РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 3 декември 2013 година
за създаване на специфичната програма за изпълнение на „Хоризонт 2020“ - рамковата програма за научни изследвания и иновации (2014-2020 г.) и за отмяна на решения 2006/971/EC, 2006/972/EC, 2006/973/EC, 2006/974/EC и 2006/975/EC
(текст от значение за ЕИП)
(2013/743/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 182, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взе предвид становището на Европейския парламент,
като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взе предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие със специална законодателна процедура,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с член 182, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) рамковата програма за научни изследвания и иновации 2014-2020 г. („Хоризонт 2020“), създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. (3) трябва да се изпълнява посредством специфична програма, в която се определят конкретни цели и подробни правила за тяхното прилагане, задава се тяхната продължителност и се предоставят средствата, които се считат за необходими.
(2)
Общата цел на „Хоризонт 2020“ следва да бъде преследвана чрез три приоритета, предназначени за създаването на наука на най-високо равнище („Високи постижения в научната област“), осигуряването на водеща позиция в промишлеността („Водещи позиции в промишлеността“) и справянето с предизвикателствата пред обществото („Обществени предизвикателства“). Общата цел следва да бъде преследвана и чрез конкретните цели „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“ и "Наука със и за обществото". Тези приоритети и конкретни цели следва да бъдат осъществени чрез специфична програма, която се състои от една част за всеки един от трите приоритета, една част за конкретната цел „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“, една част за конкретната цел "Наука със и за обществото" и една част за неядрените преки действия на Съвместния изследователски център (СИЦ).
(3)
Всички приоритети и конкретни цели на „Хоризонт 2020“ следва да съдържат международно измерение. Дейностите за международно сътрудничество следва да се поддържат най-малкото на равнището на Седмата рамкова програма на Европейската общност научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.) („Седма рамкова програма“), приета с Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4).
(4)
Докато чрез Регламент (ЕС) № 1291/2013 се определят общата цел на тази рамкова програма, приоритетите и общите насоки на конкретните цели и дейности, които трябва да бъдат осъществени, чрез специфичната програма следва да се определят конкретните цели и общото описание на дейностите, които са специфични за всяка от частите. Разпоредбите за изпълнението, изложени в Регламент (ЕС) № 1291/2013 се прилагат изцяло за тази специфична програма, включително тези, отнасящи се до етичните принципи.
(5)
Всяка част следва да се допълва от останалите части на специфичната програма и да бъде прилагана съгласувано с тях.
(6)
Съществува крайна необходимост да бъдат укрепени, разширени и подобрени високите постижения на научната база на Съюза и да бъде гарантирано световното равнище на научните изследвания и привлечените таланти, за да се осигурят дългосрочната конкурентоспособност и благосъстоянието на Европа. Приоритетът „Високи постижения в научната област“ следва да подкрепя дейностите на Европейския научноизследователски съвет (ЕНС) в областите на граничните изследвания, бъдещите и нововъзникващите технологии, действията по програмата „Мария Склодовска-Кюри“ и европейските научноизследователски инфраструктури. Тези дейности следва да са насочени към изграждането на компетентност в дългосрочен план, като се акцентира силно върху науката, системите и изследователите от следващото поколение, както и подпомагането на новите таланти от Съюза и от асоциираните държави. Дейностите на Съюза в подкрепа на високите постижения в научната област следва да помогнат за укрепването на Европейското научноизследователско пространство (ЕНП) и да направят научната система на Съюза по-конкурентоспособна и по-привлекателна в световен мащаб.
(7)
Научноизследователските дейности, провеждани в рамките на приоритета „Високи постижения в научната област“, следва да се определят в зависимост от потребностите и възможностите на науката. Програмата за научни изследвания следва да се определя в тясно сътрудничество с научната общност. Изследванията следва да бъдат финансирани въз основа на върховите научни постижения.
(8)
ЕRС следва да замени Европейския научноизследователски съвет, създаден с Решение 2007/134/ЕО (5) на Комисията, и да бъде негов правоприемник. Той следва да работи съгласно възприетите принципи на високи постижения в науката, автономност, ефикасност и прозрачност.
(9)
С цел да се поддържат и укрепват водещите позиции на Съюза в промишлеността, е необходимо спешно да се стимулират инвестициите на частния сектор в изследователската и развойна дейност и иновациите, да се насърчат изследователската дейност и иновациите с търговска цел и да се ускори разработването на нови технологии, които ще подкрепят развитието на предприятията и икономическия растеж в бъдеще. Приоритетът „Водещи позиции в промишлеността“ следва да подкрепя инвестиции във висококачествени научни изследвания и иновации в ключови базови технологии и други промишлени технологии, да улеснява достъпа до рисково финансиране за новаторски компании и проекти и да предоставя широка подкрепа от страна на Съюза за иновациите в микропредприятията и малките и средни предприятия.
(10)
Космическите научни изследвания и иновации, които са споделена компетентност на Съюза, следва да бъдат включени като съгласуван елемент в част II „Водещи позиции в промишлеността“, за да се увеличат научните, икономическите и социалните ефекти и да се осигури ефикасно и ефективно изпълнение.
(11)
Справянето с основните обществени предизвикателства, набелязани в стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж (стратегия „Европа 2020“), изисква големи инвестиции в областта на научните изследвания и иновациите за разработване и въвеждане на новаторски и революционни решения, които разполагат с необходимия мащаб и обхват. Тези предизвикателства разкриват също големи икономически възможности за новаторски компании и следователно допринасят за конкурентоспособността на Съюза и трудовата заетост.
(12)
Приоритетът „Обществени предизвикателства“ следва да повиши ефективността на научноизследователската дейност и иновациите в отговор на основните обществени предизвикателства чрез подпомагане на висококачествени научноизследователски и иновационни дейности. Тези дейности следва да бъдат осъществени въз основа на ориентиран към предизвикателствата подход, който обединява ресурси и познания в различните области, технологии и дисциплини. Научните изследвания в областта на обществените и хуманитарните науки са важен елемент за справяне с всички тези предизвикателства. Дейностите следва да обхващат пълния спектър от научни изследвания и иновации, включително дейности с иновационна насоченост като пилотни и демонстрационни дейности и изпитвателни платформи, както и подкрепа за обществени поръчки, изследвания в преднормативната фаза и стандартизация и налагане на иновации на пазара. Дейностите следва да подпомагат пряко съответните компетентности в секторните политики на равнището на Съюза, където това е уместно. Всички действия, предприети по отношение на предизвикателствата, следва да допринасят за постигане на общата цел за устойчиво развитие.
(13)
Следва да се постигне подходящ баланс между малките и големите проекти в рамките на приоритета „Обществени предизвикателства“ и конкретната цел „Водеща позиция в базовите и промишлените технологии“.
(14)
Конкретната цел „Разпространяване на високи научни постижения и разширяване на участието“ следва пълноценно да използва потенциала от таланти, с които разполага Европа, и да гарантира, че ползите от основана на иновации икономика са възможно най-големи и същевременно са широко разпространени в рамките на Съюза в съответствие с принципа на високите постижения.
(15)
Конкретната цел „Наука със и за обществото“ следва да изгражда ефективно сътрудничество между науката и обществото, да насърчава набирането на нови таланти за целите на науката и да съчетава високите научни постижения със социално съзнание и отговорност.
(16)
Като съставна част на „Хоризонт 2020“ Съвместният изследователски център (СИЦ) следва да продължава да предоставя независима и ориентирана към потребителите научна и техническа подкрепа при формулирането, разработването, изпълнението и наблюдението на политиките на Съюза. За да изпълни мисията си, СИЦ следва да провежда научни изследвания с най-високо качество. Когато осъществява преки действия съгласно тази мисия, СИЦ следва да поставя особен акцент върху области от ключов интерес за Съюза, а именно интелигентен, приобщаващ и устойчив растеж, както и разделите „Сигурност и гражданство“ и „Глобална Европа“ на Многогодишната финансова рамка за 2014-2020 г.
(17)
Преките дейности на СИЦ следва да се изпълняват по гъвкав, ефикасен и прозрачен начин с оглед на съответните нужди на потребителите на СИЦ и на нуждите на политиките на Съюза, както и да са съобразени с целта за опазване на финансовите интереси на Съюза. Тези научноизследователски дейности следва при необходимост да се приспособяват към посочените потребности и към развитието на науката и технологиите и следва да бъдат насочени към постигане на върхови научни резултати.
(18)
СИЦ следва да продължи да генерира допълнителни ресурси чрез конкурентни дейности, включително участие в непреки действия по „Хоризонт 2020“, работа с трети държави и в по-малка степен, използване на интелектуалната собственост.
(19)
Специфичната програма следва да допълва дейностите, осъществявани в държавите-членки, както и други дейности на Съюза, които са необходими за целия набор стратегически усилия за изпълнението на стратегията „Европа 2020“.
(20)
Съгласно Решение 2001/822/ЕО на Съвета (6) правните образувания от отвъдморските страни и територии се допускат за участие в програмата „Хоризонт 2020“ при установените в последната специфични условия.
(21)
С цел да се гарантира, че специфичните условия за използване на финансовите механизми отразяват пазарните условия, на Комисията следва да бъде делегирано правомощие да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС, за да адаптира или подобрява специфичните условия за използване на финансовите механизми. Особено важно е по време на подготвителната си работа Комисията да провежда подходящи консултации, включително на експертно равнище. По време на подготовката и съставянето на делегираните актове Комисията следва да гарантира предаване на съответните документи на Съвета в срок и по подходящ начин.
(22)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на специфичната програма, на Комисията следва да бъдат предоставени правомощия да приема работни програми за изпълнението на специфичната програма.
(23)
Изпълнителните правомощия, свързани с работните програми за приоритетите „Високи постижения в научната област“, „Водещи позиции в промишлеността“ и „Обществени предизвикателства“, както и за конкретните цели „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“ и „Наука със и за обществото“ следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 г. на Европейския парламент и на Съвета (7).
(24)
Управителният съвет на СИЦ, създаден с Решение 96/282/Евратом на Комисията (8), бе консултиран относно научно-техническото съдържание на тази специфична програма за неядрените преки дейности на СИЦ.
(25)
От съображения за правна сигурност и яснота Решение 2006/971/ЕО на Съвета (9), Решение 2006/972/ЕО на Съвета (10), Решение 2006/973/ЕО на Съвета (11), Решение 2006/974/ЕО на Съвета (12) и Решение 2006/975/ЕО на Съвета (13), следва да бъдат отменени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
С настоящото решение се създава специфичната програма за изпълнение на Регламент (ЕС) № 1291/2013 г. и се определят конкретните цели на Съюза за подкрепа на научноизследователските и иновационни дейности, определени в член 1 от посочения регламент, както и правилата за изпълнение.
Член 2
Създаване на специфичната програма
1. Създава се специфичната програма за изпълнение на Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ (2014-2020 г.) („специфичната програма“) за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2. В съответствие с член 5, параграфи 2, 3 и 4 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 специфичната програма се състои от следните части:
а)
Част I „Високи постижения в научната област“;
б)
Част II „Водещи позиции в промишлеността“;
в)
Част III „Обществени предизвикателства“;
г)
Част IV „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“;
д)
Част V „Наука със и за обществото“;
е)
Част VI „Неядрени преки действия на Съвместния изследователски център (СИЦ)“.
Член 3
Конкретни цели
1. Част I „Високи постижения в научната област“ е насочена към укрепване на високите постижения на европейските научни изследвания в съответствие с приоритета „Високи постижения в научната област“, посочен в член 5, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) № 1291/2013, като преследва следните конкретни цели:
а)
укрепване на граничните изследвания чрез дейностите на Европейския научноизследователски съвет (ЕНС) („Европейския научноизследователски съвет (ЕНС)“);
б)
укрепване на научните изследвания в областта на бъдещите и нововъзникващите технологии („Бъдещи и нововъзникващи технологии (БНТ));
в)
укрепване на уменията, обучението и професионалното развитие чрез действията по програма „Мария Склодовска-Кюри“ („Действия по програма „Мария Склодовска-Кюри“);
г)
укрепване на европейските научноизследователски инфраструктури, включително електронните инфраструктури („Научноизследователски инфраструктури“).
Общите насоки за дейностите по отношение на тези конкретни цели са определени в част I на приложение I.
2. Част II „Водещи позиции в промишлеността“ е насочена към укрепване на водещите позиции в промишлеността и конкурентоспособността в съответствие с приоритета „Водещи позиции в промишлеността“, посочен в член 5, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1291/2013, като преследва следните конкретни цели:
а)
засилване на водещите позиции на Европа в промишлеността чрез научни изследвания, технологично развитие, демонстрационни дейности и иновации в следните базови и промишлени технологии („Водещи позиции при базовите и промишлените технологии“):
i)
информационни и комуникационни технологии („ИКТ“);
ii)
нанотехнологии;
iii)
авангардни материали;
iv)
биотехнологии;
v)
усъвършенствани технологии за производство и преработка;
vi)
космическо пространство;
б)
подобряване на достъпа до рисково финансиране за инвестиции в научни изследвания и иновации („Достъп до рисково финансиране“);
в)
увеличаване на иновациите в МСП („Иновациите в МСП“).
Общите насоки за дейностите по отношение на тези конкретни цели са определени в приложение I, част II.
Съществуват специфични условия за използването на финансовите механизми по конкретната цел, посочена в първа алинея, буква б). Тези условия са определени в приложение I, част II, раздел 2.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 10 във връзка с промени в дела на инвестициите от капиталовия механизъм на „Хоризонт 2020“ в общия размер на инвестициите на Съюза във фазите на разширяване и растеж по отношение на финансовите инструменти, посочени в приложение I, част II, раздел 2.
3. Част III „Обществени предизвикателства“ допринася за приоритета „Обществени предизвикателства“, определен в член 5, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 1291/2013, чрез действия в областта на научните изследвания, технологичното развитие, демонстрационните дейности и иновациите, които допринасят за следните конкретни цели:
а)
подобряване на здравето във всички фази на живота и на благосъстоянието на всички („Здравеопазване, демографски промени и благосъстояние“);
б)
осигуряване на достатъчно безопасна, здравословна и висококачествена храна и други продукти на биологична основа чрез разработване на продуктивни и устойчиви системи за първично производство с ефективно използване на ресурсите, които стимулират свързаните екосистемни услуги и спомагат за възстановяването на биологичното разнообразие, успоредно с конкурентни нисковъглеродни вериги на доставки, преработка и пускане на пазара („Продоволствена сигурност, устойчиво земеделие и горско стопанство, мореплавателски, морски и вътрешноводни изследвания и биоикономика“);
в)
осъществяване на прехода към надеждна, достъпна, приета от обществеността, устойчива и конкурентоспособна енергийна система, насочена към намаляване на зависимостта от изкопаеми горива в условията на все по-оскъдни ресурси, нарастващи енергийни нужди и изменение на климата („Сигурна, чиста и ефективна енергия“);
г)
изграждане на европейска транспортна система, която използва ефективно ресурсите, съобразена е с климата и околната среда, функционира безопасно и безпроблемно в полза на всички граждани, икономиката и обществото („Интелигентен, екологосъобразен и интегриран транспорт“);
д)
изграждане на икономика и общество, които използват ефективно ресурсите и водата и са устойчиви на изменението на климата, опазване и устойчиво управление на природните ресурси и екосистемите и устойчиво снабдяване и използване на суровини, за да се отговори на нуждите на нарастващото световно население в устойчивите граници на природните ресурси и екосистемите на планетата („Действия във връзка с климата, околната среда, ресурсната ефективност и суровините“);
е)
стимулиране на по-доброто разбиране на Европа, предоставяне на решения и подкрепа за приобщаващи, новаторски и мислещи европейски общества в условията на безпрецедентни преобразувания и нарастваща взаимозависимост в световен мащаб („Европа в един променящ се свят - приобщаващи, новаторски и мислещи общества“);
ж)
стимулиране на сигурни европейски общества в условията на безпрецедентни преобразувания и нарастваща взаимозависимост и заплахи в световен мащаб, като същевременно се укрепва европейската култура на свобода и правосъдие („Сигурни общества - защита на свободата и сигурността на Европа и нейните граждани“).
Общите насоки за дейностите по отношение на тези конкретни цели са определени в приложение I, част III.
4. Част IV „Разпространяване на високите постижения и разширяване на участието“ допринася за конкретната цел „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 чрез използване в пълна степен на потенциала на талантите в Европа и към осигуряване на максимално големи ползи от доминираната от иновациите икономика и на тяхното широко разпространение в Съюза съгласно принципа на високите постижения.
Общите насоки за дейностите по отношение на тази конкретна цел са определени в приложение I, част IV.
5. Част V „Наука със и за обществото“ допринася за конкретната цел „Наука със и за обществото“, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 чрез изграждането на ефективно сътрудничество между науката и обществото, набирането на нови таланти за целите на науката и съвместяване на високите постижения в науката със социална осведоменост и отговорност.
Общите насоки за дейностите по отношение на тази конкретна цел са определени в приложение I, част V.
6. Част VI „Неядрени преки действия на Съвместния изследователски център (СИЦ)“ допринася за изпълнение на всички приоритети, предвидени в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 с конкретната цел за предоставяне на потребителски ориентирана научно-техническа подкрепа за политиките на Съюза.
Общите насоки за дейностите на настоящата конкретна цел са определени в приложение I, част VI.
7. Специфичната програма се оценява във връзка с резултатите и въздействието, измерени спрямо показатели за изпълнението.
Допълнителни подробности за ключовите показатели за изпълнение са посочени в приложение II.
Член 4
Бюджет
1. В съответствие с член 6, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 финансовият пакет за изпълнение на специфичната програма е в размер на 74 316,9 милиона евро.
2. Сумата, посочена в параграф 1 от настоящия член, се разпределя между шестте части, определени в член 2, параграф 2 от настоящото решение, в съответствие с член 6, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1291/2013. Ориентировъчната разбивка на бюджета за конкретните цели, определени в член 3 от настоящото решение, и максималният общ размер на средствата за дейности на СИЦ са определени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1291/2013.
3. Не повече от 5 % от сумите, посочени в член 6, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 за части от I до V на специфичната програма, са за административни разходи на Комисията. Комисията гарантира, че докато трае изпълнението на програмата, нейните административни разходи ще намаляват, както и че ще се стреми да постигне цел от 4,6 % или по-малко през 2020 г. Тези стойности подлежат на преглед в рамките на междинната оценка на „Хоризонт 2020“, както е предвидено в член 32, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
4. При необходимост бюджетни кредити могат да бъдат вписани в бюджета след 2020 г., за да покрият технически и административни разходи, което да позволи управлението на дейности, които не са завършени до 31 декември 2020 г.
ДЯЛ II
ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 5
Работни програми
1. Специфичната програма се изпълнява чрез работни програми.
2. Комисията приема общи или отделни работни програми за изпълнението на части от I до V на тази специфична програма, посочени в член 2, параграф 2, букви а) - д), с изключение на изпълнението на дейности в рамките на конкретната цел „Европейския научноизследователски съвет (ЕНС)“, посочена в член 3, параграф 1, буква а). Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 10, параграф 4.
3. Работните програми за изпълнение на действията в рамките на конкретната цел „Европейския научноизследователски съвет (ЕНС)“, посочени в член 3, параграф 1, букви а), установени от научния съвет съгласно член 7, параграф 2, буква б), се приемат от Комисията с акт за изпълнение в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 10, параграф 3. Комисията се отклонява от работната програма, изготвена от научния съвет, само когато счита, че тя не е в съответствие с разпоредбите на настоящото решение. В този случай Комисията приема работната програма посредством акт за изпълнение в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 10, параграф 4. Комисията надлежно обосновава тази мярка.
4. Комисията приема отделна многогодишна работна програма, посредством акт за изпълнение, за част VI от специфичната програма, посочена в член 2, параграф 2, буква е).
В тази работна програма се взема и предвид становището на управителния съвет на СИЦ, посочен в Решение 96/282/Евратом.
5. В работните програми се вземат предвид състоянието на науката, технологиите и иновациите на национално и международно равнище и на равнище на Съюза, както и съответните политически, пазарни и социални тенденции. В тях по целесъобразност се съдържа информация за координацията с научноизследователските и иновационните дейности, провеждани от държавите-членки (в това число от техните региони), включително в областите, в които съществуват инициативи за съвместно планиране. При необходимост работните програми се актуализират.
6. Работните програми за изпълнението на части от I до V, посочени в член 2, параграф 2, букви а) - д) от настоящото решение, определят целите, които се преследват, очакваните резултати, метода на изпълнение и техния общ размер, включително ориентировъчна информация за разходите във връзка с климата, когато е уместно. Те съдържат също описание на действията, които ще се финансират, указание на сумите, разпределени за всяка дейност, ориентировъчен график на изпълнение, както и многогодишен подход и стратегически насоки за следващите години от изпълнението. За безвъзмездни средства те включват приоритетите, критериите за подбор и възлагане и относителната тежест на различните критерии за възлагане, както и максималния дял на финансирането от общия размер на допустимите разходи. Те посочват и всякакви допълнителни задължения на участниците по отношение на използването и разпространението съгласно член 43 от Регламент (ЕС) № 1290/2013 (14) на Европейския парламент и на Съвета. Програмите дават възможност за прилагане по целесъобразност на стратегически „низходящи“, както и „възходящи“ подходи, насочени към постигането на целите по новаторски начини.
Освен това в тези работни програми се включва раздел, който набелязва междусекторните въпроси, както е посочено в член 14 и в подзаглавието „Междусекторни въпроси и мерки за подкрепа в рамките на „Хоризонт 2020“ в приложение I от Регламент (ЕС) № 1291/2013, обхващащи две или повече конкретни цели в рамките на един и същи приоритет или за два или повече приоритети. Тези действия се осъществяват по интегриран начин.
7. Чрез актове за изпълнение в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 10, параграф 4, Комисията приема следните мерки:
а)
решението относно одобряване на финансирането на непреки действия, при което очакваният размер на участието на Съюза по специфичната програма се равнява на 2,5 млн. евро или повече, с изключение на дейности в рамките на конкретната цел „Европейския научноизследователски съвет (ЕНС)“, посочена в член 3, параграф 1, буква а) от настоящото решение, и с изключение на действия, финансирани по линия на пилотния проект „Бърз път към иновации“, посочен в член 24 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
б)
решението относно одобряване на финансирането на дейности, включващи използване на човешки ембриони и стволови клетки от човешки ембриони, както и на дейности в рамките на конкретната цел „Сигурни общества - защита на свободата и сигурността на Европа и нейните граждани“, посочена в член 3, параграф 3, буква ж).
в)
решението относно одобряване на финансирането на дейности, при което очакваният размер на участието на Съюза по специфичната програма се равнява на 0,6 млн. евро или повече за дейности в рамките на конкретната цел Европа в един променящ се свят - приобщаващи, новаторски и мислещи общества, посочена в член 3, параграф 3, буква е), и за дейности в рамките на конкретните цели „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“ и „Наука със и за обществото“, посочени в член 3, параграфи 4 и 5 съответно.
г)
изготвянето на задание за оценките, предвидени в член 26 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
Член 6
Европейски научноизследователски съвет
1. Комисията създава Европейски научноизследователски съвет (ЕНС), който е средството за изпълнение на действията по част I „Високи постижения в научната област“, свързани с конкретната цел „Европейски научноизследователски съвет (ЕНС)“, посочена в член 3, параграф 1 от настоящото решение. ЕНС е правоприемник на Европейския научноизследователски съвет, създаден с Решение 2007/134/ЕО.
2. ЕНС се състои от независим научен съвет, предвиден в член 7, и специализирана изпълнителна структура, предвидена в член 8.
3. ЕНС има председател, който се избира сред утвърдени и международно признати учени.
Председателят се назначава от Комисията след прозрачна процедура по подбор, подготвена от специален независим комитет по подбора, за четиригодишен мандат, който може да бъде подновен еднократно. Процедурата по подбор и избраният кандидат се ползват с одобрението на научния съвет.
Председателят е същевременно председател на научния съвет и осигурява неговото ръководство и връзка със специализираната изпълнителна структура, и го представлява в научната общност.
4. ЕНС функционира съгласно принципите за високи научни постижения, автономност, ефикасност, ефективност, прозрачност и отчетност. Той гарантира непрекъснатост на дейностите, провеждани от ЕНС по силата на Решение 2006/972/ЕО.
5. Дейностите на ЕНС подкрепят научни изследвания, извършвани във всички области от самостоятелни и международни екипи в условията на конкуренция на европейско равнище. Безвъзмездни средства за гранични изследвания се отпускат от ЕНС въз основа единствено на критерия за високи постижения.
6. Комисията действа като гарант на автономността и почтеността на ЕНС и прави необходимото той да изпълнява правилно възложените му задачи.
Комисията гарантира, че изпълнението на действията на ЕНС е в съответствие с принципите, установени в параграф 4 от настоящия член, както и с общата стратегия на ЕНС, посочена в член 7, параграф 2, буква а), създаден от Научния съвет.
Член 7
Научен съвет
1. Научният съвет е съставен от учени, инженери и представители на академичната общност, ползващи се с добро име и подходящ опит, от жени и мъже от различни възрастови групи, представляващи различните научноизследователските области и действащи в качеството си на личности, независими от външни интереси.
Членовете на научния съвет се назначават от Комисията след независима и прозрачна процедура за тяхното определяне, съгласувана с научния съвет, включително след консултация с научната общност и доклад до Европейския парламент и до Съвета.
Мандатът им е ограничен до четири години и може да бъде подновен веднъж на основата на ротационна система, която гарантира приемственост на работата на научния съвет.
2. Научният съвет определя:
а)
цялостната стратегия за ЕНС;
б)
работната програма за изпълнение на дейностите на ЕНС;
в)
методите и процедурите за партньорска проверка и за оценка на предложенията, въз основа на които се определят предложенията, които ще бъдат финансирани;
г)
позиция по всеки въпрос, който от научна гледна точка може да подобри постиженията и въздействието на ЕНС, както и качеството на извършваните научни изследвания;
д)
кодекс на поведение, отнасящ се наред с другото до избягването на конфликти на интереси.
Комисията се отклонява от позициите на научния съвет, определени в съответствие с първа алинея, букви а), в), г) и д), само когато счита, че разпоредбите на настоящото решение не са спазени. В този случай Комисията приема мерки за запазване на непрекъснатостта на изпълнението на специфичната програма и за постигане на нейните цели, като посочва точките на отклонение от позицията на научния съвет и надлежно ги обосновава.
3. Научният съвет действа в съответствие с мандата, изложен в от приложение I, част I, точка 1.1.
4. Научният съвет действа изключително в интерес на постигането на целите на конкретната цел „Европейски научноизследователски съвет (ЕНС)“, посочена в член 3, параграф 1, буква а), съгласно принципите, изложени в член 6, параграф 4. Той действа почтено и неподкупно и изпълнява ефективно своята работа с възможно най-голяма степен на прозрачност.
Член 8
Специализирана изпълнителна структура
1. Специализираната изпълнителна структура отговаря за административното прилагане и изпълнение на програмата, както е описано в приложение I, част I, раздел 1.2, и подкрепя научния съвет при изпълнението на всички негови задачи.
2. Комисията гарантира, че специализираната изпълнителна структура следва стриктно, ефикасно и с необходимата гъвкавост единствено целите и изискванията на ЕНС.
ДЯЛ III
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 9
Мониторинг и информация за изпълнението
1. Всяка година Комисията осъществява мониторинг на изпълнението на „Хоризонт 2020“ и докладва за това в съответствие с член 31 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 и приложение III към настоящото решение.
2. Комисията редовно информира комитета по член 10 за общия напредък в изпълнението на непреките действия по специфичната програма, за да позволи на комитета да даде на ранен етап подходящ принос за подготовката на работните програми, по-специално за многогодишния подход и стратегическите насоки, и предоставя своевременно на комитета информация за всички дейности, предложени или финансирани по линия на „Хоризонт 2020“, съгласно посоченото в приложение IV.
Член 10
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет (Програмния комитет). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. Комитетът заседава в различни състави, определени в приложение V, в зависимост от обсъжданите теми.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
4. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
5. Когато становището на комитета трябва да бъде получено чрез писмена процедура, тази процедура се прекратява без резултат, когато в рамките на определения срок за предаване на становището председателят на комитета вземе такова решение или обикновено мнозинство от членовете на комитета поиска това.
Член 11
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при условията, предвидени в настоящия член.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 3, параграф 2, се предоставя на Комисията за срока на действие на „Хоризонт 2020“.
3. Съветът може по всяко време да оттегли делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 2. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта на Съвета.
5. Делегиран акт, приет в съответствие с член 3, параграф 2, влиза в сила единствено ако Съветът не е представил възражение в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Съвета за акта или ако преди изтичането на този срок Съветът е уведомил Комисията, че няма да представи възражения. Този срок се удължава с един месец по инициатива на Съвета.
6. Европейският парламент бива уведомяван за приемането на делегирани актове от Комисията, за всяко формулирано възражение срещу тях или за оттеглянето на делегирането на правомощия от страна на Съвета.
Член 12
Отмяна и преходни разпоредби
1. Решения № 2006/971/ЕО, № 2006/972/ЕО, № 2006/973/ЕО, № 2006/974/ЕО и № 2006/975/ЕО се отменят, считано от 1 януари 2014 г.
2. Въпреки това действията, започнати по силата на решенията, посочени в параграф 1 от настоящия член, и финансовите задължения, свързани с действия, провеждани съгласно тези решения, продължават да се управляват от разпоредбите на посочените решения до тяхното завършване. Когато е необходимо, останалите задачи на комитетите, създадени с посочените в параграф 1 от настоящия член решения, се поемат от комитета, посочен в член 10.
3. Финансовите средства за специфичната програма могат също да покриват разходи за техническо и административно съдействие, необходимо за осигуряване на прехода между специфичната програма и мерките, обхванати от решения 2006/971/ЕО, 2006/972/ЕО, 2006/973/ЕО, 2006/974/ЕО и 2006/975/ЕО.
Член 13
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 14
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Брюксел на 3 декември 2013 година.
ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 3. prosince 2013
o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020), a o zrušení rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES
(Text s významem pro EHP)
(2013/743/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 182 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 182 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má být rámcový program pro výzkum a inovace 2014-2020 (dále jen „program Horizont 2020“) zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013 (3) provedeno prostřednictvím zvláštního programu, který stanoví specifické cíle a prováděcí pravidla, dobu trvání a prostředky považované za nezbytné.
(2)
Obecný program Horizont 2020 by měl být uskutečňován prostřednictvím tří priorit zaměřených na dosahování vynikajících vědeckých výsledků („vynikající věda“), zajištění vedoucího postavení v průmyslu („vedoucí postavení v průmyslu“) a hledáním odpovědí na společenských výzev („společenské výzvy“). Obecný cíl se uskutečňuje rovněž prostřednictvím specifických cílů „šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“. Tyto priority a specifické cíle by měly být prováděny prostřednictvím zvláštního programu, který obsahuje jednu část pro každou ze tří priorit, a sice jednu část pro specifický cíl „šíření excelence a rozšiřování účasti“, jednu část pro specifický cíl „věda se společností a pro společnost“ a jednu část pro přímé akce Společného výzkumného střediska.
(3)
Všechny priority a specifické cíle programu Horizont 2020 by měly zahrnovat mezinárodní rozměr. Činnosti spojené s mezinárodní spoluprací by měly být zachovány přinejmenším na úrovni Sedmého rámcového programu Evropského společenství provýzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) (dále jen „sedmý rámcový program“) přijatého rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (4).
(4)
Zatímco nařízení (EU) č. 1291/2013 stanoví obecný cíl programu Horizont 2020, priority a hlavní rysy specifických cílů a činností, jež mají být prováděny, měl by zvláštní program stanovit specifické cíle a hlavní rysy činností, které se týkají jednotlivých částí. Na tento zvláštní program se plně vztahují ustanovení o provádění obsažená v nařízení (EU) č. 1291/2013, včetně ustanovení týkajících se etických zásad.
(5)
Každá část by měla doplňovat ostatní části zvláštního programu a být prováděna konzistentně s těmito částmi.
(6)
K zabezpečení dlouhodobé konkurenceschopnosti a blaha Evropy je naprosto nezbytné posílit a rozšířit excelenci vědecké základny Unie a zajistit výzkum a talenty světové úrovně. V rámci priority „Vynikající věda“ by měla být podpořena činnost Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu, budoucí a vznikající technologie, akce „Marie Curie-Skłodowska“ a evropské výzkumné infrastruktury. Tyto činnosti by se měly zaměřit na rozvíjení schopností v dlouhodobém horizontu, důsledně se zaměřovat na novou generaci vědy, systémů a výzkumných pracovníků a poskytovat podporu objevujícím se talentům z celé Unie a z přidružených zemí. Činnosti Unie na podporu vynikající vědy by měly pomoci upevnit Evropský výzkumný prostor a zajistit v celosvětovém měřítku větší konkurenceschopnost a přitažlivost systému vědy zavedeného v Unii.
(7)
Akce v oblasti výzkumu prováděné v rámci priority I „Vynikající věda“ by měly být určeny podle potřeb a příležitostí vědy. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí. Výzkum by měl být financován na základě excelence.
(8)
Evropská rada pro výzkum by měla nahradit Evropskou radu pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím Komise 2007/134/ES (5), a měla by být její nástupkyní. Měla by působit podle zavedených zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti a transparentnosti.
(9)
V zájmu zachování a zlepšení vedoucího postavení Unie v průmyslu je naléhavě nutné podněcovat investice soukromého sektoru do výzkumu, vývoje a inovací, podporovat výzkum a inovace na základě programu iniciovaného podniky a urychlit vývoj nových technologií, na nichž budou založeny budoucí podniky a hospodářský růst. Část II „Vedoucí postavení v průmyslu“ by měla podporovat investice do vynikajícího výzkumu a inovací v oblasti klíčových základních technologií a ostatních průmyslových technologií, usnadnit přístup inovativních podniků a projektů k rizikovému financování a zajistit širokou podporu Unie pro inovace v mikropodnicích a malých a středních podnicích).
(10)
Do části II „Vedoucí postavení v průmyslu“ je nutno jako soudržný prvek zařadit vesmírný výzkum a inovace, které spadají do sdílené pravomoci Unie, v zájmu zajištění co nejvyššího vědeckého, hospodářského a společenského dopadu a účinného a nákladově efektivního provádění.
(11)
Řešení významných společenských výzev určených ve strategii Evropa 2020 pro inteligentní, udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“) vyžaduje významné investice do výzkumu a inovací za účelem vývoje a zavádění nových a průlomových řešení nezbytného měřítka a rozsahu. Tyto výzvy představují rovněž důležité hospodářské příležitosti pro inovativní podniky, a přispívají proto ke konkurenceschopnosti Unie a zaměstnanosti.
(12)
Priorita „Společenské výzvy“ by měla zvýšit účinnost výzkumu a inovací v reakci na hlavní společenské výzvy podporou vynikajících výzkumných a inovačních činností. Tyto činnosti by měly být prováděny s využitím přístupu zaměřeného na jednotlivé výzvy, který spojuje zdroje a znalosti z různých oblastí, technologií a disciplín. Důležitým prvkem při řešení všech výzev je výzkum v oblasti společenských a humanitních věd. Činnosti by měly zahrnovat celou škálu výzkumu a inovací, včetně činností souvisejících s inovacemi, jako jsou pilotní projekty, demonstrace, zkušební zařízení a podpora veřejných zakázek, prenormativní výzkum a normalizace a zavádění inovací na trh. Činnosti by ve vhodných případech měly přímo podporovat odpovídající pravomoci v oblasti odvětvových politik na úrovni Unie. Všechny výzvy by měly přispět k zastřešujícímu cíli, kterým je udržitelný rozvoj.
(13)
V rámci priority „společenské výzvy“ a specifickým cílem „vedoucího postavení v základních a průmyslových technologiích“ by se mělo usilovat o náležitou rovnováhu mezi menšími a většími projekty.
(14)
Specifický cíl „šíření excelence a rozšiřování účasti“ by měla plně využívat evropského talentového potenciálu a zajistit, že přínosy inovační ekonomiky budou maximalizovány a obecně rozděleny v rámci Unie v souladu se zásadou excelence.
(15)
Specifický cíl „věda se společností a pro společnost“ by měla budovat účinnou spolupráci mezi vědou a společností, podpořit získávání nových talentů pro vědu a propojit vynikající vědecké výsledky se sociálním povědomím a odpovědností.
(16)
Společné výzkumné středisko by mělo jakožto nedílnou součást programu Horizont 2020 i nadále poskytovat nezávislou a na zákazníky orientovanou vědeckou a technickou podporu pro stanovení, tvorbu, provádění a sledování politik Unie. K naplnění svého poslání by Společné výzkumné středisko mělo provádět výzkum nejvyšší kvality. Při provádění přímých akcí v souladu se svým posláním by Společné výzkumné středisko mělo klást zvláštní důraz na oblasti, které mají pro Unii klíčový význam, a to inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a okruhy „bezpečnost a občanství“ a „globální Evropa“ víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
(17)
Přímé akce Společného výzkumného střediska by měly být prováděny pružně, účinně a transparentně s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů Společného výzkumného střediska a politik Unie a měly by dodržovat cíl spočívající v ochraně finančních zájmů Unie. Tyto akce v oblasti výzkumu by měly být případně přizpůsobeny těmto potřebám a vědecko-technickému vývoji a usilovat o dosažení vědecké excelence.
(18)
Společné výzkumné středisko by mělo i nadále vytvářet dodatečné zdroje prostřednictvím konkurenceschopných činností, včetně účasti na nepřímých akcích programu Horizont 2020, práce třetích stran a, v menším rozsahu, využívání duševního vlastnictví.
(19)
Zvláštní program by měl doplňovat akce uskutečňované v členských státech a rovněž další akce Unie, které jsou nezbytné pro celkové strategické úsilí při provádění strategie Evropa 2020.
(20)
Podle rozhodnutí Rady 2001/822/ES (6), ve znění pozdějších předpisů, jsou právní subjekty ze zámořských zemí a území způsobilé k účasti na programu Horizont 2020, a to za zvláštních podmínek, které jsou v něm stanoveny.
(21)
K zajištění toho, aby zvláštní podmínky pro využívání finančních nástrojů odrážely tržní podmínky, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU za účelem přizpůsobení nebo podpory zvláštních podmínek pro využívání finančních nástrojů. Je obzvláště důležité, aby Komise během svých přípravných prací vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány včas a vhodným způsobem Radě.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení zvláštního programu by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijímání pracovních programů pro provádění zvláštního programu.
(23)
Prováděcí pravomoci týkající se pracovních programů pro priority „vynikající věda“, „vedoucí postavení průmyslu“ a „společenské výzvy“ a specifické cíle „šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“ by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(24)
Ohledně vědecko-technického obsahu zvláštního programu týkajícího se nejaderných přímých akcí Společného výzkumného střediska byla konzultována správní rada Společného výzkumného střediska zřízená rozhodnutím Komise 96/282/Euratom (8).
(25)
Z důvodu právní jistoty a přehlednosti by mělo být zrušeno rozhodnutí Rady 2006/971/ES (9), rozhodnutí Rady 2006/972/ES (10), rozhodnutí Rady 2006/973/ES (11), rozhodnutí Rady 2006/974/ES (12), a rozhodnutí Rady 2006/975/ES (13),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto rozhodnutím se zřizuje zvláštní program k provedení nařízení (EU) č. 1291/2013 a stanoví specifické cíle pro podporu Unie určenou na výzkumné a inovační činnosti stanovené v článku 1 uvedeného nařízení a rovněž prováděcí pravidla.
Článek 2
Zřízení zvláštního programu
1. Na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se zavádí zvláštní program k provedení Horizontu 2020 - rámcového programu pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „zvláštní program“).
2. V souladu s čl. 5 odst. 2, 2a a 3 nařízení (EU) č. 1291/2013 se zvláštní program skládá z těchto částí:
a)
část I „Vynikající věda“;
b)
část II „Vedoucí postavení v průmyslu“;
c)
část III „Společenské výzvy“;
d)
část IV „Šíření excelence a rozšiřování účasti“;
e)
část V „Věda se společností a pro společnost“;
f)
část VI „Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska“.
Článek 3
Specifické cíle
1. Část I „Vynikající věda“ posílí excelenci evropského výzkumu v souladu s prioritou „vynikající věda“ stanovenou v čl. 5 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1291/2013, a to sledováním těchto specifických cílů:
a)
posílení průkopnického výzkumu prostřednictvím činností Evropské rady pro výzkum (dále jen „Evropská rada pro výzkum“);
b)
posílení výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících technologií;
c)
posílení dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje prostřednictvím akcí Marie Curie-Skłodowska (dále jen „akce „Marie Curie-Skłodowska“);
d)
posílení evropských výzkumných infrastruktur, včetně elektronických infrastruktur (dále jen „výzkumné infrastruktury“).
Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části I přílohy I.
2. Část II „Vedoucí postavení v průmyslu“ posílí vedoucí postavení v průmyslu a konkurenceschopnost v souladu s prioritou „vedoucí postavení v průmyslu“ stanovenou v čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1291/2013, a to sledováním těchto specifických cílů:
a)
podpora vedoucího postavení Evropy v průmyslu prostřednictvím výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací v oblasti těchto základních a průmyslových technologií („vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“):
i)
informační a komunikační technologie,
ii)
nanotechnologie,
iii)
vyspělé materiály,
iv)
biotechnologie,
v)
vyspělá výroba a zpracování,
vi)
vesmír;
b)
zlepšení přístupu k rizikovému financování pro investice do výzkumu a inovací;
c)
zvýšení inovací v malých a středních podnicích.
Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části II přílohy I.
Pro využívání finančních nástrojů v rámci specifického cíle uvedeného v písmeně b) prvního pododstavce se stanoví zvláštní podmínky. Tyto podmínky jsou stanoveny v části II oddíle 2 přílohy I.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 ohledně změny podílu investic z kapitálového nástroje programu Horizont 2020 v rámci celkových investic EU do expanzivní a růstové fáze, pokud jde o finanční nástroje uvedené v části II oddíle 2 přílohy I.
3. Část III „společenské výzvy“ přispěje k prioritě „společenské výzvy“ stanovené v čl. 5 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1291/2013, a to prováděním akcí v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací, které přispějí k těmto specifickým cílům:
a)
zlepšení celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek všech ("zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky");
b)
zajišťování dostatečných dodávek bezpečných, zdravých a vysoce kvalitních potravin a jiných biologických výrobků prostřednictvím rozvoje produktivních a udržitelných systémů prvovýroby účinně využívajících zdroje, podpory souvisejících ekosystémových služeb a obnovy biologické rozmanitosti, a to vedle konkurenceschopných a nízkouhlíkových dodavatelských, zpracovatelských a tržních řetězců („potravinová bezpečnost, udržitelné zemědělství a lesní hospodářství, mořský a námořní výzkum a výzkum vnitrozemských vod a biohospodářství“);
c)
uskutečnění přechodu na spolehlivý, cenově dostupný, všeobecně přijatý, udržitelný a konkurenceschopný energetický systém zaměřený na snížení závislosti na fosilních palivech v situaci rostoucího nedostatku zdrojů, zvyšující se energetické potřeby a změny klimatu („zajištěná, čistá a účinná energie“);
d)
dosažení evropského dopravního systému, který ve prospěch všech občanů, hospodářství a společnosti účinně využívá zdroje, je šetrný ke klimatu a k životnímu prostředí, bezpečný a bez nedostatků („inteligentní, ekologická a integrovaná doprava“);
e)
dosažení hospodářství a společnosti účinně využívajících zdroje, včetně vody, a odolných vůči změně klimatu, ochrany a udržitelného řízení přírodních zdrojů a ekosystémů a udržitelného dodávání a využívání surovin za účelem uspokojení potřeb rostoucí světové populace v rámci udržitelných mezí přírodních zdrojů a ekosystémů planety („činnosti v oblasti klimatu a životního prostředí, účinné využívání zdrojů a suroviny“);
f)
péče o hlubší pochopení Evropy, nabídnutí řešení a podpora inovativní a přemýšlivé evropské společnosti podporující začlenění v kontextu nebývalých proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti („Evropa v měnícím se světě - inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění“);
g)
podpora bezpečných evropských společností v kontextu nebývalých proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti a hrozeb, při současném posilování evropské kultury svobody a spravedlnosti („zabezpečené společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“);
Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části III přílohy I.
4. Část IV „šíření excelence a rozšiřování účasti“ přispěje ke specifickému cíli „šíření excelence a rozšiřování účasti“ stanovenému v čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 1291/2013 plným využitím potenciálu fondu evropských talentů a zajistí, že přínosy inovačního hospodářství budou maximalizovány a všeobecně rozšířeny napříč Unií v souladu se zásadou excelence.
Hlavní rysy činností souvisejících s tímto specifickým cílem jsou stanoveny v části IV přílohy I.
5. Část V „věda se společností a pro společnost“ přispěje ke specifickému cíli „věda se společností a pro společnost“ stanovenému v čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 1291/2013 tím, že povede k navázání účinné spolupráce mezi vědou a společností, k získání nových talentů pro vědu a k propojení vědecké excelence se sociálním povědomím a odpovědností.
Hlavní rysy činností souvisejících s tímto specifickým cílem jsou stanoveny v části V přílohy I.
6. Část IV „Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska přispěje ke všem prioritám stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013 se specifickým cílem spočívajícím v poskytování vědecké a technické podpory tvorbě evropských politik iniciované zákazníky.
Hlavní rysy činností tohoto specifického cíle jsou stanoveny v části IV přílohy I.
7. Zvláštní program je posuzován ve vztahu k výsledkům a dopadům na základě výkonnostních ukazatelů.
Další podrobnosti o klíčových výkonnostních ukazatelích jsou uvedeny v příloze II.
Článek 4
Rozpočet
1. V souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 1291/2013 činí celkové finanční prostředky přidělené na provádění zvláštního programu 74 316,9 milionů EUR.
2. Částka uvedená v odstavci 1 tohoto článku je rozdělena mezi šest částí uvedených v čl. 2 odst. 2 tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013. Orientační rozdělení rozpočtových prostředků pro jednotlivé specifické cíle uvedené v článku 3 tohoto rozhodnutí a maximální celková částka příspěvku na akce Společného výzkumného střediska jsou uvedeny v příloze II nařízení (EU) č. 1291/2013.
3. Na správní výdaje Komise připadá nejvýše 5 % částek uvedených v čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013 pro části I až V zvláštního programu. Komise zajistí, že v průběhu programu se její administrativní náklady sníží, a bude usilovat o to, aby v roce 2020 dosáhla cíle 4,6 % nebo méně. Tyto hodnoty se přezkoumají v rámci průběžného hodnocení programu Horizont 2020 stanoveného v čl. 32 odst. 3 nařízení (EU) č. 1291/2013.
4. V případě potřeby lze prostředky zanést do rozpočtu na období po roce 2020 na pokrytí technických a správních výdajů s cílem umožnit řízení činností, které do 31. prosince 2020 nebudou ještě ukončeny.
HLAVA II
PROVÁDĚNÍ
Článek 5
Pracovní programy
1. Zvláštní program je prováděn prostřednictvím pracovních programů.
2. Komise přijme společné nebo zvláštní pracovní programy pro provádění částí I až V tohoto zvláštního programu uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a) až e), s výjimkou provádění akcí v rámci specifického cíle „Evropská rada pro výzkum“ uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 9 odst. 2.
3. Pracovní programy pro provádění akcí v rámci specifického cíle „Evropská rada pro výzkum“ uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a), jak jsou stanoveny vědeckou radou podle čl. 7 odst. 2 písm. b), přijímá Komise prostřednictvím prováděcího aktu v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 10 odst. 3. Komise se od pracovního programu stanoveného vědeckou radou odchýlí pouze tehdy, pokud se domnívá, že tento pracovní program není v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise pracovní program prostřednictvím prováděcího aktu přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2. Toto opatření Komise řádně zdůvodní.
4. Prostřednictvím prováděcího aktu přijme Komise samostatný víceletý pracovní program pro část VI zvláštního programu uvedeného v čl. 2 odst. 2 písm. f).
Tento pracovní program přihlíží ke stanovisku správní rady Společného výzkumného střediska podle rozhodnutí 96/282/Euratom.
5. Pracovní programy přihlížejí ke stavu vědy, techniky a inovací na úrovni jednotlivých členských států, na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni a k příslušnému vývoji politiky a trhu a společenskému vývoji. Pracovní programy případně obsahují informace o koordinaci s výzkumnými a inovačními činnostmi prováděnými členskými státy (včetně jejich regionů), mimo jiné v oblastech, v nichž existují iniciativy společného plánování. Podle potřeby se aktualizují.
6. Pracovní programy pro provádění částí I až V uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a) až e) tohoto rozhodnutí stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku, včetně případně orientačních údajů ohledně výše výdajů souvisejících s oblastí klimatu. Pracovní programy obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci, orientační harmonogram provádění a víceletý přístup a strategické směry pro další roky provádění. Pracovní programy u grantů zahrnují jednotlivé priority, výběr a kritéria pro udělení grantu a relativní váhu jednotlivých hodnotících kritérií a maximální míru financování celkových způsobilých nákladů. Rovněž uvedou jakékoliv další povinnosti účastníků týkající se využití a šíření v souladu s článkem 43 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (14). Podle potřeby umožňují strategické přístupy shora dolů i přístupy zdola nahoru, které se cíli zabývají inovativními způsoby.
Tyto pracovní programy mimoto obsahují oddíl, v němž jsou určeny průřezové otázky podle článku 14 a v příloze I nařízení (EU) č. 1291/2013 pod nadpisem „Průřezové otázky a podpůrná opatření“, a to na základě dvou či více specifických cílů v rámci téže priority nebo napříč dvěma či více prioritami. Tyto akce jsou prováděny integrovaným způsobem.
7. Komise přijímá prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 4. tato opatření:
a)
rozhodnutí o schválení financování nepřímých akcí, činí-li odhadovaná částka příspěvku Unie v rámci zvláštního programu 2,5 milionu EUR nebo více, s výjimkou akcí podle specifického cíle "Společné výzkumné středisko" uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a) tohoto rozhodnutí a s výjimkou akcí financovaných v rámci pilotního projektu „Rychlá cesta k inovacím“ uvedeného v článku 24 nařízení (EU) č. 1291/2013;
b)
rozhodnutí o schválení financování akcí zahrnujících použití lidských embryí a lidských embryonálních kmenových buněk a akcí podle specifického cíle „zabezpečené společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“ uvedeného v čl. 3 odst. 3 písm. g);
c)
rozhodnutí o schválení financování akcí, činí-li odhadovaná částka příspěvku Unie v rámci zvláštního programu na akce v rámci specifického cíle „Evropa v měnícím se světě - inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění“ podle čl. 3 odst. 3 písm. f) a na akce v rámci specifického cíle „šíření excelence a rozšiřování účasti“ uvedeného v čl. 3 odst. 4 a v rámci specifického cíle „věda se společností a pro společnost“ čl. 3 odst. 5 0,6 milionů EUR nebo více;
d)
vypracování kritérií pro hodnocení stanoveného v článku 26 nařízení (EU) č. 1291/2013.
Článek 6
Evropská rada pro výzkum
1. Komise zřídí Evropskou radu pro výzkum, která je prostředkem k provádění akcí v rámci části I „Vynikající věda“, jež souvisejí se specifickým cílem „Evropská rada pro výzkum“ uvedeným v čl. 3 odst. 1 písm. a). Evropská rada pro výzkum je následníkem Evropské rady pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím 2007/134/ES.
2. Evropská rada pro výzkum je složena z nezávislé vědecké rady podle článku 7 a specializované prováděcí struktury podle článku 8.
3. Evropská rada pro výzkum má předsedu, který je vybrán ze zkušených a mezinárodně uznávaných vědců.
Předsedu jmenuje Komise na základě transparentního přijímacího řízení za účasti nezávislého specializovaného vyhledávacího výboru, a to na funkční období omezené na čtyři roky, které může být jednou prodlouženo. Přijímací řízení a vybraný kandidát musí být schváleni vědeckou radou.
Předseda předsedá vědecké radě, zajišťuje její vedení a kontakt se specializovanou prováděcí strukturou a zastupuje ji ve světě vědy.
4. Evropská rada pro výzkum působí podle zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti, účelnosti, transparentnosti a odpovědnosti. Zajišťuje kontinuitu s akcemi Evropské rady pro výzkum prováděnými podle rozhodnutí 2006/972/ES.
5. Činnosti Evropské rady pro výzkum podporují výzkum prováděný ve všech oblastech jednotlivými a nadnárodními týmy, které spolu soutěží na evropské úrovni. Granty Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu se udělují pouze na základě kritéria excelence.
6. Komise zaručí samostatnost a bezúhonnost Evropské rady pro výzkum a zajistí řádné plnění úkolů jí svěřených.
Komise zaručí, aby provádění akcí Evropské rady pro výzkum bylo v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 4 tohoto článku a rovněž s celkovou strategií Evropské rady pro výzkum vypracovanou vědeckou radou podle čl. 7 odst. 2 písm. a).
Článek 7
Vědecká rada
1. Vědecká rada je složena z nejuznávanějších vědců, inženýrů a akademických pracovníků obou pohlaví a různých věkových skupin, s odpovídajícími odbornými znalostmi zajišťujícími rozmanitost výzkumných oblastí a jednajícími za svou osobu a nezávisle na cizích zájmech.
Členy vědecké rady jmenuje Komise na základě nezávislého a transparentního postupu pro jejich určení, na němž se dohodne s vědeckou radou, po konzultaci s vědeckou obcí a předložení zprávy Evropskému parlamentu a Radě.
Jejich funkční období je omezeno na čtyři roky a může být jednou prodlouženo, a to na základě rotačního systému zajišťujícího kontinuitu práce vědecké rady.
2. Vědecká rada vypracuje:
a)
celkovou strategii pro Evropskou radu pro výzkum;
b)
pracovní program pro provádění činností Evropské rady pro výzkum;
c)
metody a postupy pro vzájemná hodnocení a hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, jež budou financovány;
d)
své stanovisko k jakékoli záležitosti, která může z vědeckého hlediska rozšířit úspěchy a zvýšit dopad Evropské rady pro výzkum a kvalitu prováděného výzkumu;
e)
kodex chování, který mimo jiné upraví předcházení střetu zájmů.
Komise se odchýlí od stanovisek vědecké rady podle prvního pododstavce písm. a), c), d) a e) pouze tehdy, pokud se domnívá, že nebyla dodržena ustanovení tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise opatření s cílem zachovat kontinuitu provádění zvláštního programu a dosažení jeho cílů, objasní body, v nichž se odchyluje od stanovisek vědecké rady, a řádně je zdůvodní.
3. Vědecká rada jedná podle mandátu uvedeného v oddíle 1.1 části I přílohy I.
4. Vědecká rada jedná výlučně v zájmu dosažení specifického cíle „Evropská rada pro výzkum“ uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a)podle zásad stanovených v čl. 6 odst. 4. Jedná bezúhonně a poctivě a pracuje efektivně a s nejvyšší možnou transparentností.
Článek 8
Specializovaná prováděcí struktura
1. Specializovaná prováděcí struktura odpovídá za administrativní provádění a uskutečňování programu, jak je stanoveno v části I oddíle 1.2 přílohy I, a podporuje vědeckou radu při plnění všech jejích úkolů.
2. Komise zajistí, aby se specializovaná prováděcí struktura přesně, účinně a s potřebnou pružností řídila pouze cíli a požadavky Evropské rady pro výzkum.
HLAVA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 9
Sledování a informace o provádění
1. Komise každoročně sleduje provádění programu Horizont 2020 a podává o něm zprávy v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1291/2013 a přílohou III tohoto rozhodnutí.
2. Komise pravidelně informuje výbor uvedený v článku 9 o celkovém pokroku v provádění nepřímých akcí zvláštního programu s cílem umožnit výboru, aby včas poskytoval vhodné informace o přípravě pracovních programů, zejména pokud jde o víceletý přístup a strategické směry, a včas mu poskytuje informace o všech akcích navržených nebo financovaných v rámci programu Horizont 2020, jak je upřesněno v příloze IV.
Článek 10
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor (výbor pro program). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor se schází v různých složeních uvedených v příloze V s ohledem na předmět, který bude projednáván.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se přezkumný postup podle článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se poradní postup podle článku 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
5. Má-li být stanovisko výboru uvedeného v odstavci 2 a 2a získáno písemným postupem, je tento postup ukončen bez výsledku, pokud tak o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá prostá většina členů výboru.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle čl. 3 odst. 2 se Komisi svěřuje od na dobu trvání programu Horizont 2020.
3. Rada může přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 2 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jí byl tento akt oznámen, nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty informuje Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady se tato lhůta prodlouží o jeden měsíc.
6. Evropský parlament je informován o přijetí aktů v přenesené pravomoci Komisí, o námitkách k nim vyslovených a o zrušení přenesení pravomoci Radou.
Článek 12
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Akce zahájené na základě rozhodnutí uvedených v odstavci 1 tohoto článku a finanční povinnosti související s akcemi prováděnými na základě těchto rozhodnutí se až do doby ukončení řídí i nadále těmito rozhodnutími. V případě potřeby jsou zbývající úkoly výborů zřízených podle rozhodnutí uvedených v odstavci 1 tohoto článku prováděny výborem uvedeným v článku 10.
3. Finanční prostředky přidělené zvláštnímu programu mohou zahrnovat rovněž výdaje na technickou a správní pomoc, které jsou nezbytné k zajištění přechodu mezi zvláštním programem a opatřeními, na něž se vztahují rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 3. prosince 2013.