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) (2) zakazuje krmení suchozemských zvířat určitého druhu, jiných než kožešinových zvířat, zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl zvířat stejného druhu nebo jejich částí. Uvedený článek rovněž zakazuje krmení chovaných ryb zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl chovaných ryb stejného druhu nebo jejich částí.
(5)
Dne 16. července 2010 bylo přijato sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané Druhý plán boje proti přenosné spongiformní encefalopatii (TSE) - Strategický dokument o přenosné spongiformní encefalopatii na období 2010-2015 (3). Nastiňuje oblasti možných budoucích změn v oblasti právních předpisů EU týkajících se TSE. Zdůrazňuje rovněž, že jakýkoli přezkum pravidel týkajících se TSE by měl být založen v prvé řadě na vědeckých stanoviscích a technických postupech týkajících se tlumení nákazy a prosazování nových opatření.
(6)
Uvedené sdělení se mimo jiné zaměřuje na revizi stávajícího zákazu vztahujícího se na krmiva stanoveného v právních předpisech Unie. Na základě obsahu dvou vědeckých stanovisek vydaných vědeckou komisí pro biologická nebezpečí Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) dne 24. ledna 2007 (4) a dne 17. listopadu 2007 (5) uvedené sdělení uznává, že u nepřežvýkavých hospodářských zvířat v přirozených podmínkách nebyly zjištěny žádné případy TSE a že riziko přenosu bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) z nepřežvýkavců na nepřežvýkavce je zanedbatelné, pokud se zabrání vnitrodruhové recyklaci. Sdělení tak dochází k závěru, že o zrušení zákazu používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivu pro nepřežvýkavce lze uvažovat, ale při zachování stávajícího zákazu vnitrodruhové recyklace a pouze tehdy, pokud by byl dostupný validovaný analytický způsob určování druhu zvířete, ze kterého pochází zpracované živočišné bílkoviny, a bylo by zavedeno oddělené nakládání se zpracovanými živočišnými bílkovinami různých druhů zvířat.
(7)
Dne 29. listopadu 2010 přijala Rada závěry k danému sdělení (6). Tyto závěry uznávají, že zákaz používání zpracované živočišné bílkoviny v krmivech pro hospodářská zvířata má zásadní význam pro předcházení šíření BSE prostřednictvím krmivového řetězce a hraje tudíž klíčovou úlohu v omezení výskytu této choroby u skotu. Tyto závěry navíc za předpoklad jakéhokoli možného znovuzavedení používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivech jiných druhů nepřežvýkavců považují dostupnost účinných a validovaných testů k rozlišování zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z různých živočišných druhů a pečlivou analýzu rizik případného zmírnění opatření, pokud jde o zdraví zvířat a veřejné zdraví.
(8)
Dne 9. prosince 2010 přijala vědecká komise pro biologická nebezpečí EFSA vědecké stanovisko k revizi kvantitativního posouzení rizika nákazy BSE ze zpracovaných živočišných bílkovin (7). Dospěla k závěru, že „na základě údajů o sledování BSE v Evropské unii za rok 2009 a za předpokladu 0,1 % kontaminace (limit detekce zpracovaných živočišných bílkovin v krmivech) zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců a podle modelu EFSA QRA PAP (kvantitativního posouzení rizika zpracovaných živočišných bílkovin) by se odhadovaná průměrná celková roční míra infekčnosti BSE v krmivech určených pro skot v Unii rovnala 0,2 násobku hodnoty 50 % orální infekční dávky pro skot“. Podle jejího odhadu „by to znamenalo, že lze v populaci skotu v Unii očekávat méně než jedno další zvíře nakažené BSE za rok v horní mezi spolehlivosti 95 %“.
(9)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. března 2011 o deficitu bílkovinných plodin v EU: jak vyřešit dlouhodobý problém? (8) vyzývá Komisi, aby Parlamentu a Radě předložila legislativní návrh s povolením využívat zpracované živočišné bílkoviny z jatečních odpadů na výrobu krmiva pro monogastrická zvířata (prasata a drůbež), jestliže složky pocházejí z masa, které bylo schváleno k lidské spotřebě, a jestliže se plně uplatňuje a kontroluje zákaz vnitrodruhové recyklace a nuceného kanibalismu.
(10)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2011 o právních předpisech EU v oblasti přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) a souvisejících kontrolách krmiv a potravin - provádění a výhled (9) podporuje, zejména s ohledem na stávající nedostatek bílkovin v Unii, návrh Komise na zrušení ustanovení právních předpisů Unie o zákazu krmení nepřežvýkavců zpracovanými živočišnými bílkovinami, a to pokud se tento krok bude vztahovat na nebýložravce a budou dodrženy určité podmínky.
(11)
Toto usnesení vyzývá k tomu, aby výrobní a sterilizační metody používané u zpracovaných živočišných bílkovin odpovídaly nejvyšším bezpečnostním normám a předpisům stanoveným v nařízení (ES) č. 1069/2009 a aby využívaly nejnovější a nejbezpečnější dostupné technologie. Vyzývá k tomu, aby zůstal v platnosti stávající zákaz vnitrodruhové recyklace, aby byly zcela odděleny kanály pro výrobu zpracovaných živočišných bílkovin z různých druhů a aby oddělení těchto výrobních kanálů bylo kontrolováno příslušnými orgány v členských státech a také Komisí. Navíc uvádí, že před provedením zrušení zákazu použití v krmivech budou jednotlivě pro každý druh zavedeny spolehlivé metody pro identifikaci druhového původu bílkovin v krmivech obsahujících zpracované živočišné bílkoviny, aby mohla být vyloučena vnitrodruhová recyklace a přítomnost zpracovaných živočišných bílkovin, a že bude zakázána výroba zpracovaných živočišných bílkovin z materiálů kategorie 1 či 2 a k výrobě zpracovaných živočišných bílkovin budou používány pouze materiály kategorie 3, které jsou vhodné k lidské spotřebě. Uvedené usnesení odmítá používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců i přežvýkavců v krmivech pro přežvýkavce.
(12)
Dne 9. března 2012 schválila referenční laboratoř Evropské unie pro živočišné proteiny v krmivech (EURL-AP) novou diagnostickou metodu založenou na DNA, která je schopna detekovat již velmi nízkou přítomnost materiálu z přežvýkavců v krmivech (10). Tuto metodu lze použít pro provádění pravidelných kontrol zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících zpracované živočišné bílkoviny s cílem ověřit, zda neobsahují bílkoviny pocházející z přežvýkavců.
(13)
V současné době neexistuje žádná validovaná diagnostická metoda schopná odhalit přítomnost materiálu pocházejícího z prasat nebo drůbeže v krmivech. Proto by v případě opětovného schválení používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z prasat v krmivu pro drůbež a používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z drůbeže v krmivu pro prasata nebylo možné kontrolovat správné dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace.
(14)
Produkce akvakultury nepředstavuje z hlediska dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace žádné riziko vzhledem k tomu, že se stávající požadavky na oddělenou manipulaci při používání rybí moučky v krmivech pro živočichy pocházející z akvakultury osvědčily.
(15)
S výjimkou rybí moučky a krmných směsí obsahujících rybí moučku, které jsou již pro krmení nepřežvýkavců povoleny, by proto měly být ke krmení živočichů pocházejících z akvakultury opětovně schváleny zpracované živočišné bílkoviny z nepřežvýkavců a krmiva obsahující tyto zpracované živočišné bílkoviny. Na odběr, přepravu a zpracování těchto výrobků by se měly vztahovat přísné požadavky, aby bylo zabráněno riziku křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců. Kromě toho by měly být prováděny pravidelné odběry vzorků a zkoušení zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících tyto zpracované živočišné bílkoviny za účelem ověření nepřítomnosti křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců.
(16)
Zákaz krmit živočichy pocházející z akvakultury zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců stanovený v příloze IV nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měl být zrušen. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie je vhodné nahradit celou přílohu IV přílohou IV uvedenou v příloze tohoto nařízení.
(17)
Bod 1 přílohy I nařízení (ES) č. 999/2001 odkazuje na definice krmiv a vedlejších produktů živočišného původu, které nejsou určeny k lidské spotřebě, uvedené v právních aktech Unie, které byly mezitím zrušeny. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie by tyto odkazy měly být nahrazeny odkazy na příslušné definice obsažené v platných právních aktech. Příloha I nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna v souladu s přílohou tohoto nařízení.
(18)
Jelikož členské státy a hospodářské subjekty v krmivářském odvětví potřebují dostatek času, aby přizpůsobily své kontrolní postupy novým požadavkům zavedeným tímto nařízením, nemělo by se toto nařízení použít bezprostředně po vstupu v platnost.
(19)
Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a IV nařízení (ES) č. 999/2001 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2013.