РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1379/2014 НА КОМИСИЯТА
от 16 декември 2014 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с произход от Китайската народна република и за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. за защита срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 15 от него, и Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (2), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка, класирани понастоящем в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и 7019 31 00 и с произход от Китайската народна република.
2. Започване на антисубсидийното разследване
(2)
На 12 декември 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване на антисубсидийно разследване“) (4), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антисубсидийна процедура относно вноса в Европейския съюз на някои продукти от стъклено влакно с произход от Китайската народна република („КНР“ или „засегнатата държава“).
(3)
Процедурата бе започната от Комисията, след като на 28 октомври 2013 г. Европейската асоциация на производителите на стъклени влакна („APFE“) („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на някои продукти от стъклено влакно и за съществена вреда, причинена от субсидирането, които бяха сметнати от Комисията за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
В съответствие с член 10, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 597/2009 („основния антисубсидиен регламент“) Комисията съобщи на правителството на КНР преди започване на разследването, че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на някои продукти от стъклено влакно с произход от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани правителството на КНР на консултации с цел изясняване на положението относно съдържанието на жалбата и постигане на взаимноприемливо решение.
(5)
Правителството на КНР прие поканата за консултации, като впоследствие те се проведоха на 5 декември 2013 г. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Комисията обаче надлежно взе под внимание коментарите, направени от правителството на КНР по отношение на посочените в жалбата схеми. След провеждането на консултациите на 9 декември 2013 г. бе получено писмено изявление от правителството на КНР.
(6)
На правителството на КНР бе предложено провеждането на допълнителни консултации във връзка с допълнителните схеми, които бяха установени в хода на разследването. Правителството на КНР обаче не прие предложението, като заяви, че по отношение на тези схеми е предоставена недостатъчна информация.
3. Паралелно искане за частично междинно преразглеждане на действащите антидъмпингови мерки
(7)
Комисията получи искане за започване на частично междинно преразглеждане на действащите антидъмпингови мерки (5), обхватът на което е ограничен до проучване на вредата в съответствие с член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета („основния антидъмпингов регламент“). Искането е подадено на 28 октомври 2013 г. и от APFE от името на производители от Съюза, които представляват над 25 % от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно.
(8)
Като установи, че са налице достатъчно доказателства, които обосновават започването на частично междинно преразглеждане, Комисията обяви на 18 декември 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване на антидъмпингово частично междинно преразглеждане“) (6), започването на частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент.
(9)
Един производител износител заяви, че съществуващите мерки, наложени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета, са нищожни, доколкото се отнасят до него, и че настоящото разследване в рамките на преразглеждането по отношение на съществуващите мерки, наложени от посочения регламент, следва да бъде прекратено. Той заяви, че съществуващите мерки са в нарушение на Антидъмпинговото споразумение на СТО, тъй като на въпросния производител износител е отказано индивидуално третиране съгласно разпоредбите на член 9, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент, така както са съществували към момента на приемане на посочения регламент. В подкрепа на твърдението си той се позовава на доклада на Апелативния орган на СТО от 28 юли 2011 г. по дело DS397 (7).
(10)
Вследствие на доклада на Апелативния орган на СТО от 28 юли 2011 г. по дело DS397 бе изменен член 9, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент (8). Това изменение се прилага по отношение на всички разследвания, започнати след влизането му в сила на 6 септември 2012 г. Що се отнася до производителите износители, обект на мерките, които вече са били в сила преди тази дата, Комисията публикува известие на 23 март 2012 г. (9), като прикани всички производители износители от държави с непазарна икономика да поискат преразглеждане, ако считат, че мерките, които се прилагат спрямо тях, следва да бъдат преразгледани предвид горепосочения доклад на Апелативния орган. Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 бе специално упоменат в посоченото известие. Комисията не е получила подобно искане за преразглеждане от този производител износител, нито пък производителят износител е поискал междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент.
(11)
Поради това валидността на съществуващите мерки не се поставя под въпрос и твърдението се отхвърля.
4. Разследван период и разглеждан период, прилагани към двете разследвания
(12)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на РП („разглеждания период“).
(13)
Анализите на вредата, проведени в рамките на антисубсидийното и на антидъмпинговото частично междинно преразглеждане, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно, с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите в двете разследвания. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези процедури, бяха взети предвид и при двете разследвания.
5. Страни, засегнати от разследванията
(14)
В двете известия за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в двете разследвания. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и органите на КНР, известните вносители, доставчици и ползватели, търговци, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на двете разследвания и ги прикани да вземат участие.
(15)
На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си относно започването на двете разследвания и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
6. Изготвяне на извадка
(16)
Комисията обяви в двете известия за започване, че може да ограничи до приемлив брой производителите износители в КНР, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат разследвани, чрез подбор на извадка в съответствие с член 17 от основния антидъмпингов регламент и член 27 от основния антисубсидиен регламент.
6.1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза, прилагана към двете разследвания
(17)
В двете известия за започване Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията направи подбор на извадката въз основа на производството в Съюза и обема на продажбите на пазара на Съюза на сходния продукт по време на РП и на географското разпределение. Тази извадка се състоеше от производствените предприятия на трима производители от Съюза, разположени в Белгия, Франция и Словакия (10), които представляват около 52 % от общото производство на Съюза и 49 % от всички продажби на пазара на Съюза. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза. Комисията прикани заинтересованите страни да изразят становището си относно временната извадка.
(18)
По време на разследванията правителството на КНР изтъкна, че спрямо производителите от Съюза е приложена различна методология за изготвяне на извадката при първоначалното антидъмпингово разследване, в сравнение с прилаганата при настоящите разследвания, без това да е мотивирано. Правителството на КНР заяви i) че Комисията вече е направила подбор на извадка преди започването на разследванията, следователно Комисията е решила преди започването на разследванията, че е необходима извадка, ii) че по време на първоначалното разследване всички страни, които са изявили желание да бъдат включени в извадката, е трябвало да предоставят информация на Комисията в рамките на 15 дни от започването на процедурата, докато в настоящия случай вече включените в извадката производители не са задължени да го направят, iii) че на страни, които са изявили желание да бъдат включени в извадката, не е била предоставена в рамките на двете известия за започване никаква информация относно това каква информация трябва да представят, за да бъдат включени в извадката, и че не е била предоставена информация относно обема на производството и продажбите, осъществявани от включените в извадката производители, iv) че използваният критерий за подбор „настоящата извадка представлява най-големият представителен обем на производителите, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време“ не е включен в член 17 от основния антидъмпингов регламент и извадка, подбрана на тази основа, не е в съответствие с посочената разпоредба.
(19)
В двете известия за започване Комисията е обяснила, че с оглед на големия брой производители от Съюза и с цел разследванията да приключат в определените срокове, тя е прибягнала до изготвянето на извадка, като в същото време е предложила изготвянето на временна извадка. Същата методология, т.е. изготвянето на извадка, е използвана и в предишното разследване. Използването на временна извадка не променя методологията, а само дава възможност за по-голяма ефективност, тъй като позволява да се спести време, като същевременно се зачита в пълна степен правото на защита. Комисията определено е дала възможност на други производители от Съюза, които считат, че са налице причини, поради които следва да бъдат включени в извадката, да се свържат с Комисията, или на всички други заинтересовани страни да представят всякаква относима информация във връзка с извадката. При окончателната извадка следва да се вземат предвид всички получени коментари, ако има такива. Тъй като не бяха получени коментари по отношение на предложената извадка, временната извадка беше потвърдена. Що се отнася до второто твърдение, производителите, които бяха временно подбрани, за да бъдат включени в извадката, са попълнили стандартния формуляр за изготвяне на извадката, който съдържа необходимата информация, за да може Комисията да направи подбор на временната извадка. Стандартният формуляр за изготвяне на извадката и отговорите са достъпни за разглеждане в неповерителното досие. Що се отнася до третото твърдение, страните, които пожелаха да бъдат включени, бяха приканени да се свържат с Комисията в срок от 15 дни от датата на публикуване на двете известия за започване, и те имаха възможност да се запознаят с неповерителното досие, в което се намират стандартните формуляри за изготвяне на извадката. В тези стандартни формуляри за изготвяне на извадката се съдържа информация за обема на производството и продажбите. Четвъртото твърдение също е неоснователно, тъй като в член 17, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент ясно се посочва най-големият представителен обем, чието разследване е възможно в рамките на наличното време.
(20)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР повтори заявлението си относно твърдяното процесуално несъответствие при подбора на извадката от производителите от Съюза преди започването на двете процедури и изтъкна следното: i) аргументите на Комисията за спазване на сроковете на разследванията не са обосновани, тъй като в член 17, параграф 2 от основния антидъмпингов регламент и в член 27, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент ясно се предвижда подбиране на извадка след започване на двете процедури и в съответствие с коментарите в рамките на три седмици от започването на двете процедури, ii) подбирането на временна извадка е дискриминационно или необективно и би действало като демотивиращ фактор за това други производители от Съюза да заявят интереса си, и iii) Комисията не е предоставила на другите производители от Съюза триседмичен срок за заявяване на интерес.
(21)
В член 17, параграф 2 от основния антидъмпингов регламент и в член 27, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент се посочва, че „се предпочита изготвянето на извадка след консултация и със съгласието на засегнатите страни, ако тези страни са се представили в рамките на три седмици от започването на разследването и в същия срок предоставят на разположение достатъчно информация“. Що се отнася до първото твърдение, основният антидъмпингов регламент и основният антисубсидиен регламент не възпрепятстват Комисията да предложи към момента на започване на процедурата подбирането на временна извадка, като страните се приканват да направят коментари по отношение на нея. Освен това, като се има предвид, че производителите от Съюза (или поне голяма част от тях) подкрепят жалбата, и като се вземе предвид информацията, получена от стандартните формуляри за изготвяне на извадката, Комисията е разполагала с необходимата информация по отношение на промишлеността на Съюза, за да направи подбор за временна извадка на етапа на започването на процедурата. Тази информация прави изготвянето на извадката от производители от Съюза различно от приложеното по отношение на производителите износители. Що се отнася до второто и третото твърдение, в известията за започване е посочено, че производителите от Съюза, които считат, че следва да бъдат включени в извадката, трябва да се свържат с Комисията в срок от 15 дни. Комисията не вижда по какъв начин това нарушава разпоредбите на основния регламент или може да се счита за дискриминационно, необективно и още по-малко демотивиращо.
(22)
Правителството на КНР заяви, че извадката не е представителна, тъй като в нея не е включено никакво дружество със значително производство за собствено потребление, и поради това част от местната промишленост просто не е била подложена на оценка.
(23)
Това твърдение се отхвърля, тъй като включените в извадката производители от Съюза определено са имали продажби за собствено потребление. Освен това правителството на КНР не е посочило кой производител от Съюза следва да бъде включен и кой следва да бъде изключен от извадката.
(24)
Един производител износител заяви, че извадката на производителите от Съюза не е представителна, тъй като нито един от включените в нея производители от Съюза не е произвеждал/продавал матове от нарязани влакна.
(25)
Включените в извадката предприятия на тримата производители от Съюза действително не са произвеждали матове от нарязани влакна, но са произвеждали матове от нишки, както и други основни видове продукти. Поради това бе счетено, че включените в извадката предприятия са представителни също и поради факта, че те са представлявали около 52 % от общото производство на Съюза, 49 % от всички продажби на пазара на Съюза и имат добро географско разпределение. Фактът, че една от многобройните разновидности на видовете продукти не е била произвеждана от включените в извадката производители от Съюза, не променя това заключение.
6.2. Изготвяне на извадка от вносители, прилагана към двете разследвания
(26)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в двете известия за започване.
(27)
Като се има предвид, че само двама несвързани вносители попълниха формуляра за извадката, изготвянето на извадка не е необходимо.
6.3. Изготвяне на извадка от производители износители в КНР, прилагана към двете разследвания
(28)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в КНР да предоставят информацията, посочена в известията за започване. Освен това Комисията се обърна към Постоянното представителство на КНР в Съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(29)
Осем производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент и с член 17, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент Комисията подбра извадка от трима производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент и с член 17, параграф 2 от основния антидъмпингов регламент всички известни засегнати производители износители и органите на засегнатата държава бяха приканени да представят коментари относно временно подбраната извадка. Във връзка с това не бяха получени коментари. Поради това Комисията реши да запази предложената извадка, като всички заинтересовани страни бяха съответно информирани за окончателно подбраната извадка.
(30)
Извадката от производители износители или групи от производители износители се състои от:
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“);
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd („OCH“) и свързаните с него дружества; Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd („NCH“) и Changzhou Tianma Group Co., Ltd („Tianma“). Тези три дружества се наричат „Jiangsu Changhai Group“;
-
Jushi Group Co., Ltd, и свързаните с него дружества; Jushi Group Chengdu Co., Ltd и Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. Тези три дружества се наричат Jushi Group.
(31)
Извадката представляваше 78 % от общия обем на експортните продажби от КНР за Съюза по време на РП, въз основа на отговорите във формулярите за извадката.
7. Отговори на въпросника и проверки на място
(32)
Комисията изпрати въпросници на правителството на КНР, на всички китайски производители износители, които поискаха такива, както и на включените в извадката производители от Съюза, на ползвателите и търговските сдружения, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в двете известия за започване.
(33)
Отговори на въпросника бяха получени от правителството, от тримата включени в извадката китайски производители износители, от тримата включени в извадката производители от Съюза, от 14 ползватели от Съюза и от двама несвързани вносители. Отговорът на един от ползвателите обаче не бе достатъчен и това не позволи на Комисията да извърши аргументиран анализ на представените данни, въпреки изпратените няколко напомнителни писма.
(34)
Освен това едно сдружение, „Glass Alliance Europe“, представляващо стъкларската промишленост, се представи като заинтересована страна от името на своите членове и представи становище относно своята позиция.
(35)
Писмени изявления бяха получени и от няколко сдружения на ползватели, по-специално от „Danish Wind Industry Association“, „Danish Plastics Federation“ и от „Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites (GPIC)“, както и от Siemens Wind Power AG.
(36)
Освен това коментари бяха представени от Китайската търговска камара за внос и износ на продукти на леката промишленост и на занаятчийски продукти („CCCLA“).
(37)
Комисията потърси и провери цялата информация, която сметна за необходима за определянето на субсидирането, вредата и интереса на Съюза. Проверки на място в съответствие с член 16 от основния антидъмпингов регламент и с член 26 от основния антисубсидиен регламент бяха извършени в правителството на КНР и в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
3B Fibreglass SPRL, Белгия;
-
Owens Corning Fibreglass France, Франция;
-
Johns Manville Slovakia a.s., Словакия.
Производители износители в КНР:
-
Chongqing Polycomp International Corporation;
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd;
-
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd;
-
Changzhou Tianma Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Chengdu Co., Ltd;
-
Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.
Търговци, свързани с производители износители, разположени в КНР:
-
China National Building Materials and Equipment Import and Export Corporation („CMBIE“);
-
China National Building Materials International Corporation („CNBMIC“).
Търговци, свързани с производители износители, разположени в Съюза:
-
Jushi Italia Srl;
-
Jushi Spain SA;
-
Jushi France SAS.
Несвързани вносители:
-
Helm AG, Германия.
Ползватели:
-
Basell Polyolefine, Германия;
-
DSM, Нидерландия;
-
DuPont de Nemours, Белгия;
-
Exel Composites, Белгия;
-
Fiberline Composites, Дания;
-
Formax, Обединено кралство;
-
Polyone, Германия;
-
Vestas Wind Systems, Дания.
(38)
Правителството на КНР заяви в обобщен вид, че правото му на защита във връзка с достъпа до досието, достъпно за разглеждане от заинтересованите страни, е било нарушено, тъй като в неповерителното досие е липсвала информация, без да се посочи „основателна причина“ за това или да се предоставят достатъчно подробни резюмета, или по изключение не са били посочени причините, поради които не се предоставя неповерително резюме.
(39)
Комисията счита, че неповерителното досие, достъпно за разглеждане от заинтересованите страни, е съдържало достатъчно информация, за да позволи на заинтересованите страни да се запознаят с данните, които са използвани от Комисията в нейния анализ, и поради това твърдението бе счетено за неоснователно. Правителството бе уведомено за причините, поради които Комисията счита, че твърденията са неоснователни.
(40)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР, както и един производител износител заявиха още веднъж, че разпоредбата относно поверителността е използвана с твърде разширен обхват и е изисквала да бъдат оповестени видовете продукти, продавани от производителите от Съюза, както и общите количества по контролен номер на продуктите (КНП).
(41)
Комисията счита, че няма нарушение на правото на защита, тъй като в рамките на оповестяването всички производители износители са получили специфична информация за контролните номера на продуктите, произведени от включените в извадката производители от Съюза, които са били в конкуренция с КНР. Поради това твърдението беше отхвърлено.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(42)
Разглежданият продукт при двете разследвания е същият като продукта, определен в Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета и описан в двете известия за започване, по-специално нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата („разглежданият продукт“ или „продуктите от стъклено влакно“), понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и 7019 31 00 (последният код заменя код 7019 31 10 от 1.1.2014 г.) и с произход от КНР.
(43)
Разглежданият продукт представлява суровина, която най-често се използва за подсилване на термопластични и термореактивни смоли в промишлеността на композитните материали. Получаваните като резултат композитни материали (пластмаси, подсилени със стъклени влакна) се използват в голям брой промишлености: автомобилната промишленост, електрическата/електронната промишленост, в лопатките на вятърни електрогенератори, сградостроителството/строителните дейности, резервоарите/тръбопроводите, потребителските стоки, космическата/военната промишленост и т.н.
(44)
Съществуват три основни вида продукти от стъклено влакно, които са обхванати от настоящата процедура - по-специално нарязани влакна (11), ровинги (12) и матове (13) (различни от стъклената вата). При разследването се установи, че всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки разликите във външния вид и възможните разлики в крайните приложения на различните видове.
2. Искания за изключване на продукти
2.1. Код по КН 7019 31 90
(45)
След публикуването на двете известия за започване CCCLA отбеляза, че в двете известия за започване е посочен код по КН 7019 31 10, докато жалбоподателят е посочил код по КН 7019 31 00, и че последният код вече не съществува. Тя заяви, че продуктите, които преди са били класирани в код по КН 7019 31 00, сега са класирани в два различни кода по КН: 7019 31 10 (мат от стъклено влакно от нишки) и 7019 31 90 (други видове мат от стъклено влакно). Като се има предвид, че настоящите разследвания обхващат някои продукти от стъклено влакно, CCCLA счита, че продуктите, класирани в код по КН 7019 31 90, а именно „мат от стъклено влакно без нишки“, следва да бъдат изключени от обхвата на разглеждания продукт.
(46)
Това твърдение не е свързано с разглеждания въпрос, тъй като не се отнася до продукта, засегнат на първо място.
(47)
Жалбоподателят се позовава на код по КН ex 7019 31 00 и изрично посочва, че матовете от стъклена вата (т.е. другите матове или матовете от стъклено влакно без нишки) са изключени. Това е причината, поради която преди кода по КН има „ех“.
(48)
Двете известия за започване са публикувани през декември 2013 г. и в тях се посочва: „понастоящем класирани в кодове по КН […] 7019 31 10“. Като се има предвид, че от 1 януари 2012 г. продуктите, класирани преди това в код по КН 7019 31 00 са били разделени в кодове по КН 7019 31 10 и 7019 31 90, известието за започване не включва „мат от стъклено влакно без нишки“, както е посочено „понастоящем класирани в кодове по КН […] 7019 31 10“.
(49)
В настоящия регламент обаче е посочено „понастоящем класирани в кодове по КН […] 7019 31 00“, като се има предвид, че двата кода по КН 7019 31 10 и 7019 31 90 са слети отново от 1 януари 2014 г., предвид факта, че код по КН 7019 31 90 е останал на практика празен (тъй като другите видове мат от стъклено влакно, а именно матовете от стъклена вата по-скоро се класират в код по КН 7019 39 00).
(50)
Поради това искането за изключване на код по КН 7019 31 90 не е от значение.
2.2. Тeкстурирани ровинги
(51)
Един ползвател поиска текстурираните ровинги (14) да бъдат извадени от обхвата на продукта поради факта, че те не се произвеждат от производителите от Съюза на стъклени влакна.
(52)
Три дружества в Съюза обаче бяха идентифицирани като производители на текстурирани ровинги с достатъчен капацитет за задоволяване на нуждите на пазара. При разследванията се установи, че всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки възможните разлики в крайните приложения. Поради това искането текстурираните ровинги да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
(53)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че текстурираните ровинги следва да бъдат изключени, тъй като i) само един производител от Съюза доставя текстурирани ровинги на пазара в ограничени количества и поради това вносът на такива продукти не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, ii) поради факта, че текстурираните ровинги са различни от правите ровинги, тъй като последните имат по-добра якост в напречно направление при композитен профил, получен чрез пултрузия, и се получават чрез различен производствен процес и iii) противно на посоченото по време на първоначалното антидъмпингово разследване по отношение на преждите Комисията счита, че ограничената заменяемост не е фактор от значение, който да позволи изключването на текстурираните ровинги.
(54)
По отношение на първото твърдение Комисията отново отбелязва, че има няколко производители в Съюза, които имат капацитет да задоволяват нуждите на пазара от текстурирани ровинги, но само една понастоящем продава този вид продукт. Аргументът на правителството на КНР, че само един производител в Съюза всъщност продава продукта, по-скоро е показател за наличието на вреда, тъй като това означава, че ползвателите са се преориентирали към други доставчици извън Съюза, по-специално от КНР.
(55)
Що се отнася до второто твърдение, процесът на производство на текстурираните ровинги е идентичен с този на „нормалните“ ровинги, с изключение на това че има един допълнителен етап на вкарване на въздух в ровинга, което изисква само относително евтино допълнително оборудване и не променя основните технически и физични характеристики на продукта. Текстурираният ровинг само изглежда до известна степен по-обемен от „нормалния“ ровинг.
(56)
По отношение на третото твърдение Комисията е възприела същия подход, както и при предишното разследване, когато текстурираните ровинги също са били част от разглеждания продукт и искането за тяхното изключване е било отхвърлено. Не бяха изтъкнати аргументи, въз основа на които да се стигне до различно заключение.
(57)
Поради това искането текстурираните ровинги да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
2.3. Продукти, по отношение на които промишлеността на Съюза не е изправена пред конкуренция от страна на КНР
(58)
Правителството на КНР поиска продуктите, по отношение на които промишлеността на Съюза не е изправена пред конкуренция от страна на китайския внос (както е посочено в неповерителната версия на жалбата във връзка със субсидирането), да бъдат извадени от обхвата на продукта. Посочените продукти са нарязани влакна за употреба при мокри процеси (WUCS) и матове.
(59)
WUCS имат ограничен срок на годност и изискват по-високи транспортни разходи поради допълнителното тегло на съдържанието на вода. Въпреки това WUCS се търгуват в световен мащаб. При разследването се установи, че всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки някои разлики във външния вид и възможните разлики в крайните приложения. WUCS и матовете, подобно на другите видове на разглеждания продукт, се използват като материал за подсилване. Освен това твърдението на правителството на Китайската народна република, че някои китайски продукти от стъклено влакно все още не са налични в големи количества на пазара на Съюза, не изключва промяна в бъдещото поведение на стопанските субекти по отношение на износа на тези конкретни видове. Поради това искането тези продукти да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
(60)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че i) само един производител от Съюза произвежда WUCS и поради това вносът на такива продукти не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, ii) производителите от Съюза не са претърпели никаква вреда от горепосочените продукти, тъй като промишлеността на Съюза е заявила в публичната версия на жалбата, че може да реализира печалба над 8 % - 10 % от тези продукти, iii) факта, че WUCS имат по-високо съдържание на вода, ограничен срок на годност и се получават чрез различен производствен процес и поради това във физическо и химично отношение са различни от нормалните нарязани влакна и iv) противно на посоченото по време на предишното антидъмпингово разследване по отношение на преждите Комисията счита, че ограничената заменяемост не е фактор от значение, който да позволи изключването на WUCS и на матовете.
(61)
Първото твърдение се отхвърля, тъй като няколко производители от Съюза продават WUCS, и поради това не е изключено промишлеността на Съюза да понесе вреда по отношение на този вид продукт.
(62)
Що се отнася до второто твърдение, фактът, че някои видове продукти в определен момент във времето са рентабилни, не е достатъчна причина те да бъдат изключени. Освен това WUCS се внасят в Съюза в много по-малки количества, отколкото другите продукти от стъклено влакно. Поради това маржът на печалбата за този единствен вид продукт не е представителен за разглеждания продукт.
(63)
Що се отнася до третото твърдение, разглежданият продукт не се определя в зависимост от съдържанието му на вода. Поради това съдържанието на вода във WUCS не е основание за тяхното изключване. В допълнение процесът на производство на WUCS е същият като този за получаване на нарязани влакна за употреба при сухи процеси (DUCS), с изключение на един от производствените етапи, представляващ етапа на изсушаване.
(64)
Що се отнася до четвъртото твърдение, Комисията е възприела същия подход, както и при предишното антидъмпингово разследване, когато WUCS също са били част от разглеждания продукт. Не бяха изтъкнати аргументи, въз основа на които да се стигне до различно заключение.
(65)
Поради това искането WUCS да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
3. Сходен продукт
(66)
Подобно на предишното антидъмпингово разследване бе установено, че разглежданият продукт и продуктите от стъклено влакно, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР, както продуктите от стъклено влакно, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и употреби. Поради това тези продукти са сходни продукти за целите на настоящите разследвания по смисъла на член 1, параграф 4 от основния антидъмпингов регламент и на член 2, буква в) от основния антисубсидиен регламент.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(67)
В Дванадесетият петгодишен план за национално икономическо и социално развитие на КНР се подчертава стратегическата визия на правителството на КНР за подобряване и насърчаване на ключовите сектори, в която е включено, наред с другото, производството на продукти от стъклено влакно. По-специално в глава 9 от Дванадесетия петгодишен план се посочва следното относно преобразуването и обновяването на преработващата промишленост:
„Ние ще насочим силите си към разработването на нови материали като фотоволтаичното стъкло, свръхтънкото субстратно стъкло, специалните стъклени влакна и специалните керамични материали“
.
(68)
В раздел 3 от глава 9 на горепосочения план относно технологичното модернизиране на предприятията по-специално се заявява, че правителството на КНР „… ще насърчава предприятията да повишават възможностите си за разработване на нови продукти, да увеличават технологичното съдържание и добавената стойност на своите продукти и да актуализират и усъвършенстват своите продукти по-бързо“.
(69)
Освен това в глава 10, раздел 1 от същия план се посочва следното:
„При производството на нови материали целта ще бъде разработването на нови функционални материали, усъвършенствани структурни материали, влакна с високи показатели и изготвени от тях композитни материали, както и основни материали с общо предназначение“
.
(70)
Значението на нововъведенията и на новите материали като цяло е ясно посочено както в „Дванадесетата петгодишна програма за нововъведения в областта на промишлените технологии“, така и в документа „Национален план за дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.)“.
(71)
Освен това в „Каталога с насоки за промишленото преструктуриране за 2011 г.“ (Решение № 9) по отношение на насърчаваната промишленост изрично е посочено „изтегляне на влакна от пещи за влакна от Е-стъкло […], разработване и производство на стъклени влакна с високи показатели и на продукти от тях“. Също така в „Каталога с насоки за отраслите с чуждестранни инвестиции“, в който се изброяват отраслите, в които се насърчават чуждестранните инвестиции (15), се посочва изрично производството на продукти от стъклени влакна и на специални стъклени влакна.
(72)
Правителството на КНР заяви, че тези планове представляват само насоки и не са обвързващи. Въпреки това в Дванадесетия петгодишен план е ясно посочено, че той е правно обвързващ:
„След обсъждане и одобрение от Националния народен конгрес настоящият план придобива правна сила“
.
(73)
След оповестяването правителството на КНР заяви, че разглежданият продукт представлява единствено стандартните продукти от стъклено влакно (Е-стъкло), а не по-напредналите в технологично отношение стъклени влакна с високи показатели (стъклени влакна със специално предназначение или S-стъкло). Поради това разглежданият продукт от настоящото разследване попада извън обхвата на насърчаваните отрасли, тъй като сред тях са единствено произвеждащите специални стъклени влакна или влакна с високи показатели. Правителството на КНР се позовава, наред с другото, на Дванадесетия петгодишен план, в който се споменават само „влакната с високи показатели“ и „специалните стъклени влакна“.
(74)
На първо място, разглежданият продукт представлява някои продукти от стъклено влакно. В определението на продукта не се прави разграничение дали тези продукти са произведени от стандартни стъклени влакна (наричани по-долу Е-стъкло) или от специални стъклени влакна (S-стъкло). На второ място, нито една от заинтересованите страна не е представила искане за изключване на продукти, в което да се твърди, че специалните стъклени влакна не следва да бъдат част от обхвата на продукта. На трето място, правителството на КНР не е оспорило факта, че то е насърчавало разработването на „специални стъклени влакна“. Дори продуктите от стандартни стъклени влакна например са посочени като промишленост, по отношение на която чуждестранните инвестиции се насърчават (вж. съображение 71).
(75)
Във всеки случай дори ако се приеме, че само разработването на стъклени влакна с високи показатели (например S-стъкло) се насърчава от правителството на КНР, при разследването не бе открита никаква разлика между промишлеността за производство на стандартни стъклени влакна, от една страна, и промишлеността за производство на специални стъклени влакна, от друга страна. Напротив, всички продукти от стъклено влакно, независимо дали са изработени от Е-стъкло или от стъклени влакна с високи показатели, като S-стъкло, са произведени от една и съща промишленост за стъклени влакна. В това отношение Комисията установи по-специално, че всички включени в извадката китайски производители износители използват както стандартните стъклени влакна (Е-стъкло), така и стъклените влакна с високи показатели (например S-стъкло) в производствения си процес, и че не съществува механизъм за ограничаване на предоставената подкрепа, било то под формата на преференциални заеми или на предоставяне на права за земеползване, на една част от производството. Следователно изричното насърчаване на разработването на продукти от стъклено влакно с високи показатели не е причина от правна или фактическа гледна точка за изключване на промишлеността за производство на стъклени влакна от общата политическа стратегия за насърчаване на предприятията да повишават възможностите си за разработване на нови продукти, да увеличават технологичното съдържание и добавената стойност на своите продукти и да актуализират и усъвършенстват своите продукти по-бързо.
(76)
От гореизложеното следва, че твърдението, според което разглежданият продукт не представлява част от насърчаваната промишленост, е неоснователно и поради това се отхвърля.
(77)
Освен това в „Решение № 40 на Държавния съвет за обнародване и изпълнение на „Временни разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване““ (наричано по-долу „Решение № 40“, заедно с „Временни разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване“) се посочва, че правителството на КНР ще подкрепя активно развитието на нови видове промишленост (16).
(78)
Въпреки че в Решение № 40 не се посочва изрично промишлеността за производство на стъклени влакна или по-общо промишлеността за производство на нови материали, в решението се дават указания на всички финансови институции да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти и се предвижда да бъдат провеждани „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“ (17). Поради това може да се стигне до заключението, че разпоредбите на Решение № 40 са били приложими към промишлеността за производство на стъклени влакна.
(79)
Правителството на КНР заяви, че в Решение № 40 само се предполага, че насърчаваните отрасли следва да получават кредитна подкрепа „в съответствие с принципите в областта на кредитирането“, и че не може да се направи извод, че тази подкрепа следва да се оказва на преференциална основа.
(80)
Разследването показа, че включените в извадката дружества са се възползвали от политиките на преференциално кредитиране. Някои от губещите предприятия са продължили да получават финансиране при преференциални условия. Поради това Комисията отхвърля твърдението на правителството на КНР, че кредитирането на промишлеността за производство на стъклени влакна се е извършвало „в съответствие с принципите в областта на кредитирането“. Ключовият момент е, че съгласно Решение № 40 всички финансови институции трябва да предоставят кредити на насърчаваните отрасли, към които спада промишлеността за производство на стъклени влакна, и че тази подкрепа de facto се предоставя при преференциални условия.
(81)
Освен това в националния план за средно- и дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.) се поема ангажимент „да се отреди приоритетно значение на финансирането на политиките“, „да се насърчат финансовите институции да предоставят кредитиране при преференциални условия на по-значимите национални научни и технологични проекти за индустриализация“, „да се насърчат финансовите институции да подобрят и подсилят финансовите услуги за високотехнологичните предприятия“ и „да се провеждат политики на преференциално данъчно облагане за насърчаване на развитието на високотехнологичните предприятия“.
(82)
Производството на продукти от стъклено влакно попада в описанието на високотехнологично предприятие, което се доказва от броя на производителите със статут на високотехнологични предприятия и на предприятия с нови технологии в КНР. При разследването несъмнено бе установено, че някои от включените в извадката дружества са получили сертификат за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, като те биха могли да се ползват от преференциалното третиране, очертано в посочения по-горе национален план за средно- и дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.).
2. Неоказване на съдействие и използване на наличните факти
2.1. Прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент към един производител износител
(83)
По време на проверката на място в едно от дружествата в КНР бе установено, че дружеството е подменило одитирания финансов отчет, който първоначално е представило на Комисията при отговора си на антисубсидийния въпросник. Дружеството не е оповестило доброволно тази информация и наличието на различен одитиран финансов отчет беше разкрито, едва когато от дружеството бе поискано да предостави оригинален екземпляр от финансовия отчет. Освен това новият отчет бе предоставен само на китайски език. Тъй като наличието на два комплекта одитирани финансови отчети е в нарушение на Международните стандарти за одит (№ 560: относно „последващи събития“), проверяващият екип подчерта, че това е сериозен въпрос, тъй като се пораждат съмнения относно достоверността на представените финансови отчети. Дружеството обясни, че одитираните финансови отчети, подадени първоначално при отговора на въпросника, са съдържали грешки и поради това са били заменени с нова версия, изготвена от същото одиторско дружество, на която е поставена задна дата и е издадена повторно със същия пореден номер като оригиналния доклад за финансовите отчети, който е бил унищожен.
(84)
След проверката на място и след като бе представен превод на „втория“ комплект финансови отчети, Комисията изпрати писмо на дружеството, в което се посочват конкретно и подробно причините, поради които счита, че някои от представените във въпросника данни не могат да се считат за проверени. Дружеството беше уведомено, че Комисията може да реши да направи констатациите си въз основа на наличните факти в съответствие с член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент и му бе предоставена възможност да изрази своето становище.
(85)
Дружеството представи становището си както в писмена форма, така и по време на изслушването със служителя по изслушванията. В отговора си то посочи наличието на още един (трети) комплект одитирани финансови отчети (във формата, използван за дружествата, допуснати до борсова търговия). Макар че не изглежда да има съществени разлики между „втория“ и „третия“ комплект отчети, последният въпреки това е много по-подробен и изчерпателен. Той вече е бил изготвен и макар да е бил на разположение на дружеството по време на проверката на място (18), Комисията не е била информирана своевременно по време на проверката за съществуването на този финансов отчет. За разлика от другите финансови отчети в тази „трета“ версия са изброени изрично и подробно всички субсидии (включително тяхното правно основание), които дружеството е получило по време на РП. Поради това разглеждането на този финансов отчет по време на проверката на място би било много полезно с цел да се направи насрещна проверка на цялата предоставена информация относно индивидуалните схеми, по които дружеството е получило субсидиране.
(86)
Комплектът от одитирани финансови отчети е документ от основно значение, за да бъде възможно извършването на надлежна проверка на предоставената от дружеството информация на Комисията по отношение, наред с другото, на получените безвъзмездни средства, заемите, правата за земеползване, отсрочването на данъци и т.н.
(87)
Както е посочено по-горе, сътрудничеството от страна на дружеството не беше налице и това създаде сериозна пречка за надлежната проверка на информацията, предоставена на Комисията, поради което тя не можа да провери надлежно получената информация относно, наред с другото, равнището на получените от дружеството субсидии. Вследствие на това Комисията не можа да изготви достатъчно точни констатации, по-специално по отношение на равнището на получените субсидии.
(88)
Бе счетено, че дружеството е предоставило подвеждаща информация и не е оказало необходимото съдействие. Поради това Комисията реши да приложи разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент. Тъй като дружеството бе част от група, разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент бяха приложени към цялата група.
(89)
За установяването на равнището на субсидиране на групата обаче Комисията използва действителните данни на двете дружества от групата, които бяха оказали пълно съдействие и при двете разследвания, като информацията от тях бе счетена за надеждна във връзка с равнищата им на субсидиране. Що се отнася до дружеството в рамките на групата, предоставило подвеждаща информация, равнището на субсидиране бе определено въз основа на наличните факти. При установяване на равнището на субсидиране за посочения правен субект използваните от Комисията налични факти бяха най-високото равнище на субсидиране, установено за всяка схема за субсидиране за всички правни субекти, принадлежащи към включените в извадката дружества или групи от дружества, посочени в съображение 30, които оказаха пълно съдействие при разследването.
(90)
След оповестяването жалбоподателят заяви, че използваната методология за определяне на равнището на субсидиране на групата не е правилна. Той изтъкна, че тъй като маржът на субсидията на групата представлява сумата от най-високите маржове на субсидията, установени за всяка схема за субсидиране за всяко от оказалите съдействие дружества, равнището би следвало да бъде много по-високо.
(91)
Това твърдение се основава на недоразумение. Методологията, използвана за изчисляване на равнището на субсидиране, описана в съображение 89 по-горе, е приложена единствено по отношение на дружеството (в рамките на групата), предоставило подвеждаща информация, а не за групата като цяло. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(92)
Дружеството, предоставило подвеждаща информация, не е изнасяло разглеждания продукт. В рамките на групата износът на разглеждания продукт се е извършвал от едно от свързаните с него дружества. Последно споменатото дружество обаче оказа пълно съдействие при двете разследвания и предостави надеждна информация относно експортната цена на групата. Поради това предоставената информация бе използвана за окончателните констатации на Комисията в рамките на посочената процедура.
(93)
След оповестяването производителят износител заяви, че Комисията е допуснала грешка при прилагането на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(94)
На първо място, беше заявено, че в изпратеното до дружеството писмо, в което Комисията е изложила подробно причините за предложеното прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, въобще не е споменато, че информацията относно субсидиите не е могла да бъде проверена. Следователно Комисията не може да се позове на тази аргументация в своите окончателни заключения, тъй като на дружеството не е била дадена възможност да изложи становището си по този аргумент.
(95)
Това твърдение не може да бъде прието. В това писмо Комисията изрично е посочила, че „не може да се заключи, че информацията относно равнището на субсидиите, получени от [дружеството], е била проверена“. Във всеки случай дружеството е било напълно информирано за причините за прилагането на най-добрите налични факти в документа за окончателно оповестяване и му е била предоставена възможност да изрази становището си относно тях, което то също е направило.
(96)
На второ място, производителят износител заяви, че дори и Комисията да приложи разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, тя не следва да се позовава на данните на други дружества като основа за определяне на равнището на субсидиране, а по-скоро следва да се основава на реалния комплект от одитирани финансови отчети, тъй като това все още е „най-подходящата“ и „най-уместната“ информация относно равнището на субсидиране на дружеството.
(97)
Както е обяснено в съображения 83 - 88 по-горе, Комисията има сериозни съмнения относно достоверността на представените финансови отчети и поради това тя не би могла да се основава на тях при проверката на равнището на субсидиране за различните схеми и/или програми за субсидиране, като например преференциалните заеми и правата за земеползване, получени на занижени цени. Достоверните одитирани финансови отчети определено са от решаващо значение за проверката на точността и пълнотата на предоставената информация. Поради това Комисията трябваше да прибегне до най-добрите налични факти, за да определи равнището на субсидиране, което в този случай бе проверена информация относно съответните схеми за субсидиране от други оказали съдействие субекти. Поради това твърдението се отхвърля.
(98)
Дружеството освен това заяви, че Комисията погрешно е приложила международните счетоводни стандарти („IAS“) като критерий за отхвърляне на комплекта от заверени финансови документи. Според дружеството следва да се направи разграничение между функцията на комплекта одитирани финансови отчети и значението на международните счетоводни стандарти при оценка на третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, в рамките на антидъмпинговите процедури, от една страна, и на антисубсидийните процедури, от друга страна. Нарушение на международните счетоводни стандарти не може да представлява причина за прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(99)
Комисията отбелязва, че нарушението на международните счетоводни стандарти, което бе открито по време на разследването, само по себе си не е било причина за прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент. Причината е фактът, че на Комисията са представени различни версии на комплекта от одитирани финансови отчети, което е породило съмнения относно тяхната достоверност и поради това Комисията е стигнала до заключението, че другата информация относно равнището на субсидиране не би могла да бъде проверена. Поради това твърдението се отхвърля.
(100)
Дружеството също така заяви, че използваната от Комисията методология за изчисляване на неговия марж на субсидията, състояща се в приемането на най-високата изравнителна ставка за всяка схема, установена по отношение на всеки оказал съдействие правен субект (а не всяка група) е необоснована. Дружеството заяви, че тази методология има недостатъци, тъй като дружествата в рамките на една и съща група може да решат да концентрират субсидиите в един конкретен субект в полза на цялата група.
(101)
Както е обяснено в съображение 89, при изчисляване на равнището на субсидиране в рамките на групата, Комисията е използвала действителните данни на две други дружества от групата, които са оказали съдействие при двете разследвания при изчисляване на равнището на субсидиране за цялата група. Наличните факти се отнасят само до един правен субект в рамките на групата, който е предоставил подвеждаща информация. За да определи равнището на субсидиране на правен субект в рамките на групата, Комисията е установила, че е най-целесъобразно изчисленията да се основават на същото равнище в рамките на корпоративната структура и да бъде взето предвид най-високото равнище на субсидиране, установено за всеки от правните субекти (в рамките на групата, ако е приложимо), принадлежащи към включените в извадката дружества или групи от дружества. Поради това твърдението се отхвърля.
2.2. Прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент към държавните банки
(102)
На Комисията не бе оказано съдействие от страна на държавните банки в КНР. Те бяха приканени да предоставят необходимата информация за целите на антисубсидийното разследване чрез попълване на въпросник. Поради това Комисията уведоми правителството на КНР, че смята да направи констатациите си въз основа на наличните факти в съответствие с член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент по отношение на информацията, свързана с държавните банки.
(103)
В отговор на писмото на Комисията и на последващото оповестяване правителството на КНР възрази относно прилагането на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, доколкото то засяга информацията, поискана от държавните банки. То заяви, че правителството на КНР е предоставило голямо количество информация в рамките на настоящото разследване. Комисията обаче установи, че тази информация не може да замести изцяло отговора от страна на държавните банки на специалните въпросници. Правителството на КНР не оспори факта, че държавните банки не са представили отговор на въпросника, нито че тези банки са държавна собственост. Поради това се наложи за своите констатации по отношение на държавните банки Комисията да разчита на наличните факти.
3. Разследвани схеми
(104)
Комисията изпрати въпросници на правителството на КНР, които включваха въпросници, предназначени за държавните банки, и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно схемите, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на промишлеността за производство на стъклени влакна. Бяха разследвани следните схеми:
а)
Преференциално кредитиране по политиките, гаранции и застраховки за промишлеността за производство на стъклени влакна:
-
Преференциално кредитиране по политиките
-
Програми за субсидиране под формата на експортни кредити
-
Експортни гаранции и застраховки за нови материали
-
Ползи от достъпа до офшорни холдингови дружества и изплащане на заеми от правителството
б)
Програми за отпускане на безвъзмездни средства:
-
Субсидии за развитието на програмите за известни търговски марки „Famous Brands“ и за водещи китайски световни търговски марки „China World Top Brands“
-
Безвъзмездни средства от централното правителство
-
Безвъзмездни средства от субцентралното държавно управление
-
Средства за разширяване в чужбина на промишлените отрасли в провинция Guangdong
в)
Държавни доставки на ресурси на занижени цени („LTAR“)
-
Държавни доставки на електрическа енергия
-
Държавни доставки на вода
-
Държавни доставки на суровини
-
Предоставяне от държавата на земя на занижени цени
г)
Програми за освобождаване и намаляване на подоходно облагане и други преки данъци
-
Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка „Two Free, Three Half“ за предприятия с чуждестранно участие („ПЧУ“)
-
Данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ориентирани към износ ПЧУ
-
Данъчни облекчения, свързани с подоходния данък, за ПЧУ въз основа на географското им местоположение
-
Освобождаване от местен подоходен данък и програми за намалени данъчни ставки за производствени ПЧУ
-
Данъчни облекчения за ПЧУ, които закупуват произведено в Китай оборудване
-
Данъчни облекчения за научноизследователска и развойна дейност, провеждана от ПЧУ
-
Възстановяване на данъци за реинвестиране на печалбите на ПЧУ в експортно ориентирани предприятия
-
Преференциални данъчни програми за ПЧУ, признати за високотехнологични предприятия или за предприятия с нови технологии
-
Данъчни облекчения за високотехнологични предприятия или за предприятия с нови технологии при участието им в определени проекти
-
Преференциална данъчна политика по отношение на подоходното облагане за предприятия от Североизточния регион
-
Данъчни програми на провинция Guangdong
-
Освобождаване от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на някои местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия
-
Намалени ставки на корпоративния данък
д)
Програми в областта на косвените данъци и вносните мита:
-
освобождаване от ДДС за използване на внесено оборудване
-
намалени ставки на ДДС при закупуване от страна на ПЧУ на оборудване, произведено в Китай
-
освобождаване от ДДС и мита за покупки на дълготрайни активи по програмата за развитие за външната търговия
4. Преференциално кредитиране по политиките, други видове финансиране, гаранции и застраховки
4.1. Заеми при преференциални условия
а) Въведение
(105)
Констатациите по отношение на държавните банки бяха направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, както е обяснено в точка В.2.2.
б) Правно основание
(106)
Кредитирането при преференциални условия в КНР е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки („Закон за банковото дело“) (2003 г.), Общи правила относно кредитирането, публикувани от Китайската народна банка („КНБ“) на 28 юни 1996 г., и Решение № 40 на Държавния съвет.
в) Констатации от разследването
Съществуване на субсидия
(107)
Въпреки че китайските органи предоставиха твърде ограничена информация относно дяловото участие/собствеността на банките в КНР, при разследването въз основа на наличните факти се установи, че китайският финансов пазар се характеризира със значително държавно влияние и контрол. При извършването на анализа дали банките притежават, разполагат с държавна власт или я упражняват (т.е. дали са публични органи), Комисията използва цялата налична информация не само във връзка с държавната собственост в банките, но и във връзка с други характеристики, като например присъствието на държавни служители в съвета на директорите, държавното влияние и контрол върху дейностите на банките, изпълнението на държавни политики или обслужването на държавни интереси и дали банковите образувания са създадени с нормативен акт.
(108)
От наличната информация се стигна до заключението, че държавните банки, които са изцяло държавна собственост, и са със съвет на директорите, който е доминиран от правителството на КНР, имат най-голям пазарен дял и са основните участници на китайския финансов пазар. Държавните банки са обект на правни норми, които изискват от тях, inter alia, да провеждат кредитната си дейност в съответствие с нуждите на националната икономика, да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти (19) или да отдават приоритетно значение на развитието на отраслите в областта на високите и новите технологии (20).
(109)
Друг признак за намесата на държавата на китайския финансов пазар е ролята, която КНБ играе при определянето на специфичните ограничения по отношение на начина, по който се определят и променят лихвените проценти (21). От финансовите институции се изисква да отпускат заеми при лихвени проценти, които са в определени рамки спрямо референтния лихвен процент на КНБ. За заемите, отпускани при преференциални условия, не се допуска възходящо развитие на лихвените проценти. Ограниченията по отношение на лихвените проценти по заемите и наложените прагове на лихвените проценти по депозитите водят до положение, при което банките имат гарантиран достъп до евтин капитал (поради регулирането на лихвените проценти по депозитите) и могат да отпускат заеми на избраните промишлени отрасли при изгодни лихвени проценти в съответствие с правителствената политика, при която от банките се изисква активно да подкрепят някои насърчавани и/или високотехнологични отрасли, като промишлеността за производство на стъклени влакна.
(110)
Комисията поиска разяснения от правителството на КНР относно определението и формулировката в циркуляр № 251, както и относно съществувалото преди това законодателство (Циркуляр на КНБ относно разширяването на обхвата на вариация на лихвения процент по заемите, отпускани от финансовите институции - YinFa № 250, 2003 г.). Както обаче е описано в точка В.2.2 по-горе, правителството на КНР не представи тези циркуляри. Правителството на КНР заяви обаче, че циркуляр № 250 е отменен с циркуляр № 251 и че минималният праг на лихвените проценти по кредитите е премахнат, считано от юли 2013 г., и поради това в банковия сектор няма държавна намеса.
(111)
Премахването на минималния праг на лихвените проценти по кредитите обаче е извършено по време на разследвания период. Съответно КНБ е оказвала влияние върху определянето на лихвените проценти от държавните банки през основната част от разследвания период. Освен това при разследването не бе установено наличието на някакъв непосредствен ефект от това премахване върху заемите, получени от включените в извадката производители. При всички случаи минималният праг на лихвените проценти, прилаган през разследвания период, не е единственият аргумент, поради който Комисията счита държавните банки за публични органи.
(112)
Констатациите, направени в хода на антисубсидийните разследвания относно слънчевите панели (22) и слънцезащитното стъкло (23), при които беше установено, че държавните банки в КНР действат като публични органи (вж. съображения 158 - 168 от регламента относно слънчевите панели и съображение 73 от регламента относно слънцезащитното стъкло), също така са налични факти от настоящото разследване по отношение на статута на държавните банки като публични органи. Тези факти са обобщени, както следва:
-
държавните банки имат най-голям пазарен дял и са основните участници на пазара в КНР;
-
въз основа на наличните факти държавните банки се контролират от правителството посредством собствеността в тях и административния контрол върху търговското им поведение, включително върху ограниченията по отношение на лихвените проценти, които могат да предлагат;
-
законът за банковото дело и други закони и нормативни уредби налагат на банките да отпускат заеми в зависимост от нуждите на националната икономика, да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти и да отдават приоритет на високотехнологичните предприятия и на предприятията с нови технологии.
(113)
Въз основа на горепосоченото се прави заключението, че държавните банки изпълняват правителствени функции от името на правителството на КНР, а именно задължително насърчаване на някои отрасли от икономиката в съответствие с държавното планиране и документите относно политиките. Обширното държавно участие в държавните банки потвърждава, че при изпълнението на своите публични функции банките се контролират от държавата. Правителството на КНР упражнява значителен контрол върху държавните банки посредством всеобхватната му намеса във финансовия сектор и изискването към държавните банки да следват неговите политики. Поради това държавните банки се считат за публични органи, защото те притежават държавна власт, разполагат с нея и я упражняват.
(114)
След оповестяването правителството на КНР оспори това заключение, като заяви, че Комисията не е посочила причините, поради които счита, че държавните банки са публични органи. Комисията е удовлетворена, че изложените в горепосочените съображения факти обосновават заключението, че държавните банки са публични органи.
(115)
Докато огромното мнозинство от заемите, получени от включените в извадката производители износители, са предоставени от държавни банки, при разследването бе установено, че малка част от заемите са предоставени от частни банки. Поради това Комисията извърши анализ относно това дали правителството на КНР упълномощава и/или възлага на частните банки в КНР да предоставят заеми при преференциални условия на производителите на стъклени влакна по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния антисубсидиен регламент.
(116)
В член 34 на Закона за банковото дело се посочва, че на банките се дават също така указания да „извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика и общественото развитие и в духа на държавните промишлени политики“ (24).
(117)
Разследването показа по отношение на включените в извадката производители износители, че лихвените проценти, прилагани от държавните и частните банки, по принцип са на много сходни равнища. Това показва, че държавните банки, които са основните действащи лица на банковия и кредитния пазар в КНР, определят равнищата на лихвените проценти и че частните банки просто се съобразяват с тези проценти, определени от държавните банки (публични органи).
(118)
При тези обстоятелства се стигна до заключението, че частните банки не определят своите проценти независимо от намесата на държавата и че стратегията относно кредитирането на частните банки се ръководи от правителството на КНР.
(119)
След оповестяването правителството на КНР оспори тълкуването на Комисията на член 34 от Закона за банковото дело, като посочи, че „Комисията намира в член 34 смисъл, който очевидно не съществува в него“. Правителството на КНР насочи вниманието на Комисията към други членове на Закона за банковото дело, а именно членове 4, 5 и 7, целта на които е да се гарантира, че заемите се отпускат без намеса и след извършване на кредитна оценка.
(120)
Комисията признава, че тези членове съществуват, но счита, че те следва да се разбират и тълкуват предвид разпоредбите на член 34. В това отношение следва да се припомни, че нито правителството на КНР, нито съответните банки или включените в извадката дружества са били в състояние да докажат, че заемите са отпускани без намеса или след извършване на съответната кредитна оценка. Напротив, при разследването бе установено, че един от производителите износители е реализирал загуби, но независимо от това е успял да получи заеми от банки при нормални лихвени проценти без каквато и да е надбавка за риск, свързан с неговото затруднено финансово положение.
(121)
Поради това Комисията стига до заключението, че правителството упълномощава и възлага на частните банки да предоставят финансиране при преференциални условия по начин, подобен на използвания от държавните банки, и поради това е налице финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а) подточка iv) от основния антисубсидиен регламент.
Специфичност
(122)
Що се отнася до банките, предоставили заеми на оказалите съдействие производители износители, мнозинството от тях са държавни банки и в крайна сметка са под контрола на правителството на КНР. Сред тях са по-големите търговски банки и банките от стратегическо значение за политиките в КНР, като Китайската банка за развитие, банка EXIM, Китайската земеделска банка, Китайската банка (Bank of China), Китайската строителна банка и Китайската промишлена и търговска банка.
(123)
Освен това Комисията отбелязва, че правителството на КНР насочва преференциалното кредитиране към ограничен брой отрасли. Например в Решение № 40 се посочва, че правителството на КНР ще подкрепя активно развитието на отрасли за производството на нови материали, а промишлеността за производство на стъклени влакна се смята за промишленост за производството на нови материали. Също така на всички финансови институции са дадени указания да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти - категорията, към която принадлежат и проектите в областта на стъклените влакна. В това решение се обещава да бъдат провеждани и „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“.
(124)
Правителството на КНР заяви, че Комисията погрешно се е позовала на Решение № 40, тъй като разглежданият продукт не е класифициран като насърчавана промишленост. Освен това дори да се приеме, че промишлеността е насърчавана, правителството заяви, че позоваването на Решение № 40 не може да бъде разширено, така че да обхване дадена промишленост, която не е посочена в списъка в Решение № 9 („Каталога с насоки за промишленото преструктуриране за 2011 г.“).
(125)
Включените в извадката производители износители принадлежат към категориите „насърчавани отрасли“, както е установено по-горе (съображения 67 - 76), и към „отраслите в областта на високите и новите технологии“. Освен това, противно на твърдението на правителството, специалните стъклени влакна и продуктите от тях, както и пещите за производството на Е-стъкло изрично са изброени в глава XII, точка 6 от Решение № 9 (25). Поради това твърдението е необосновано.
Полза
(126)
Налице е полза, доколкото заемите от правителството или заемите от частни органи, които правителството е упълномощило или на които е възложило тази дейност, се предоставят при по-благоприятни условия в сравнение с тези, от които получателят би могъл да се ползва на пазара.
Необходимост от използване на референтна стойност
(127)
Комисията си постави за задача да провери оценките на кредитния риск, извършени от банките, които са заели средства на включените в извадката дружества износители през разследвания период. Някои от производителите износители са работили на загуба. Въпреки това те са успели да получат заеми от банки при референтния лихвен процент, без надбавка за риск, свързан с тяхното влошаващо се финансово състояние. Поради това Комисията имаше основания да постави въпроса дали заемите, отпуснати на дружества в областта на производството на стъклени влакна, са се основавали на добросъвестна оценка на риска, и дали лихвеният процент е определен вследствие на такава оценка.
(128)
Както е обяснено по-горе, тъй като заемите, предоставени от китайските банки, показват наличие на съществена държавна намеса в банковия сектор и не отразяват лихвените проценти, които са характерни за един функциониращ банков пазар, беше конструирана подходяща пазарна референтна стойност по метода, описан по-долу. Освен това, поради липсата на съдействие от страна на правителството на КНР, Комисията прибягна и до използване на наличните факти, за да определи подходяща референтна стойност на лихвения процент.
(129)
При конструирането на подходяща референтна стойност за заемите в ренминби юани (RMB) се счита за обосновано прилагането на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск. При положение че актуалното финансово състояние на износителите е било установено в условията на изкривявания на пазара на банкови кредити и не съществува надеждна информация от китайските банки относно измерването на риска и определянето на кредитния рейтинг, се счита за необходимо да не се приема кредитоспособността на китайските износители такава каквато е, а да се приложи надбавка, която да отразява потенциалното въздействие от нарушените условия на китайския пазар върху финансовото им състояние.
(130)
Това важи и за заемите в чуждестранни парични единици. Като референтна стойност бяха използвани издадените по време на РП корпоративни облигации с рейтинг „BB“ със съответни номинални стойности.
(131)
Както е обяснено по-горе, от правителството на КНР и от оказалите съдействие производители износители беше поискано да предоставят информация за кредитните политики на китайските банки и за начина на отпускане на заеми на производителите износители. Такава информация обаче не бе предоставена. С оглед на тази липса на съдействие и като се има предвид целият наличен набор от факти и в съответствие с разпоредбите на член 28, параграф 6 от основния антисубсидиен регламент, се счита за целесъобразно на всички дружества в Китай да бъде даден единствено най-високият рейтинг по отношение на облигациите „Non-investment grade“ (спекулативен клас) (BB при Bloomberg), като към стандартния кредитен лихвен процент на Китайската народна банка се добавят съответните премии, които могат да се очакват от облигации, издадени от дружества с такъв рейтинг.
(132)
Поради това за изчисляване на референтната стойност на лихвения процент по заемите, отпуснати на включените в извадката дружества по време на РП, бе изчислена рискова премия, като бе използвана разликата между лихвените проценти по облигациите, емитирани от дружества с рейтинг BB, и облигациите, емитирани от дружества с рейтинг AAA (който представлява кредитният рейтинг на облигациите, емитирани от КНР), така както са регистрирани от Bloomberg. Тази рискова премия след това бе добавена към публикуваните лихвени проценти на КНБ за облигациите с рейтинг BB, като се вземе предвид срокът на заемите.
(133)
Ползата за производителите износители беше изчислена като разликата между действително платената лихва през РП от дружествата и лихвата, които би била платена, ако референтната стойност на лихвения процент е била приложена към заемите. Тази полза след това бе изразена като процент от общия оборот на всеки оказал съдействие производител износител.
(134)
След оповестяването правителството на КНР заяви, че Комисията не е следвало да посочва каквато и да е референтна стойност за изчисляване на ползата, тъй като според него заемите са били предоставени при пазарни условия и поради това не е била реализирана никаква полза.
(135)
Както е обяснено в съображения 127 - 130, условията на пазара на банкови заеми в КНР са нарушени и поради това Комисията счита, че е напълно обосновано използването на референтна стойност.
(136)
Освен това правителството на КНР заяви, че изборът от страна на Комисията на тази конкретна референтна стойност не е било достатъчно мотивирано.
(137)
Комисията счита, че при конструирането на подходяща референтна стойност за заемите се счита за обосновано прилагането на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск. При положение че актуалното финансово състояние на износителите е било установено в условията на изкривявания на пазара и не съществува надеждна информация от китайските банки относно измерването на риска и определянето на кредитния рейтинг, се счита за необходимо да се приложи надбавка, която да отразява потенциалното въздействие от нарушените условия на китайския пазар върху финансовото им състояние.
г) Заключение
(138)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до заключението, че по време на РП промишлеността за производство на стъклени влакна в КНР се е възползвала от заеми при преференциални условия както от държавни, така и от частни банки. Финансирането на промишлеността за производство на стъклени влакна представлява субсидия по смисъла на основния антисубсидиен регламент, тъй като е налице:
а)
финансово участие от страна на правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка i),
б)
упълномощаване и възлагане от правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), и
в)
по този начин е реализирана полза, както се изисква в член 3, параграф 2.
(139)
С оглед на наличието на финансово участие, на полза за производителите износители и на специфичен характер, посочената субсидия е подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(140)
В член 6, буква б) от основния антисубсидиен регламент се предвижда, че ползата от заемите при преференциални условия следва да се изчисли като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която предприятието би платило за подобен търговски заем на пазара. Както е посочено по-горе, при липсата на аргументирана оценка на риска Комисията определи пазарна референтна стойност за сравними търговски заеми.
(141)
Ползата беше изчислена за РП като разликата между действително платената лихва по време на този период и лихвата, която би била платена при използване на референтната стойност.
(142)
Един от производителите износители заяви, че при изчисляването на ползата Комисията е използвала погрешен лихвен процент, който действително е платен от дружеството по един заем. Това искане беше прието и Комисията преразгледа изчислението. Преразгледаното изчисление обаче не наложи промени на установения марж на субсидията.
(143)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са, както следва:
Заеми при преференциални условия
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
6,3 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)
2,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
7,4 %
4.2. Други схеми за преференциално кредитиране
(144)
По време на РП включените в извадката производители износители не са се възползвали от финансово участие в рамките на останалите схеми за преференциално кредитиране, посочени в раздел В.3 по-горе.
5. Програми за отпускане на безвъзмездни средства
(145)
По време на РП включените в извадката дружества не са се възползвали от финансово участие в рамките на програмите за известни търговски марки „Famous Brands“, за водещи китайски световни търговски марки „China World Top Brands“ и „Средства за разширяване в чужбина на промишлените отрасли в провинция Guangdong“.
5.1. Специфични програми за отпускане на безвъзмездни средства и безвъзмездни средства
а) Въведение
(146)
Включените в извадката дружества са получили еднократни безвъзмездни средства от различни публични органи на различно равнище, от които са реализирали полза по време на РП. Счита се, че тези безвъзмездни средства попадат в обхвата на твърденията в жалбата относно програмите за отпускане на безвъзмездни средства, тъй като в нея се твърди, че производители на стъклени влакна са получавали еднократни безвъзмездни средства от провинциалните и местните органи на управление и че те са реализирали полза, доколкото средствата са предоставяни без адекватно аргументиране.
(147)
Комисията предложи да бъдат проведени консултации с правителството на КНР по отношение на тези специфични безвъзмездни средства.
(148)
Правителството на КНР се противопостави на провеждането на консултации с твърдението, че това не би било в съответствие със Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки („Споразумението за СИМ“), тъй като такива консултации следва да се извършват преди започването на разследването, и че проверката на информацията относно всяка отделна схема би представлявало непропорционално бреме за китайските власти.
(149)
В повечето случаи тези безвъзмездни средства представляват незначителни по размер суми. Поради това Комисията не проведе по-нататъшно разследване по отношение на тях.
(150)
Въпреки това Комисията разследва по-специално една сравнително голяма сума безвъзмездни средства, предоставени на едно от включените в извадката дружества за целите на изграждане на общежития за неговите служители, като за тях се счита, че са свързани с твърденията в жалбата относно програмите за отпускане на безвъзмездни средства.
б) Заключение
(151)
Ad hoc характерът на безвъзмездните средства, посочени по-горе, показа ясно, че те не са били достъпни за други дружества и поради това са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния антисубсидиен регламент. Въз основа на събраните доказателства по отношение на получаването на тези безвъзмездни средства и при липсата на друга информация Комисията счете тези безвъзмездни средства за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент, като по този начин е реализирана полза за засегнатия производител износител.
(152)
След оповестяването получилото безвъзмездните средства дружество заяви, че тези средства са му отпуснати за обновяване на дълготрайни активи, които се амортизират за период от 50 години. Поради това тази субсидия следва да бъде разпределена за период от 50 години, като при изчисляването на маржа на субсидията следва да се вземе предвид само 1/50 от нея, което съответства на ползата, получена по време на РП.
(153)
Дружеството не предостави никакви доказателства, обосноваващи период на амортизация от 50 години за инвестиции в дълготрайни активи - в настоящия случай става въпрос за сграда, използвана като спални помещения за персонала. Действителният срок на амортизация на дълготрайните активи на дружеството по принцип е много по-кратък и съответства на срок от 10 до 20 години. Въз основа на това ползата, произтичаща от посочените безвъзмездни средства, е пренебрежимо малка и поради това не следва да подлежи на изравнителни мерки.
6. Програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения
6.1. Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free, three half“) за предприятия с чуждестранно участие
а) Въведение
(154)
Програмата за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free, three half“) дава възможност на предприятията с чуждестранно участие (ПЧУ) да не плащат корпоративен подоходен данък през първите две години и да плащат само 12,5 % вместо 25 % през следващите три години.
б) Правно основание
(155)
Правното основание на тази програма е член 8 от Закона на Китайската народна република за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия („FIE Tax Law“) и член 72 от Правилника за прилагане на Закона на Китайската народна република за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия. Според правителството на КНР тази програма е била прекратена съгласно член 57 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT Law“) от 2008 г. с преходен период до края на 2012 г. Поради това от законодателството става ясно, че по тази схема ще има полза през данъчната 2012 г.
в) Констатации от разследването
(156)
През финансовата 2012 г. дружествата са реализирали ползи по схемата „two free, three half“, след което, според правителството на КНР, прилагането на схемата е било преустановено. При всички положения нито едно от включените в извадката дружества не е предприятие с чуждестранно участие, което би могло да отговаря на условията за прилагане на посочената данъчна схема по време на РП.
г) Заключение
(157)
Включените в извадката дружества не са се ползвали от финансово участие в рамките на посочената програма по време на РП. При разследването освен това бе установено, че правителството на КНР действително е преустановило прилагането на схемата.
6.2. Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
а) Въведение
(158)
Тази програма позволява на дружествата, които могат да докажат, че отговарят на определен набор от критерии, да бъдат признати за „високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии“, за да получават намаление до 15 % на своя корпоративен подоходен данък в сравнение със стандартната ставка от 25 %.
б) Правно основание
(159)
Правното основание на тази програма е член 28, параграф 2 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT law“) от 2008 г. и Административните мерки за определяне на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Ke Fa Huo [2008 г.] № 172), както и член 93 от Правилника за прилагане на Закона за облагането на доходите на предприятията, заедно с Известието на Държавната данъчна администрация по въпросите, свързани с облагането на доходите на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Shui Han [2008 г.] № 985).
в) Констатации от разследването
(160)
Тази схема се прилага по отношение на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, които са признати като такива от правителството на КНР. За да отговарят на условията по тази схема, предприятията трябва да притежават основни неограничени права на интелектуална собственост и трябва да отговарят на определени изисквания, които са посочени в правното основание и са обобщени, както следва:
а)
тяхното производство да е включено в обхвата на продуктите в областта на високите технологии с ключова държавна подкрепа;
б)
общите разходи за научноизследователска и развойна дейност да съставляват 3 - 6 % от общите приходи от продажбите;
в)
доходът им от високотехнологични продукти и продукти на новите технологии да съставлява над 60 % от общите приходи от продажбите;
г)
служителите, ангажирани с НИРД, да съставляват 10 % от общия брой на служителите;
д)
да са изпълнени другите изисквания, определени в „Административните мерки за високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии за 2008 г.“
(161)
Беше установено, че някои от включените в извадката дружества са използвали тази схема и по този начин са плащали само 15 % вместо 25 % корпоративен подоходен данък. Тези дружества са подали заявления да бъдат признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии и са получили официално уведомление, че отговарят на критериите по схемата, и следователно ще имат право да попълнят данните за корпоративния данък в данъчните си декларации в съответствие с този факт.
г) Заключение
(162)
Комисията счита, че тази схема представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от правителството на КНР, което води до реализиране на полза за засегнатите дружества. Ползата за получателите се равнява на данъчната икономия.
(163)
Тази субсидия е специфична, както е определено в член 4, параграф 2, буква а) от основния антисубсидиен регламент, тъй като е ограничена до предприятия, които са сертифицирани като високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, и които са спазили всички изисквания на административните мерки за 2008 г. Засегнатите производители износители, включени в извадката, са получили такова сертифициране. От законодателството или органа, предоставящ безвъзмездните средства, не са установени обективни критерии за допускане до схемата.
(164)
След оповестяването правителството на КНР оспори заключенията на Комисията с твърдението, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат еднакво за всички дружества в КНР. Поради това те не изпълняват критерия за специфичност.
(165)
Комисията не приема това твърдение. Безвъзмездните средства се предоставят само на дружества със специфични характеристики (високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии), а не на всички видове промишленост и на всички отрасли. Освен това допускането също не е автоматично, а зависи от предоставянето на сертификат за високотехнологично предприятие и предприятие с нови технологии, който се издава след процедура за преценка от страна на компетентния орган. Следователно схемата е специфична по своя характер.
(166)
Поради това Комисията счита тази субсидия за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(167)
Комисията изчисли размера на подлежащата на изравняване субсидия като разликата между размера на данъка, който обикновено се плаща по време на РП, и сумата на действително платения данък по време на РП от засегнатите дружества.
Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
0,0 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (27)
1,3 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,8 %
6.3. Данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ПЧУ, които закупуват произведено в Китай оборудване
а) Въведение
(168)
Тази програма дава на дружествата право на данъчни кредити за закупуване на оборудване, произведено в рамките на страната, ако даден проект отговаря на промишлените политики на правителството на КНР. Към пределното увеличаване на данъчното задължение от предходна година може да се приложи данъчен кредит до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната.
б) Правно основание
(169)
Правното основание на тази програма са Временните мерки за данъчен кредит по отношение на данъците върху доходите за предприятия с цел инвестиция в произведено в рамките на страната оборудване за проекти за технологично обновяване от 1 юли 1999 г. и Известие на Държавната данъчна администрация относно прекратяване на прилагането на политиката в областта на данъчните облекчения и освобождаването от данъци върху доходите на предприятията по отношение на техните инвестиции при закупуване на произведено в страната оборудване, № 52 [2008 г.] на Държавната данъчна администрация, в сила от 1 януари 2008 г.
в) Констатации от разследването
(170)
Правителството на КНР заяви, че тази програма е преустановена от януари 2008 г. съгласно гореспоменатото Известие № 52. При разследването обаче бе установено, че едно от включените в извадката дружества се е възползвало от нея по време на РП.
г) Заключение
(171)
Тази програма представлява субсидия съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от правителството на КНР. Тя предоставя полза на получателите съгласно член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент, равностойна на данъчните икономии. Тази субсидия е специфична съгласно член 4, параграф 4, буква б) от основния антисубсидиен регламент, тъй като данъчната икономия зависи от използването на местни вместо вносни стоки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(172)
Комисията изчисли размера на подлежащата на изравняване субсидия като разликата между размера на данъка, който обикновено се плаща по време на РП, и сумата на действително платения данък по време на РП от засегнатите дружества.
(173)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази субсидия по време на РП за Jiangsu Changhai Group, възлиза на 0,2 %.
(174)
След оповестяването един производител износител заяви, че той не отговаря на изискванията за възползване от финансово участие по схемата „данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ПЧУ, които закупуват произведено в Китай оборудване“, тъй като не е дружество с чуждестранни инвестиции. Поради това Комисията погрешно е приела, че е получил полза по тази схема въз основа на наличните факти. Той също така заяви, че е установено наличието на незначителни грешки в изчисленията. И двете твърдения бяха приети и изчислението на маржа на субсидията бе съответно преразгледано.
6.4. Други схеми за освобождаване от преки данъци или програми за данъчни облекчения
(175)
Бе проведено разследване и относно данъчните облекчения за НИРД. Тази мярка обаче е била свързана с незначителни по размер суми. Поради това Комисията не проведе по-нататъшно разследване по отношение на нея.
(176)
По време на РП включените в извадката производители износители не са се възползвали от финансово участие в рамките на останалите програми за освобождаване от данъци, посочени в раздел В.3 по-горе.
7. Програми в областта на косвените данъци и вносните мита
7.1. Освобождаване от ДДС и отстъпки от вносните мита за използването на вносно оборудване
а) Въведение
(177)
Програмата предвижда освобождаване от ДДС и вносни мита в полза на ПЧУ или местни предприятия по отношение на вноса на капиталово оборудване, използвано в производствения им процес. За да се ползва от освобождаването, оборудването трябва да не е включено в списък с оборудване, което не отговаря на изискванията, а кандидатстващото предприятие трябва да получи сертификат за насърчаван от държавата проект, издаден от китайските власти или от Националната комисия за развитие и реформи (НКРР) в съответствие със съответното законодателство в областта на инвестициите, данъчното облагане и митниците.
б) Правно основание
(178)
Правното основание на тази програма е Циркуляр на Държавния съвет относно адаптирането на данъчните политики по отношение на вносното оборудване Guo Fa № 37/1997, Известие на Министерството на финансите, Главно управление на митниците и Държавната данъчна администрация относно коригирането на определени преференциални политики относно вносните мита, Обявление на Министерство на финансите, Главно управление на митниците и Държавната данъчна администрация [2008 г.] № 43, Известие на НКРР относно въпросите от значение във връзка с връчването на потвърдителни писма за проекти с национално или чуждестранно финансиране, чието развитие се насърчава от държавата, № 316/2006 от 22 февруари 2006 г. и Каталог на неподлежащите на освобождаване от мита вносни артикули за предприятия с чуждестранно участие или местни предприятия - 2008 г.
в) Констатации от разследването
(179)
Всички включени в извадката дружества са се възползвали от тази схема.
г) Заключение
(180)
Счита се, че тази програма предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от страна на правителството на КНР по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii), като ПЧУ и други отговарящи на условията местни предприятия се освобождават от плащане на ДДС и/или митнически такси, които иначе биха дължали. Следователно програмата води до реализиране на полза за дружествата получатели по смисъла на член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент. Програмата е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния антисубсидиен регламент, тъй като в законодателството, съгласно което действа предоставящият субсидията орган, достъпът до нея се ограничава до предприятия, които инвестират в специфични категории дейности, определени изчерпателно от правните разпоредби и включени или в категорията на насърчаваните отрасли или в категория Б на ограничаваните отрасли съгласно Каталога с насоки за секторите за чуждестранни инвестиции и трансфер на технологии, или тези, които са в съответствие с Каталога на ключовите сектори, продукти и технологии, чието развитие се насърчава от държавата.
(181)
След оповестяването правителството на КНР оспори заключенията на Комисията с твърдението, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат еднакво за всички дружества в КНР. Поради това те не изпълняват критерия за специфичност. Правителството на КНР обаче не посочи никакви конкретни разпоредби в законодателството, които да подкрепят неговото становище, и не предостави никакви убедителни доказателства, че правото на получаване на субсидията възниква автоматично.
(182)
Правителството на КНР, както и един от производителите износители заявиха също, че Комисията не може да налага изравнителни мерки върху всички възможни ползи от приспадане на ДДС, които може да са били получени от трите включени в извадката дружества, тъй като предоставяното в миналото освобождаване от ДДС вече не може да се ползва, считано от 2009 г. Следователно, дори ако се приеме среден период на амортизация от 5 до 10 години на въпросното внесено оборудване, възможността за възползване от твърдяната полза или би изтекла преди налагането на мерките, или е малко вероятно да е продължила да е налице през целия петгодишен период на прилагане на мерките.
(183)
Комисията отбелязва, че периодът на амортизация на част от внесеното оборудване е много по-дълъг от 10 години и в някои случаи би могъл да е 15 или 20 години. Във всеки случай Комисията не е налагала изравнителни мерки по отношение на полза, получена от закупено след 2009 г. вносно оборудване. Освен това правителството на Китайската народна република признава, че дружествата все още могат да се възползват от схемата „малко след“ налагането на мерките. Поради това този аргумент се отхвърля.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(184)
Размерът на подлежащата на изравняване субсидия се изчислява в зависимост от установената през РП полза за получателите. Приема се, че реализираната от получателите полза се равнява на освобождаването от ДДС и митата за вносно оборудване. С цел да се гарантира, че размерът на сумата, която подлежи на изравнителни мерки, обхваща само РП, беше изчислена реализираната полза предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на производителите износители.
(185)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на РП за включените в извадката производители износители, възлиза на:
Освобождаване от ДДС и отстъпки от вносните мита за използването на вносно оборудване
Дружество/група
Процент на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
0,5 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)
0,1 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,5 %
7.2. Други схеми за освобождаване от косвени данъци или програми за данъчни облекчения
(186)
По време на РП включените в извадката производители износители не са се възползвали от финансово участие в рамките на останалите програми за освобождаване от косвени данъци, посочени в раздел В.3 по-горе.
8. Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
8.1. Доставки на суровини, доставки на електроенергия, осигуряване на вода
(187)
Не бе установено наличието на субсидии, свързани със закупуването на суровини, вода или електроенергия по време на РП от включените в извадката производители износители.
8.2. Предоставяне на права за земеползване
а) Въведение
(188)
Дружествата не могат просто да закупуват земя в КНР, а могат само да закупуват право за земеползване от органите на местната власт.
б) Правно основание
(189)
Законът за управление на земята на КНР постановява, че цялата земя е собственост на народа и не може да бъде закупувана или продавана, но в него се определят условията, при които на дружествата може да се продава правото за земеползване чрез тръжни процедури с явно и тайно наддаване или покани за подаване на оферти.
в) Констатации от разследването
(190)
По принцип тръжната система за продажби би позволила на пазара да определи цената на конкретно право за земеползване и следователно цената да бъде определена по независим начин. Правителството на КНР обаче заяви, че при всички случаи за всяка категория земя (земята е разпределени в категории от 1 до 15 в зависимост от качеството на парцела) то определя минимални цени, под които цената на правото за земеползване не може да пада.
(191)
Правителството на КНР също така контролира предлагането на земя, като ограничава на квотен принцип по провинции и годишно площта, за която може да се закупува право за земеползване за промишлени или жилищни цели.
(192)
Във всеки случай, що се отнася до закупените от включените в извадката производители износители права за земеползване, Комисията не откри доказателства за тръжна процедура, при която цената на правото за земеползване да е била определена по независим начин. Производителят износител, получил право за земеползване, е предложил началната цена, и тъй като е бил единственият участник в тръжната процедура, му е било предоставено правото за земеползване. След оповестяването правителството на КНР заяви, че не е съгласно с констатациите на Комисията, че няма функциониращ пазар за продажба на права за земеползване в КНР. То обаче не предостави никакви нови аргументи в подкрепа на това становище.
(193)
Констатациите от разследването потвърждават, че начинът за предоставяне и придобиване на земя в КНР е неясен и непрозрачен, а цените често са произволно определени от властите. Властите определят цените съгласно Системата за оценяване на градски терени, която ги задължава при определяне на цените на промишлените терени, освен с другите критерии, да се съобразяват с промишлената политика (29).
(194)
Също така в независимата публично достъпна информация се твърди, че земята в КНР се предоставя на цени, по-ниски от пазарните (30).
(195)
По този начин включените в извадката дружества са платили цената, определена от правителството на КНР. Правото за земеползване се предоставя при занижени цени в сравнение с пазарната референтна стойност, както е посочено в буква д) по-долу.
(196)
Положението по отношение на земята в КНР се разглежда и в работен документ на МВФ, в който се потвърждава, че предоставянето на права за земеползване на китайските промишлени отрасли не съответства на пазарните условия (31).
г) Заключение
(197)
Комисията стига до заключението, че предоставянето на права за земеползване от страна на правителството на КНР следва да се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iii) и на член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент под формата на предоставяне на стоки, което води до реализиране на полза за дружествата. Тъй като при разследването не бе установено наличието на функциониращ пазар за продажба на права за земеползване в КНР, използването на външна референтна стойност (вж. буква д) по-долу) показва, че сумата, платена от включените в извадката износители, за правата за земеползване е но-ниска от пазарната цена.
(198)
Субсидията е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и буква в) от основния антисубсидиен регламент, тъй като в Решение № 40 на Държавния съвет се съдържа изискването публичните органи да гарантират, че земята се предоставя на насърчаваните отрасли, към които спада промишлеността за производство на стъклени влакна, както е подробно обяснено в съображения 67 - 82. В член 18 от Решение № 40 ясно е посочено, че отраслите, които са включени в категорията „ограничавани“, нямат право на достъп до права за земеползване.
д) Изчисляване на маржа на субсидията
(199)
Ползата е разликата между платената цена за правото за земеползване и подходяща външна референтна стойност.
(200)
Комисията счита Китайски Тайпе като подходяща външна референтна стойност поради следните причини:
а)
съпоставимото равнище на икономическото развитие, БВП и икономическата структура в Китайски Тайпе и в по-голямата част от провинциите и градовете в КНР, където са установени оказалите съдействие производители износители;
б)
географската близост на КНР и Китайски Тайпе;
в)
високата степен на развитие на промишлената инфраструктура в Китайски Тайпе и в много от провинциите в КНР;
г)
силните икономически връзки и трансграничната търговия между Китайски Тайпе и КНР;
д)
високата гъстота на населението в много от провинциите в КНР и в Китайски Тайпе;
е)
сходството между вида на земята и сделките, използвани за конструиране на съответната референтна стойност в Китайски Тайпе, с тези в КНР; както и
ж)
общите демографски, езикови и културни характеристики на Китайски Тайпе и КНР.
(201)
След оповестяването правителството на КНР оспори използването на Китайски Тайпе като референтна стойност, като заяви, че гъстотата на населението в Китайски Тайпе е много по-висока, отколкото в КНР, поради което положението по отношение на земята и цените в двете държави не е сравнимо. Комисията счита обаче, че поради множеството причини, изложени в предходното съображение, референтната стойност е избрана на разумна основа.
(202)
Освен това след оповестяването един от включените в извадката производители износители отбеляза, че използването на Китайски Тайпе не е уместно поради икономическото положение на провинцията, където той е установен, но не предложи някаква алтернатива. Той също така заяви, че физическата близост между КНР и Тайпе не следва да се счита за валиден критерий при избора на тази конкретна референтна стойност, но не успя да аргументира своето твърдение. Предвид липсата на алтернативни предложения за референтната стойност се потвърждава използването на Китайски Тайпе.
(203)
Предвид всички тези фактори Комисията стигна до заключението, че цените на правата за земеползване в КНР за включените в извадката производители износители биха били много сходни с цените на земята в Китайски Тайпе, ако преобладаваха пазарни условия.
(204)
Средните цени на земята в Китайски Тайпе за 2012 г. са взети от службата за промишлено развитие към Министерство на икономическите въпроси и са преизчислени със задна дата спрямо инфлацията и ръста на БВП, за да се фиксира референтна цена на земята за всяка календарна година. Тъй като правата за земеползване са валидни за срок от 50 години и се амортизират на тази основа, реализираната полза през РП съответства на 1/50 от разликата между референтната цена и действително платената цена.
(205)
Процентът на субсидията, установен за предоставянето на земя на занижени цени, е както следва:
Предоставяне на земя на занижени цени
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
2,9 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)
1,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
1,6 %
9. Заключение относно субсидирането
(206)
Комисията изчисли за всяка схема размера на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за всеки производител износител за РП.
(207)
За да определи посочените по-долу общи маржове на субсидията, Комисията първо изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. Този процент след това бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена за износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РП.
(208)
След това размерът на субсидията на тон от разглеждания продукт, изнасян за Съюза по време на РП, бе изчислен и посочените по-долу маржове са изчислени като процент от стойността „CIF“ (стойност, застраховка и навло) на същия износ на тон.
(209)
В съответствие с член 15, параграф 3 от основния антисубсидиен регламент общият марж на субсидията за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, се изчислява въз основа на общия среднопретеглен марж на субсидията, установен за оказалите съдействие производители износители, които са включени в извадката, с изключение на групата, към която принадлежи производителят износител, подлежащ на разпоредбите на член 28, параграф 1.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)
5,8 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3 %
Други оказали съдействие дружества
10,2 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(210)
Осем производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и на член 9, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(211)
Общото производство на Съюза през разследвания период бе установено в границите от 530 000 до 580 000 тона. Комисията определи тези цифри въз основа на наличната информация относно промишлеността на Съюза, предоставена от APFE. Както е посочено в съображение 17, в извадката бяха подбрани три производствени предприятия на трима производители от Съюза, които представляват 52 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
(212)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата/искането за преразглеждане, когато бяха оповестени действителните макроикономически показатели на жалбоподателите/заявителите, и на факта, че само много ограничен брой производители от Съюза не са част от жалбоподателите/заявителите, изглежда целесъобразно да не се оповестяват действителните обобщени макроикономически показатели, свързани с всички производители от Съюза, тъй като за всяка заинтересована страна би било възможно да разпознае липсващите специфични за дружествата числови стойности на неподалите жалба дружества/заявители.
(213)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР възрази по отношение на поверителното третиране и използването на диапазони от стойности за общото потребление на Съюза и за другите макроикономически данни относно показателя за вредата.
(214)
След получаването на искане в такъв смисъл и при наличието на основателна причина Комисията е задължена да опазва поверителните данни на производителите, които не са жалбоподатели. Оповестяването на точните макроикономически показатели би позволило идентифицирането на поверителните данни на такива производители и би навредило на интересите им. Поради това твърдението се отхвърля.
2. Потребление на Съюза
(215)
Комисията установи потреблението на Съюза въз основа на i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от APFE, и ii) вноса от трети държави въз основа на данните, извлечени от Евростат (COMEXT).
(216)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза (в метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Общо потребление на Съюза
700 000 - 750 000
680 000 - 730 000
710 000 - 760 000
720 000 - 770 000
Индекс (2010 г. = 100)
100
97
101
103
Източник: данни, предоставени от APFE; Евростат (COMEXT)
(217)
Между 2010 г. и РП потреблението на Съюза се е увеличило с 3 %.
(218)
След оповестяването на окончателните заключения един от ползвателите заяви, че потреблението на Съюза е спаднало с почти 30 % през 2009 г. В този смисъл той заяви, че увеличението от 3 % от 2010 г. насам е незначително. Комисията обаче не е определила това увеличение като значително, а е отбелязала, че потреблението се е повишило през разглеждания период.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на дъмпинговия и субсидирания внос
(219)
Представеният по-долу анализ обхваща както дъмпинговия, така и субсидирания внос, като се вземат предвид същите включени в извадката производители в КНР и същия разследван период.
(220)
Обемът на вноса от КНР на разглеждания продукт се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в метрични тонове) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Обем на вноса (в тонове)
98 916
152 514
109 172
125 781
130 958
Индекс (2010 г. = 100)
65
100
72
82
86
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
110
127
132
Пазарен дял
13 % - 18 %
19 % - 24 %
13 % - 18 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Индекс (2010 г. = 100)
87
100
73
81
83
Индекс (2009 г. = 100)
100
115
84
93
97
Източник: Евростат (COMEXT)
(221)
Обемът на вноса от КНР е намалял с 14 % през разглеждания период, а пазарният му дял - със 17 %. Въпреки това 2010 г. не е подходяща референтна година и тенденциите по отношение на вноса биха могли да се анализират по-точно, ако се вземе предвид и предходната 2009 г., както е показано в таблицата по-горе. 2010 г. се характеризира с наличието на значителни запаси от китайски продукти от стъклено влакно, принадлежащи на вносители от Съюза, натрупани преди налагането на временните мита през септември 2010 г. При разследването несъмнено бе установено, че през първите девет месеца на 2010 г. от КНР са били внасяни много по-големи количества от обичайните. Вносът от КНР е възлязъл на около 99 000 тона през 2009 г., докато през 2010 г. е бил над 152 000 тона, а след това е спаднал през 2011 г. до около 109 000 тона. Тенденцията ясно показва увеличаване на вноса след 2009 г. От 2011 г. обемът на китайския внос се е увеличил с 20 %, в резултат на което пазарният дял отново се е увеличил с 2 процентни пункта.
(222)
Няколко страни повториха твърденията си, че вносът от КНР и пазарният ѝ дял е намалял между 2010 г. и края на РП и че поради това не е доказано съществуването на значително увеличение на вноса, както се изисква от член 3, параграф 2 от антидъмпинговото споразумение и от член 15, параграф 2 от споразумението за СИМ. Освен това те заявиха, че 2009 г. не е подходяща референтна година поради следните причини: i) не е налице правно основание в основния антидъмпингов регламент и в основния антисубсидиен регламент и Mexico-Steel Pipes and Tubes Panel е заявил, че „разследващ орган няма право да използва времеви подгрупи в рамките на определен период“, ii) не съществуват доказателства в подкрепа на твърдението, че вносът през 2010 г. е бил резултат от натрупване на запаси и iii) данните за 2009 г. не са били разглеждани в някой от другите аспекти, свързани с оценката на вредата, поради което оценката е необективна.
(223)
Що се отнася до първото и третото твърдение, в основния антидъмпингов регламент и в основния антисубсидиен регламент, които представляват приложимото законодателство, не се посочва подробно какъв период следва да се вземе предвид с цел анализиране на тенденциите. Поради това няма причина, поради която 2009 г. да не може да бъде взета предвид с цел анализиране на тенденциите по отношение на вноса от КНР. Това не прави анализа необективен, а напротив, така се допълва анализът, направен по отношение на състоянието на промишлеността на Съюза. 2009 г. е взета предвид само по отношение на специфичните показатели за вредата, свързани с китайския внос, в допълнение към разглеждания период, както е обяснено по-горе в съображение 219. По отношение на останалите показатели за вредата няма обективна причина, поради която да не могат да бъдат взети изцяло под внимание всички години от разглеждания период.
(224)
Що се отнася до второто твърдение, ефектът от натрупването на запаси е показан много ясно в месечните данни за вноса, получени от базата данни, създадена в съответствие с член 14, параграф 6 от основния антидъмпингов регламент (вж. графика 1 по-долу) (34). Преди налагането на временните мерки вносът на разглеждания продукт от КНР значително се е увеличил през второто и третото тримесечие на 2010 г. (за потребление преди края на 2010/началото на 2011 г. поради ограничения срок на годност). Това не съответства на подобно увеличение на потреблението, което показва, че този внос е извършен с цел натрупване на запаси в очакване на налагането на мерките. Правителството на КНР не предостави друго обяснение за това увеличение и поради това Комисията може основателно да приеме, че натрупването на запаси е извършено преди налагането на временните мерки в края на 2010 г. Това се доказва още повече от факта, че равнището на месечния внос от КНР в периода между временните и окончателните мерки (четвъртото тримесечие на 2010 г. и първото тримесечие на 2011 г.) е много ниско. Когато равнището на мерките е било понижено през окончателния етап (през март 2011 г.), месечните равнища на вноса са се увеличили отново до стабилно ниво.
Графика 1
Внос на разглеждания продукт от КНР (месечно количество)
Източник: база данни по член 14, параграф 6
3.2. Цени на дъмпинговия и субсидирания внос
(225)
Китайските цени на вноса (с изключение на антидъмпинговите мита, които са в сила) са се променяли, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Средна цена CIF (EUR/тон)
911
877
892
834
Индекс (2010 г. = 100)
100
96
98
92
Източник: Евростат (COMEXT)
(226)
Китайските цени на вноса CIF (с изключение на антидъмпинговите мита, които са в сила) са се променили от 911 EUR/тон на 834 EUR/тон по време на разглеждания период. Това представлява намаление от 8 % през разглеждания период.
(227)
Правителството на КНР и един от ползвателите заявиха, че сравнението на средните цени на вноса при липсата на анализ на продуктовия асортимент, е подвеждащо. Правителството на КНР заяви също така, че по-голямата част от вноса от КНР е представлявала най-евтиният вид продукт, т.е. ровингите.
(228)
Противно на това твърдение продуктовият асортимент е взет изцяло предвид в анализа, тъй като Комисията е направила сравнение на продажните цени на китайските производители износители с цените на включените в извадката производители от Съюза за всеки от видовете продукти. Същият подход е използван при първоначалното разследване.
(229)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР поиска китайските цени на вноса за отделните видове продукти в таблица 3, като се има предвид, че данните за всеки от видовете продукти се използват за изчисленията на маржовете на подбиването на цените и на вредата.
(230)
Средната китайска цена на вноса от таблица 3 се използва, за да се покаже тенденцията през разглеждания период. За тази цел относно показването на тенденциите е целесъобразно използването на средните цени. За определянето на подбиването на цените и изчисляването на маржа на вредата бяха използвани данните за всеки от видовете продукти.
(231)
С цел да се определи подбиването на цените по време на РП, бяха сравнени среднопретеглените продажни цени за всеки от видовете продукти на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени по вид на продуктите на вноса на включените в извадката китайски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите за мита, антидъмпингови мита и разходите след вноса. Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид на продуктите по отношение на сделки, извършени на едно и също равнище на търговия. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от среднопретеглената цена франко завода на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа за един голям китайски износител за Съюза марж на подбиване на цените от 2 % въпреки настоящите антидъмпингови мерки (и митата), които бяха добавени към цената на вноса. Преобладаващата част от другия внос е осъществена при равнища на цените, които са сравними с цените на Съюза.
(232)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител заяви, че има някои неточности по отношение на CIF стойностите на три контролни номера на продуктите.
(233)
Твърдението беше обосновано и Комисията коригира съответните CIF стойности, което доведе до малка промяна в маржовете на подбиване и на продажба на по-ниски цени по отношение на този производител износител (вж. съображение 440).
(234)
Няколко страни заявиха, че не е имало значително подбиване на цените по време на РП. Те изтъкнаха, че марж на подбиване на цените от 2 % за един износител е почти равно на равнището de minimis и не може да бъде счетено за значително. Освен това те се позоваха на практиката на Комисията, при която ограничено подбиване на цените или подбиване на цените от 6 % се приема, че не оказва въздействие върху общото равнище на цените в Съюза поради ограничения обем на износа.
(235)
Въпреки настоящите антидъмпингови мита все още е налице подбиване на цените. Позоваването на практиката на Комисията е подвеждащо. В случая с „тежката калцинирана сода (натриев карбонат)“ (35) е прието, че подбиването на цената в размер на 6 % на практика не оказва въздействие върху общото равнище на цените поради ограничения обем на вноса, комбиниран с пазарен дял от 1,4 % на държавата износител. За сравнение пазарният дял на КНР през РП е между 15 % и 20 %. В случая с „някои лазерни оптични четящи системи“ (36) става дума за ограничено подбиване на цената за разглеждания внос с оглед на i) значителното увеличение на потреблението на Съюза (129 %) и ii) естеството на разглеждания продукт, който е нехомогенен с наличие на голямо разнообразие от характеристики и технически разлики и е предмет на бързо развитие на технологиите. При настоящите разследвания пазарът на разглеждания продукт е от съвсем различно естество и следователно степента на подбиване на цената трябва да се разглежда в този конкретен пазарен контекст. Разглежданият продукт е основен хомогенен продукт за подсилване и се търгува на пазар, който е доста стабилен. Такъв пазар е по-чувствителен по отношение на ценовите разлики и дори една по-малка разлика в тях може да има значително въздействие върху пазара. Поради това фактът, че не е настъпило значително подбиване на цените, не променя заключенията на Комисията. Напротив, този елемент е взет напълно предвид при оценката. При всички положения всеки случай се разглежда сам за себе си и цялостната картина по отношение на вредата се състои от много показатели, като нито един от тях не може да има решаващо значение.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(236)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент и с член 8, параграф 4 от основния антисубсидиен регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия и субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(237)
Както е упоменато в съображения 17 - 25, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(238)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата и в искането за преразглеждане, както и в последващите изявления, и извърши насрещна проверка, когато бе възможно, със статистическите данни. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията направи оценка на микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(239)
Макроикономическите показатели са производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и на маржа на субсидията и възстановяване от предишен дъмпинг или субсидиране.
(240)
Микроикономическите показатели са средни единични цени, производствени разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
5. Макроикономически показатели
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(241)
Промяната в годишното производство е обичайно явление за промишлеността на Съюза, като се има предвид, че пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, което води до по-голям обем на производството през предходната година, за да се натрупат запаси, и по-малък обем на производството през годината, в която пещта не функционира по време на възстановяването. Когато дадена пещ не функционира, за да бъде възстановена, производственият капацитет през същата тази година ще бъде по-малък.
(242)
Като се имат предвид тези уговорки, може да се каже, че през разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
560 000 - 610 000
580 000 - 630 000
510 000 - 560 000
530 000 - 580 000
Индекс
100
103
92
95
Производствен капацитет (в тонове)
670 000 - 720 000
680 000 - 730 000
650 000 - 700 000
640 000 - 690 000
Индекс
100
101
97
96
Използване на капацитета
84 %
86 %
81 %
84 %
Индекс
100
102
95
99
Източник: данни, предоставени от APFE
(243)
В контекста на нарастващо потребление на Съюза (с 3 %) производството на промишлеността на Съюза на сходния продукт е намаляло с 5 % между 2010 г. и РП. Производственият капацитет също е намалял между 2010 г. и РП с приблизително 4 %. Използването на капацитета е останало сравнително стабилно през разглеждания период, с изключение на наблюдавания спад през 2012 г.
(244)
Между 2011 г. и 2012 г. се отбелязва спад на производството с 11 процентни пункта и спад на производствения капацитет с 4 процентни пункта. Това е резултат от преструктурирането на промишлеността на Съюза и затварянето на някои от заводите ѝ. Производителят на стъклени влакна Ahlstrom е прекратил производството си в края на 2011 г., а заводът в Италия на Owens Corning Vado Ligure е затворен през 2012 г., тъй като тези дружества не са били в състояние да се възстановят от дъмпинговия внос. Промишлеността на Съюза обаче счита, че след преструктурирането и повторното установяване на равнопоставени условия на конкуренция тази промишленост може да остане жизнеспособна, което обяснява защо промишлеността на Съюза все още инвестира във възстановяването на съществуващите пещи.
(245)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че Комисията се позовава на продължителност на живота на пещите, която е по-къса от средната, и че поради това инвестициите на производителите от Съюза и/или използването на пещите са в значителна степен неефективни.
(246)
Беше доказано, че решенията на промишлеността на Съюза за възстановяването на пещите са били взети въз основа на съображения, свързани с производството и енергийната ефективност. Нищо не показва, че продължителността на живота на пещите, така както се приема от включените в извадката производители от Съюза, не представлява добра практика в промишлеността и че не е била в съответствие с изискванията на продуктовия асортимент.
(247)
Няколко страни заявиха, че трябва да бъде конкретно разгледан период, който е по-дълъг от периода от 2010 г. до РП, поради разходите за възстановяване на пещите, които биха оказали влияние върху всички макро- и микроикономически показатели. Правителството на КНР заяви, че не са били предоставени данни или информация относно годините, в които производителите от Съюза са предприели операции по възстановяването на пещи.
(248)
Възстановяването на пещите е присъщо на промишлеността и се повтаря периодично. То е от съществено значение, за да се гарантира непрекъснатост на операциите и за поддържане на капацитета. Инвестициите в научноизследователската и развойна дейност са пряко свързани с оперативния капацитет и с възможността за разработване на пригодени към нуждите на клиентите продукти. Поради това тези инвестиции не са нещо изключително за разглеждания период. Независимо от разглеждания период от време ремонтирането или възстановяването на пещите винаги ще оказва въздействие върху обема на производството. Конкретната информация за отделните дружества, свързана с операциите по възстановяване, се счита за поверителна.
(249)
Един от ползвателите заяви също така, че промишлеността на Съюза е била в състояние да избегне каквото и да било отрицателно въздействие (от субсидирания и дъмпинговия внос), тъй като използването на капацитета е останало относително стабилно през периода от 2010 г. до края на РП.
(250)
Производството на сходния продукт е непрекъснат процес, който не може да бъде адаптиран към краткосрочните колебания в търсенето. Относително стабилното използване на капацитета трябва да се разглежда в светлината на намаляващия производствен капацитет. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(251)
Обемите на продажбите на свободния пазар на промишлеността на Съюза (на пазара на Съюза), както и обемите на продажбите на защитения от конкуренция пазар (на пазара на Съюза) и съответните пазарни дялове през разглеждания период са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Обем на продажбите на свободния пазар (на пазара на Съюза) (в тонове)
420 000 - 470 000
390 000 - 440 000
400 000 - 450 000
420 000 - 470 000
Индекс
100
94
96
99
Пазарен дял на продажбите на свободния пазар
58 % - 63 %
56 % - 61 %
55 % - 60 %
56 % - 61 %
Индекс
100
96
95
97
Обем на продажбите на защитения от конкуренция пазар (на пазара на Съюза) (в тонове)
20 000 - 70 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
Индекс
100
114
123
121
Пазарен дял на продажбите на защитения от конкуренция пазар
4 % - 9 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Индекс
100
117
122
118
Източник: данни, предоставени от APFE
(252)
По време на разглеждания период обемът на продажбите на свободния пазар на промишлеността на Съюза на продукти от стъклено влакно (т.е. на несвързани клиенти) леко е намалял с 1 %. Въпреки това на фона на ръста с 3 % на потреблението на Съюза това е довело до спад на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 58 % - 63 % през 2010 г. до 56 % - 61 % по време на РП. По-малкият обем на продажбите през 2011 г. е резултат от ефекта от натрупването на запаси от китайския внос през 2010 г., които постепенно са излезли на пазара през 2011 г.
(253)
През разглеждания период продажбите на защитения от конкуренция пазар на промишлеността на Съюза са представлявали между 11 % и 14 % от съвкупните продажби (свободен пазар и защитен от конкуренция пазар) на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Продажбите на защитения от конкуренция пазар имат тенденция към повишаване между 2010 г. и 2012 г., след което са се стабилизирали през РП. Увеличението на продажбите на защитения от конкуренция пазар между 2010 г. и 2011 г. е ограничено, ако се разглежда като абсолютни стойности.
5.3. Заетост и производителност
(254)
През разглеждания период заетостта и производителността на производителите от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Брой на служителите
3 450 - 3 950
3 350 - 3 850
3 200 - 3 700
3 000 - 3 500
Индекс
100
97
95
89
Производителност (единица/служител)
153
163
150
164
Индекс
100
106
98
107
Източник: данни, предоставени от APFE
(255)
Равнището на заетост на производителите от Съюза показва, че промишлеността на Съюза се е опитвала да рационализира производството през целия разглеждан период, като целта е била намаляване на производствените разходи. През разглеждания период броят на служителите действително е намалял с 11 %.
(256)
Съчетаното въздействие на промяната в броя на служителите и обема на производството през същия разглеждан период е довело до увеличаване на производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, със 7 % между 2010 г. и РП.
5.4. Растеж
(257)
Както е посочено в съображение 217 по-горе, през разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило с 3 %. Като се има предвид големият брой приложения на сходния продукт, промишлеността на Съюза и ползвателите очакват, че този модел на растеж ще продължи и в близко бъдеще.
5.5. Размер на дъмпинговия марж и на маржа на субсидията и възстановяване от предишен дъмпинг или субсидиране
(258)
Промишлеността на Съюза е понесла вреда вследствие на дъмпинговия внос от КНР до 2011 г., когато митата са влезли в сила. Митата, които са в сила по отношение на вноса от КНР, са замислени така, че да осигуряват равнопоставени условия, които да позволят на промишлеността на Съюза да бъде в лоялна конкуренция с този внос и да се възстанови от понесената вреда.
(259)
Досега обаче това не е станало. Промишлеността на Съюза понастоящем отново реализира загуби и продължава да губи пазарен дял, въпреки увеличението на потреблението в Съюза. Вносът от КНР е продължил да бъде на много ниски цени и неговият пазарен дял се е увеличил. Пазарният дял на китайския внос през разследвания период е бил 3 процентни пункта над равнището преди налагането на митата (37). Промишлеността на Съюза е преструктурирала и затворила някои от заводите си (вж. съображение 244 по-горе). Но явно не е постигнато възстановяване от предишния дъмпинг.
(260)
Предвид цените, пазарния дял и обема на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР, и като се отчетат съществуващите дъмпингови маржове (9,6 % и 29,7 %) (38), въздействието върху положението на промишлеността на Съюза може да се счита за съществено.
(261)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, възстановяването от предишно субсидиране не е от значение за оценката.
6. Микроикономически показатели
6.1. Цени
(262)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени в Съюза на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Продажни цени на свободния пазар и на защитения от конкуренция пазар в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Средна единична продажна цена франко завода на свободния пазар в Съюза (EUR/тон)
1 061
1 144
1 070
1 035
Индекс (2010 г. = 100)
100
108
101
98
Средна единична продажна цена франко завода на защитения от конкуренция пазар в Съюза (EUR/тон)
1 006
1 031
1 027
989
Индекс (2010 г. = 100)
100
103
102
98
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(263)
Единичните продажни цени на свободния пазар са намалели с 2 % през разглеждания период. Тъй като временните мита са влезли в сила през септември 2010 г., промишлеността на Съюза е имала възможност да повиши цените си през 2011 г. Въпреки това от 2011 г. единичните продажни цени намаляват с 10 %.
(264)
Що се отнася до единичните продажни цени на защитения от конкуренция пазар (тоест трансферните цени), те са следвали същата тенденция като единичните продажни цени на свободния пазар, при която промишлеността на Съюза е увеличила своите продажни цени на защитения от конкуренция пазар през 2011 г., като след това тези единични продажни цени са намалели с 4 %.
6.2. Средни производствени разходи за единица продукция
(265)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производствени разходи за единица продукция
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Производствени разходи за единица продукция (EUR/тон)
964
990
1 032
976
Индекс (2010 г. = 100)
100
103
107
101
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(266)
Средните производствени разходи за единица продукция са се увеличили между 2010 г. и 2012 г. След 2012 г. средните производствени разходи за единица продукция отново са намалели почти до равнището от 2010 г. Върховата стойност през 2012 г. се дължи на особеното положение по отношение на инвестициите на един от включените в извадката производители от Съюза. През целия разглеждан период средните производствени разходи за единица продукция са се увеличили само с 1 %.
(267)
Няколко ползватели заявиха, че положението на дадено дружество не следва да служи като обосновка за общи заключения. Заключението относно производствените разходи за единица продукция е, че те са относително стабилни. Върховата стойност от 2012 г. не е довела до промяна на общите заключения.
(268)
Производствените разходи за единица продукция се основават на общия обем на производството на включените в извадката производители от Съюза. Единичната продажна цена в таблица 7 се основава на продажбите в Съюза на несвързани клиенти. Следователно двата показателя имат различна основа и не са пряко съпоставими.
(269)
След оповестяването на окончателните заключения CCCLA заяви, че от първостепенна важност е Комисията да предостави достатъчно сравними данни, за да се прецени дали промяната в производствените разходи би могла да обясни лекото намаление на продажните цени на Съюза.
(270)
Тези два показателя имат различна основа и докато абсолютните стойности не са пряко сравними, то техните тенденции са такива.
6.3. Разходи за труд
(271)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд на служител
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Средна работна заплата на служител (EUR)
40 518
41 590
42 310
42 917
Индекс (2010 г. = 100)
100
103
104
106
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(272)
По време на разглеждания период се наблюдава тенденция на постепенно увеличаване (+ 6 %) на средните разходи за труд на служител. Това е било в съответствие с индекса на разходите за труд в държавите, в които са разположени включените в извадката производители (39).
6.4. Материални запаси
(273)
През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Материални запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Запаси в края на периода (в тонове)
18 539
46 585
50 198
52 805
Индекс (2010 г. = 100)
100
251
271
285
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(274)
Запасите в края на периода първоначално се увеличават значително през 2011 г., а след това продължават да нарастват през разглеждания период.
(275)
Правителството на КНР заяви, че промените в запасите, отчетени в предоставените от APFE данни, показват наличието на недекларирани продажби, а не наличието на вреда, когато биват съпоставени с китайския внос.
(276)
Това твърдение не следва да се взема предвид. Комисията извърши анализа на микроикономическите показатели, като например равнищата на запасите, въз основа на действителните данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Разследването на включените в извадката производители от Съюза не показа наличието на недекларирани продажби.
(277)
След оповестяването на окончателните заключения един ползвател заяви, че 2010 г. не е подходяща референтна година, тъй като равнищата на запасите са били необичайно ниски в сравнение с периода от 2006 г. до октомври 2009 г. (разследвания период в рамките на първоначалното антидъмпингово разследване).
(278)
Това твърдение се отхвърля, тъй като включените в извадката субекти в рамките на настоящите разследвания са различни от включените в извадката при предишното разследване и поради това данните не са сравними. Комисията ограничи своята проверка до разглеждания период, по-специално по отношение на микроикономическите данни, и не разполага с данни по отношение на равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза през периода, предшестващ разглеждания период. Правителството на КНР заяви, че равнищата на запасите през 2011 г. също са по-високи с оглед на намалението от 3 % на потреблението на Съюза през същата година. Този елемент обаче не оказва въздействие върху тенденцията през разглеждания период.
6.5. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(279)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
3 %
2 %
- 6 %
- 4 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
66
- 200
- 134
Паричен поток (EUR)
32 847 910
10 978 839
- 1 297 704
14 660 203
Индекс (2010 г. = 100)
100
33
- 4
45
Инвестиции (EUR)
7 729 022
9 721 478
30 738 820
32 511 238
Индекс (2010 г. = 100)
100
126
398
421
Възвръщаемост на инвестициите
2 %
2 %
- 4 %
- 3 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
69
- 184
- 137
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(280)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. По време на разглеждания период рентабилността на включените в извадката производители от Съюза е намаляла значително от 3 % на -4 %.
(281)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. През разглеждания период паричният поток е намалял значително (-55 %).
(282)
През разглеждания период равнището на инвестициите от страна на включените в извадката производители от Съюза е следвало възходяща тенденция. Това увеличение е по-значително през 2012 г. и през РП. Големите разходи за инвестиции са извършени с цел възстановяване на пещите. При тази капиталоемка промишленост пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, като разходите, свързани с възстановяването на една пещ, могат да възлязат на 8 - 13 милиона евро (обхватът от стойности е даден поради съображения за поверителност). В инвестициите са включени и значителни разходи за структурни инвестиции, свързани с потреблението на сплав за дюзите за екструдиране и периодичното възстановяване на тези дюзи.
(283)
Възвращаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е следвала ясно отрицателната тенденция по отношение на рентабилността. Влошаването на възвръщаемостта на инвестициите е ясен знак за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза по време на разследвания период.
(284)
Представеното по-горе крехко финансово състояние е била факт въпреки увеличеното потребление по време на разглеждания период, както е описано в съображение 217 по-горе, и усилията на промишлеността на Съюза за рационализиране на производствените разходи, както е описано в съображения 244 по-горе и 337 по-долу.
(285)
При разследванията не се установи включените в извадката производители от Съюза да са се сблъскали с някакви сериозни трудности при привличането на капитал.
(286)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни отбелязаха, че равнищата на инвестиции са били толкова високи за периодите на 2012 г. и РП, че тези големи инвестиционни разходи биха могли да са причината, поради която промишлеността на Съюза е била нерентабилна през РП. Правителството на КНР заяви също така, че намалената рентабилност е свързана пряко с увеличението на производствените разходи и загубата на производство в резултат на възстановяването на пещите.
(287)
На първо място, сумата от 32 милиона евро инвестиции през РП от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. отчасти се припокрива със сумата от 30 милиона евро през 2012 година. На второ място, направените в тези периоди инвестиции са били от съществено значение за възстановяването на пещите, повтарят се периодично в рамките на стопанската дейност и се считат за извършени в нормалния ход на тази стопанска дейност, както е посочено в съображения 241 - 250. На трето място, равнището на инвестициите е оказало въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза, тъй като то създава допълнителни разходи. Основното въздействие на инвестициите обаче е отразено в счетоводния баланс, а не в отчета за приходите и разходите, който показва повтарящите се периодично стандартни амортизационни отчисления и поради това сам по себе си не може да обясни положението на реализиране на загуби. Що се отнася до твърдението на правителството на КНР, възстановяването на пещите е предмет на внимателно предварително планиране. Непрекъснатостта на доставките за клиентите се гарантира чрез изграждане на буферни запаси. На последно място, въздействието на тези инвестиции върху разходите и резултатите на дружеството е разпределено върху период от няколко години.
(288)
Освен това няколко страни заявиха, че i) по-високите разходи за инвестиции са отразени в по-ниската възвръщаемост на инвестициите за 2012 г. и ПР (като се има предвид, че някои от инвестициите не осигуряват незабавна възвръщаемост) и ii) че не е разумно да се вземе предвид положението през двугодишен период, който е обременен с големи инвестиции, като в заключение отбелязаха, че на тази основа положението на промишлеността на Съюза се е влошило.
(289)
Инвестициите в пещите не са нещо изключително за разглеждания период. При разследването бе установено, че от 2004 г. промишлеността на Съюза почти всяка година е правила инвестиции в пещи. Поради това независимо от разглеждания период от време ремонтирането или възстановяването на пещите винаги ще оказва въздействие върху обема на производството и върху възвръщаемостта на инвестициите. Влошаването на рентабилността на включените в извадката производители от Съюза показва, че те не са били в състояние да начисляват цени за сходния продукт, които да им позволят осъществяването на инвестиции от ключово значение за продължаването на стопанската дейност.
(290)
Правителството на КНР заяви, че даден отрасъл ще използва най-напред наличните парични средства, преди да започне да използва заети средства, и че поради това е нормално, че паричният поток се е влошил, когато включените в извадката производители от Съюза са направили значителни инвестиции през 2012 г. и през ПР. Освен това то заяви, че промишленост, която реализира загуби, не би могла да инвестира в такива мащаби като включените в извадката дружества.
(291)
Промишлеността за производство на стъклени влакна представлява световен бизнес с механизми за финансиране, които надхвърлят финансовата компетентност на включените в извадката производители от Съюза. Не е задължително инвестиционните ситуации да оказват влияние върху паричния поток. Поради това тези твърдения се отхвърлят.
7. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(292)
Констатациите от разследванията потвърждават, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент и по смисъла на член 8, параграф 4 от основния антисубсидиен регламент.
(293)
Налагането на антидъмпингови мерки е позволило на промишлеността на Съюза да повиши цените си през 2011 г. Същевременно от промишлеността на Съюза са предприети усилия за увеличаване на ефективността и производителността. Въпреки че потреблението на Съюза е нараствало, промишлеността на Съюза не е имала друг избор, освен от 2012 г. отново да намали единичните продажни цени, за да запази пазарния си дял.
(294)
Анализът на подбиването на цените (вж. съображение 231) и на тенденцията на спад на продажните цени на производителите от Съюза (вж. съображение 263) ясно показва, че производителите от Съюза са се опитали да участват в ценова конкуренция с китайския внос и са стопили разликата между цените. Въпреки това резултатът е бил силно влошаване на финансовите резултати на производителите от Съюза, като промишлеността на Съюза отчита загуби от 2012 г. насам. Това положение не може да се запази в краткосрочен до средносрочен план.
(295)
При други показатели също се наблюдава отрицателна промяна дори след налагането на мерките срещу КНР, като тези относно производството, производствения капацитет, заетостта, материалните запаси и паричния поток.
(296)
Констатациите от двете разследвания също така потвърждават, че променените обстоятелства, които обосновават започването на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, а именно преструктурирането и затварянето на някои от заводите в Съюза, както е обяснено в съображение 244 по-горе, са със съществен и дълготраен характер. След затварянето на даден завод, той бива демонтиран напълно. Освен това изграждането на нова пещ е изключително капиталоемка и времеемка дейност и не може да бъде осъществено в краткосрочен план. Поради това не следва да се подценяват времето и разходите за изграждането на нов завод с пещи. Следователно преструктурирането и затварянето на някои от заводите може да се счита като факт от съществено значение и с дълготраен характер.
(297)
Няколко страни заявиха, че са били налице ясни признаци за липса на вреда. Тези твърдения са разгледани в следващите съображения.
(298)
CCCLA заяви, че един от производителите от Съюза, 3B Fibreglass, през 2012 г. е бил придобит от Binani group, и че общите резултати на промишлеността на Съюза трябва да са добри, тъй като един разумен икономически оператор не би инвестирал в промишленост, която не постига добри резултати. Тя цитира също така годишния доклад за 2013 г. на Braj Binani, в който се посочва, че „общите резултати на двете производствени единици в Белгия и Норвегия се считат за добри“. В допълнение CCCLA също така заяви, че оборотът на двама производители от Съюза се е увеличил между 2010 г. и РП, така че промишлеността на Съюза явно не е понесла вреда.
(299)
Индийската Binani Group действително е придобила 3B Fibreglass през 2012 г. Въпреки това, независимо от индивидуалните мотиви от стопански характер на Binani Group, Комисията се позовава на констатациите си от разследването, че промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял и рентабилността ѝ е спаднала. Цитатът следва да бъде поставен в своя контекст и да се види целият текст: „Общите резултати на двете производствени единици в Белгия и Норвегия се считат за добри, а капацитетът бе частично ограничен, за да се отговори на по-слабото пазарно търсене. Увеличаването на производството до нормалните равнища на ефективност продължи с нормални темпове. Въпреки това средните продажби бяха на по-ниско равнище поради евтиния внос от Азия“.
(300)
Твърдението, че промишлеността на Съюза не е понесла вреда, тъй като оборотът на двама производители от Съюза се е увеличил между 2010 г. и РП, е подвеждащо и неточно. При извършването на този анализ самата CCCLA се е основавала на оборота, изразен в килограми. Изготвянето на заключения единствено въз основа на по-големите количества на продажбите обаче не е правилно, тъй като в този случай не се взема предвид равнището на цените на тези продажби и следователно въздействието върху рентабилността на дружеството.
(301)
Правителството на КНР заяви, че тъй като членовете на APFE инвестират в увеличаване на капацитета в Съюза и извън него (например в КНР, Русия, Индия и Тунис), това е ясен знак за липса на вреда.
(302)
Настоящото разследване на вредата е свързано с резултатите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Както е показано в таблица 4 по-горе, капацитетът на промишлеността на Съюза се е увеличил леко през 2011 г. с 1 %, като след това е намалял с 5 процентни пункта към края на РП. Поради това няма увеличаване на капацитета в Съюза. Като се има предвид обаче, че голям брой производители на стъклени влакна са многонационални дружества, не е изненадващо, че те също инвестират извън Съюза, когато има възможност за развиване на стопанска дейност. Инвестирането в допълнителен капацитет извън Съюза се прави, за да се удовлетворят нуждите на нововъзникващите пазари и с оглед на възможността за реализиране на печалба. Изграждането на заводи в посочените региони също се обуславя от желанието за присъствие в близост до тези клиенти. Бизнес решението обаче да се изгради завод извън Съюза или не е напълно отделно от факта, че производителите от Съюза понасят вреда. Подобни твърдения относно големите инвестиции, направени от промишлеността на Съюза, са разгледани в раздела по-долу, посветен на самопричинената вреда.
(303)
Няколко страни заявиха, че липсва вреда, като се има предвид заявлението на някои производители от Съюза, че техните цени на сходния продукт ще се увеличат от януари 2014 г., за да се компенсира продължаващото нарастване на разходите за суровини, енергия и транспорт.
(304)
На първо място, равнищата на цените през 2014 г. са свързани със събития, настъпили след РП. На второ място, промишлеността на Съюза през последните години е неутрализирала по-голямата част от тези увеличения на цените чрез повишаване на производителността. Все пак се достига до точка, при която става много по-трудно да се постигне допълнително увеличаване на производителността в краткосрочен план. Като се има предвид, че през РП промишлеността на Съюза е реализирала загуби и неутрализирането на тези увеличения на цените вече не е възможно, в даден момент става неизбежно подобни увеличения да се прехвърлят на клиентите, като съществува риск от допълнителна загуба на пазарен дял. Въз основа на горепосоченото твърденията бяха отхвърлени.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(305)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния антидъмпингов регламент и с член 8, параграфи 6 и 7 от основния антисубсидиен регламент бе проучен въпросът дали дъмпинговият и субсидираният внос от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена.
(306)
Бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които в същото време са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, така че да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тях, не се приписва на дъмпинговия и субсидирания внос.
1.1. Въздействие на дъмпинговия и на субсидирания внос
(307)
При разследванията се установи, че въпреки действащите антидъмпингови мерки, дъмпинговият и субсидираният внос от КНР се е увеличил като обем (32 %) по време на разглеждания период, ако 2009 се приеме за референтна година. Това е довело до увеличение на пазарния дял на КНР от 13 % - 18 % през 2009 г. на 15 % - 20 % до края на РП.
(308)
В същото време въпреки нарастването на потреблението, по време на разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 3 процентни пункта.
(309)
Средните цени на дъмпинговия и на субсидирания внос са намалели с 8 % между 2010 г. и РП и са били по-ниски от тези на промишлеността на Съюза през същия период.
(310)
Промишлеността на Съюза все още е била рентабилна през 2010 г. и 2011 г. и е започнала да реализира загуби след това, което съвпада с увеличението на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР. Дори след намаляването на продажните си цени, промишлеността на Съюза не е успяла да запази пазарния си дял. Този спад на цените е бил за сметка на рентабилността, което е довело до положението да се реализират загуби.
(311)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че равнището на цените на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР заедно с увеличаването на неговия обем е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза и поради това е изиграло решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(312)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че липсва анализ, който да докаже, че китайският внос е причинил определянето на по-ниски цени от промишлеността на Съюза и вредата, която тя е понесла, и че при своя анализ Комисията просто се е основавала на съвпадение във времето. Тези страни се позовават на доклада на китайската експертна група за рентгенова апаратура: „Експертната група признава, че общата взаимозависимост между дъмпинговия внос и вредата за местната промишленост може да подкрепи констатацията за наличието на причинно-следствена връзка. Въпреки това такъв анализ на съвпадението не е определящ по отношение на въпроса за причинно-следствената връзка; причинно-следствената връзка и корелацията са две отделни понятия. При обстоятелствата в конкретния случай […] въпросът за причинно-следствената връзка не се решава от такава обща констатация относно съвпадението“ (40).
(313)
Заключенията обаче се основават на анализ на подробен списък с показатели. Както е посочено по-горе в раздел Г, разглеждането на въздействието на дъмпинговия и субсидирания внос е включвало оценка на всички съответни икономически факти и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза. Много показатели показват, че положението се характеризира с наличието на вреда. При това положение единствената причина за намаляване на цените от страна на промишлеността на Съюза е с цел запазване на пазарния дял или поне предотвратяване на загуба на допълнителен пазарен дял, когато е изправена пред ценова конкуренция. След налагането на първоначалните мерки промишлеността на Съюза е успяла да повиши цените си през 2011 г., но през следващите години е трябвало да ги намали, като се има предвид, че производствените разходи не са се понижили. Както е представено по-подробно в съображения 320 - 335 по-долу, износът от третите държави е бил извършван предимно на високи цени през целия разглеждан период и пазарният дял на третите държави е останал относително стабилен и дори от 2011 г. е започнал да намалява. Следователно промишлеността на Съюза не е намалила цените си поради вноса от третите държави, а поради ниския дъмпингов и субсидиран внос от КНР. От 2011 г. единствено вносът от КНР се е увеличил значително, единствено вносът от КНР е отнел пазарен дял от промишлеността на Съюза и единствено цените на вноса от КНР са се понижили. Въз основа на това Комисията стигна до заключението, че определянето на по-ниски цени от промишлеността на Съюза и вредата, която тя е понесла, са били причинени от увеличението на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР. По-долу са анализирани други фактори, които биха могли да прекъснат тази причинно-следствена връзка.
(314)
CCCLA и правителството на КНР заявиха, че липсва спад на цените или ценови натиск, тъй като „намаляването на продажните цени на производителите от Съюза не е значително, понеже максималната му стойност е само 2 % по време на разглеждания период“. Няколко страни също така заявиха, че спад с 1 % на продажбите в Съюза, нарастване с 2 % на пазарния дял на вноса от КНР и намаление с 3 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза не оправдава предложените драстични мерки.
(315)
Комисията отново отбелязва, както е посочено по-горе, че вследствие налагането на временните мита от септември 2010 г. промишлеността на Съюза е получила възможност да повиши цените си през 2011 г. Въпреки това от 2011 г. единичните продажни цени намаляват с 10 %. Следователно е ясно, че има значителен спад на продажните цени. Въпреки наличието на действащите антидъмпингови мерки промишлеността на Съюза е продължила да се сблъсква със спад в обема на продажбите, цените и пазарния дял, докато в същото време китайският внос е увеличил обема на продажбите и пазарния си дял до равнище, което е значително по-високо от това през разследвания период по време на първоначалното разследване. Обикновено след като бъдат наложени мерките, промишлеността на Съюза би трябвало да се възстанови от последиците от предишния дъмпинг или субсидиране. Този път случаят явно не е такъв. След някои признаци на възстановяване веднага след налагането на мерките, състоянието на промишлеността на Съюза допълнително се е влошило по време на разглеждания период.
(316)
Един несвързан вносител заяви, че производителите от Съюза не е трябвало да намаляват цените си до такава степен, тъй като на пазара на Съюза търсенето е по-голямо от предлагането. Правителството на КНР заяви, че спадът на продажните цени на Съюза, както и намаляването на китайските цени на вноса, не могат да се разглеждат изолирано от промените в световен мащаб в цените на разглеждания продукт и че са в съответствие с нормалните условия на пазара. Освен това правителството на КНР твърди, че Комисията не е проверила дали пазарът би позволил увеличаване на цените през 2011 г. (след налагането на мерките в рамките на предишното разследване), когато положението се разглежда в глобален контекст, и ако това е така, до каква степен това би могло да стане. Освен това Комисията неправилно е отказала да приеме доказателствата относно увеличенията на цените след РП, представени от производителите от Съюза, като правителството се позова на случаите „Слънцезащитно стъкло“ и „Персонални факс машини“ (41).
(317)
Комисията счита твърдението, че търсенето е надвишавало предлагането, за неподкрепено с доказателства. Загубата на пазарен дял и увеличаването на равнищата на запасите не показва, че търсенето е по-голямо от предлагането, а по-скоро обратното. Що се отнася до твърдението на правителството на КНР, разгледаните промени на цените са свързани с продажбите на пазара на Съюза, а не в световен мащаб. На пазара на Съюза конкуренцията между сходния и разглеждания продукт е на ценово равнище. Както е посочено по-горе, намалението на цените не може да се отдаде на фактори, различни от ценовата конкуренция (с оглед на относително постоянните производствени разходи и на потреблението на Съюза). Освен това правителството на КНР не предостави допълнителна информация за промените на цените в световен мащаб. Поради това бе решено, че твърдението не е подкрепено с доказателства. Що се отнася до твърдението за увеличенията на цените след РП, събитията след РП излизат извън обхвата на настоящото разследване. Във всеки случай не бяха представени съществени доказателства за действителните увеличения на цените, които били настъпили след РП. Поради това твърдението се отхвърля.
(318)
Освен това CCCLA заяви, че по отношение на спада с 8 % на средната китайска цена на вноса, както е посочено в съображение 226, трябва да се вземат предвид цените, коригирани със съответните мита и разходите за обработка, антидъмпинговото мито, маржът на печалба на вносителите и производствените разходи, разходите за продажба и общите и административни разходи (ПОАР), понасяни от вносителите. Тогава тези коригирани цени биха били на равнища, които са сравними с продажните цени на Съюза, както е посочено в таблица 7, и следователно биха могли да не изиграят решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(319)
За анализа на показателя CIF стойността на продажбите на производителите износители от таблица 3 се сравнява с цената франко завода на производителите от Съюза, посочена в таблица 7. Този метод е подходящ за анализ на тенденциите. За изчисляването на маржа на подбиването на цените и на вредата действително бяха използвани коригирани цени, както е обяснено в съображение 231 по-горе. В това отношение Комисията подчертава, че подбиването на цените е само един от показателите, които трябва да бъдат разгледани, но за анализа следва да бъдат взети заедно всички показатели за вредата. Поради това твърдението се отхвърля.
1.2. Въздействие на други фактори
1.2.1. Внос от други държави
(320)
Обемът на вноса от трети държави, средните единични цени и пазарния дял по време на разглеждания период са показани в таблицата по-долу.
Таблица 12
Обем на вноса (в метрични тонове) и средни единични цени (EUR/тон)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Общо трети държави
Обеми (в тонове)
128 378
182 601
183 446
174 553
Индекс (2010 г. = 100)
100
142
143
136
Пазарен дял
14 % - 19 %
22 % - 27 %
21 % - 26 %
20 % - 25 %
Малайзия
Обеми (в тонове)
37 919
70 847
60 931
60 841
Средна цена/тон (EUR)
980
1 029
998
958
Пазарен дял
2 % - 7 %
7 % - 12 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Норвегия
Обеми (в тонове)
25 204
30 496
33 277
30 781
Средна цена/тон (EUR)
1 167
1 044
1 006
944
Пазарен дял
0 % - 5 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
Турция
Обеми (в тонове)
18 430
20 017
23 235
19 233
Средна цена/тон (EUR)
1 199
1 231
1 064
1 067
Пазарен дял
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
Източник: Евростат (COMEXT)
(321)
Освен от КНР, разглежданият продукт се внася главно от Малайзия, Норвегия и Турция. Известни незначителни количества се внасят и от Мексико, САЩ и Тайван. За общия пазарен дял на третите държави е характерно рязко увеличаване между 2010 г. и 2011 г. След това пазарният дял е отбелязал намаление през РП.
(322)
По-голямата част от вноса от трети държави (с изключение на някои малки количества от Тайван) е извършен на значително по-високи цени от тези на китайския внос. Освен това като цяло средните цени на вноса от други държави са били по-високи от цените на промишлеността на Съюза или подобни на тях.
(323)
На Малайзия се пада най-голям дял от вноса от третите държави в Съюза (40 %). Вносът от Малайзия обаче е бил ограничен до един вид продукти от стъклено влакно, по-специално нарязани влакна. През разглеждания период делът на Малайзия на пазара на Съюза се е увеличил. Средно цените на вноса на нарязани влакна от Малайзия също са били по-високи от цените на вноса от КНР и почти толкова високи, колкото цените на промишлеността на Съюза. Освен това малайзийските цени не са попречили на нарастването между 2010 г. и 2011 г. на цените на производителите от Съюза, когато на КНР са били наложени временни мита. Ако малайзийските цени наистина са причинили съществена вреда на промишлеността на Съюза, производителите от Съюза не са могли да увеличат цените си, когато са били наложени временните антидъмпингови мита върху вноса от КНР. Вносът от Малайзия се конкурира с производството на промишлеността на Съюза, но той е бил отличаващ се със стабилност фактор през целия разглеждан период по отношение на цените, вида на продуктите и количествата.
(324)
Вносът от Норвегия представлява вторият по големина дял от вноса от третите държави в Съюза. През разглеждания период делът на Норвегия на пазара на Съюза е останал непроменен. Средните цени на вноса за всеки от видовете продукти от Норвегия са били по-високи от тези на КНР. Този норвежки внос се състои предимно от ровинги и е извършен от едно-единствено дружество, принадлежащо към същата група като един от производителите от Съюза. Освен това цялото норвежко производство се продава чрез производителя от Съюза. Поради това не считаме Норвегия като конкурентна трета държава.
(325)
Вносът от Турция представлява третият по големина дял от вноса от третите държави в Съюза. През разглеждания период делът на Турция на пазара на Съюза е останал непроменен. Средно цените на вноса за всеки от видовете на сходния продукт също са били значително по-високи от тези на КНР.
(326)
Правителството на КНР заяви също така, че запасите на Съюза са се увеличили през 2011 г. след значително увеличение на вноса от трети държави, докато вносът от КНР е намалял през същата година.
(327)
Между 2010 г. и 2011 г. вносът от Китай определено е намалял и вносът от трети държави се е увеличил. Промишлеността на Съюза обаче все още е била рентабилна през 2010 г. и 2011 г. и е започнала да реализира загуби след това, което съвпада с увеличението на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР. Вносът от трети държави е намалял след 2011 г. и поради това не може да бъде причината, поради която промишлеността на Съюза впоследствие е започнала да реализира загуби. Поради горепосочените причини има основание да се заключи, че докато част от вноса от други държави би могъл да окаже отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, то това не е било в такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос от КНР и вредата за промишлеността на Съюза.
(328)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че продуктовият асортимент, използван за анализа на подбиването на цените (сравнения на цените между Китай и производители от Съюза), не е бил използван по отношение на вноса от трети държави. Правителството на КНР изрично поиска подробна информация за продуктовия асортимент на вноса от третите държави, която не може да бъде извлечена от статистическите данни на Евростат.
(329)
Комисията е взела продуктовия асортимент изцяло предвид при анализа на вноса от третите държави чрез сравняване на цените на третите държави за всеки от видовете продукти със съответните цени в Съюза за всеки от видовете продукти. Като се има предвид, че има само един производител за трите трети държави, не е възможно да се оповестят конкретни данни от съображения за поверителност.
(330)
Правителството на КНР заяви, че заключението на Комисията, че част от вноса от трети държави може да е оказал въздействие върху положението на производителите от Съюза, но не е прекъснал причинно-следствената връзка, не е обективен, нито се основава на аргументиран анализ.
(331)
Трите основни трети държави, които са изнасяли сходния продукт за Съюза, са били Малайзия, Норвегия и Турция. Както вече бе посочено по-горе, вносът от Малайзия е бил съсредоточен върху един вид продукт с равнища на цените, които са сравними с тези на промишлеността на Съюза. Норвежкият производител не се счита за конкурент от трета държава поради причините, изложени по-горе. През разглеждания период пазарният дял на турския внос е останал стабилен и сравнително малък по обем. Поради това твърдението, че вносът от трети държави е прекъснал причинно-следствената връзка, се отхвърля.
(332)
Правителството на КНР заяви също така, че Комисията е пренебрегнала въздействието на вноса от Тайван и Мексико, който показва наличие на значителни промени в цените и обемите.
(333)
Като се има предвид ограниченият обем на вноса от Тайван и Мексико, този внос не би могъл да прекъсне причинно-следствената връзка.
(334)
Освен това правителството на КНР заяви, че в своя анализ на натрупването на запаси от китайски продукти Комисията е пренебрегнала факта, че между 2010 г. и 2011 г. вносът от трети държави се е увеличил с над 40 %.
(335)
Статистическите данни (вж. съображение 224) показват, че натрупването на запаси от китайски продукти е станало през второто и третото тримесечие на 2010 г. (за потребление преди края на 2010/началото на 2011 г. поради ограничения срок на годност). Увеличението на вноса от трети държави е регистрирано през 2011 г. след погасяването на ефекта от натрупването на запаси и когато мерките срещу вноса от КНР са влезли в сила, което се е оказало от полза за производителите от трети държави. Поради това твърдението се отхвърля.
1.2.2. Производствени разходи
(336)
Няколко страни заявиха, че увеличението на производствените разходи на промишлеността на Съюза главно поради увеличението на разходите за суровини, енергия, транспорт и персонал, е оказало отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Една от страните също така изтъкна факта, че клиентите не връщат бобините, като важен фактор при формиране на разходите, без да представи допълнителна информация относно въздействието по отношение на разходите. Тя подкрепи тези твърдения чрез цитиране на производителите от Съюза, че те действително са изправени пред увеличение на разходите.
(337)
Промишлеността на Съюза определено бе изправена пред увеличение на разходите за суровини, енергия, транспорт и персонал. Както обаче може да се види от таблица 8 по-горе, средните производствени разходи на промишлеността на Съюза на тон са се увеличили само с 1 % между 2010 г. и РП. Това означава, че промишлеността на Съюза е била в състояние да компенсира по-голямата част от увеличението на разходите чрез увеличаване на ефективността и по-голяма производителност. Поради това се стигна до заключението, че увеличението на производствените разходи не е допринесло за вредата и следователно не е прекъснало причинно-следствената връзка.
(338)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни повториха твърденията си, без да изтъкнат нови аргументи.
1.2.3. Промяна на потреблението
(339)
Както е посочено по-горе, потреблението на Съюза е нараснало с 3 % между 2010 г. и РП. Очаква се потреблението да се увеличи още повече, предвид новите приложения, при които намира употреба сходният продукт, както бе посочено от промишлеността на Съюза и от голям брой ползватели. Промишлеността на Съюза обаче не е могла да запази пазарния си дял и е загубила част от него, докато дъмпинговият и субсидираният внос от КНР е увеличил пазарния си дял от 2011 г. насам. Ето защо промените в потреблението в Съюза не са могли да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата и дъмпинговия и субсидирания внос от КНР.
1.2.4. Недостатъчен производствен капацитет и запаси в Съюза
(340)
Правителството на КНР заяви, че вредата, ако има такава, е причинена от недостатъчния производствен капацитет на производителите от Съюза. Правителството на КНР се позовава на редица финансови отчети на производителите от Съюза. Във финансовите отчети за 2010 г. на 3B Fibreglass се посочва, че „ограниченият ни производствен капацитет не ни позволи да разширим пазарния си дял“ и „ни принуди да се справяме с промените в търсенето от страна на нашите клиенти с ограничено равнище на материални запаси“. Във финансовите отчети за 2011 г. на 3B Fibreglass се посочва, че „признаците за възстановяване на икономиката през 2010 г. се потвърдиха през първото полугодие на 2011 г., но тъй като равнищата на ефективност на производството на дружеството бяха по-слаби от очакваното през първото тримесечие, това не ни позволи да се възползваме изцяло от активизирането на икономическата дейност и ни накараха да ограничим договорните си ангажименти през 2011 г.“ Във финансовите отчети за 2011 г. на Lanxess се посочва, че „през 2011 г. производството на стъклени влакна в Lanxess се извършваше с максималния капацитет“ и „през второто тримесечие на 2012 г. планираното извеждане от експлоатация на пещ 1 ще трае почти 10 седмици, така че през 2012 г. годишното производство ще бъде с 14 % по-малко“.
(341)
Равнището на запасите през 2010 г. наистина е било ниско, вж. таблица 10 по-горе. Това се е дължало на намаление на производството през 2009 г., когато няколко производствени линии са били демонтирани, временно затворени или са работили с намален капацитет поради ерозията на цените и загубата на пазарен дял, причинени от дъмпинговия внос от КНР (42). Промишлеността на Съюза обаче е увеличила равнищата си на запаси с над 150 % през 2011 г. и оттогава продължава да ги увеличава. Позоваването на заявленията относно донякъде оскъдните количества на материалните запаси само за 2010 г. не е уместно; вместо това следва да се определи тенденцията за целия разглеждан период.
(342)
Освен това в някои части от цитираните текстове се прави позоваване на намалени равнища на ефективност на производството в резултат от ремонтиране/възстановяване на пещите. Както е обяснено в съображение 241 по-горе, това ремонтиране/възстановяване е присъщо за този отрасъл и е обичайно създаването на запаси предвид ремонта/възстановяването на дадена пещ, които да позволят да продължи снабдяването на основните клиенти.
(343)
Освен това промишлеността на Съюза би могла да инвестира в допълнителен капацитет при наличие на равнопоставени условия на конкуренция, позволяващи на промишлеността на Съюза да реализира печалба, която да обосновава и да дава възможност за разширяване на капацитета.
(344)
Производственият капацитет и запасите на Съюза не се считат за недостатъчни и поради това не биха могли да са допринесли за вредата, така че не са могли да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и понесената вреда от промишлеността на Съюза.
1.2.5. Въздействие на икономическата криза
(345)
Няколко страни заявиха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от икономическата криза, в резултат на която е настъпил рязък спад на търсенето от страна на промишлените отрасли на ползвателите (като автомобилната промишленост и пазара на вятърна енергия).
(346)
Правителството на КНР цитира няколко производители от Съюза, като например финансовите отчети за 2010 г. на European Owens Corning Fibreglass SPRL („EOCF“), в които се посочва, че „този спад отчасти се обяснява с голямата зависимост на тази дейност от пазара на вятърна енергия, като неговото състояние продължи да се влошава поради трудностите за участниците на този пазар да финансират нови проекти“, финансовите отчети за 2011 г. на Lanxess, в които се посочва, че „след въвеждането на антидъмпинговите мерки срещу китайския внос Lanxess получи възможност да повиши своите продажни цени. През втората половина на 2011 г. обаче отбелязваме намаление с 16 % в сравнение с 2010 г. поради низходящата тенденция в развитието на икономиката“, и финансовите отчети за 2012 г. на EOCF, в които се посочва, че оборотът за 2012 г. „се дължи главно на продължаващата икономическа криза, която не ни позволява да работим с пълен капацитет“.
(347)
Между 2010 г. и 2011 г. при потреблението на Съюза на продукти от стъклено влакно действително се наблюдава спад от 3 %. До края на РП обаче потреблението на Съюза отново се е увеличило с 6 процентни пункта.
(348)
Цитираният текст, че едно от дружествата е трябвало да намали цените си с 16 % през втората половина на 2011 г. в сравнение с 2010 г. дава само частична представа за положението през 2011 г. При разследването бе установено увеличение с 8 % на единичната цена за цялата 2011 г. (в сравнение с 2010 г.).
(349)
Освен това докато промишлеността на Съюза все още е била рентабилна през 2010 г. и 2011 г., тя е започнала да реализира загуби след това, което съвпада с увеличението на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР, подбил цените на промишлеността на Съюза.
(350)
Икономическият спад между 2010 г. и 2011 г. би могъл да се приеме като допринасящ за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Икономическият спад обаче не обяснява реализирането на загуби от страна на промишлеността на Съюза през 2012 г. и РП. Основните загуби са настъпили едва след икономическия спад в период, когато потреблението отново е нараствало.
(351)
По отношение на цитирания текст от Owens Corning за 2011 г. е важно да се отбележи, че той идва от EOCF, което представлява търговска единица на Owens Corning за всички негови предприятия в Европа и Близкия изток. Освен сходния продукт EOCF през този период е продавало също продукти от нетъкан текстил, тъкани, покривни продукти (покривни шиндри (shingles)) и изолационни продукти, които не са обхванати от процедурата. Поради това цитираният текст не се отнася конкретно за сходния продукт на пазара на Съюза.
(352)
Що се отнася до цитирания текст от Owens Corning за 2011 г., той се отнася конкретно до осъществяваното от EOCF производство на тъкани в една от неговите фабрики. Като се има предвид, че тъканите не са част от сходния продукт, посоченият цитиран текст не се отнася към разглеждания случай.
(353)
Предвид горепосочените обстоятелства икономическият спад може да е оказал отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, но не до такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
1.2.6. Конкурентоспособност на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР
(354)
Някои от страните заявиха, че вредата е причинена по-скоро от остарялата технология на промишлеността на Съюза в сравнение със съвременните технологии, прилагани от китайските производители износители, отколкото от дъмпинга или субсидирането на разглеждания продукт.
(355)
При разследването обаче се потвърди, че промишлеността на Съюза също използва съвременни производствени процеси. Поради това твърдението, че състоянието на използваната от промишлеността на Съюза технология е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
1.2.7. Самопричинена вреда
(356)
Няколко страни заявиха, че вредата би могла да бъде самопричинена, тъй като i) цените, предлагани от производителите от Съюза през 2014 г., са били по-ниски от офертите, които тези страни са получавали от китайските производители износители, ii) инвестициите, направени от заявителите през последните години, са в противоречие с наличието на вреда, тъй като големите инвестиции са трудно съвместими с представата за понасяща вреда промишленост, но същевременно не са позволили постигането на по-голям пазарен дял на промишлеността на Съюза, iii) инвестициите, направени от заявителите, може да са били свързани с преструктуриране и изграждане на допълнителен капацитет за производство на „погрешни“ продукти от стъклено влакно, например на продукти, за които има по-ограничено търсене, а не например за нарязани влакна, за които страните твърдят, че е имало значително търсене и всъщност потенциален недостиг на предлагането в Съюза.
(357)
По отношение на първото твърдение относно по-ниските цени, предлагани от производителите от Съюза, следва да се отбележи, че то се отнася до събитие, настъпило след РП, така че не бе възможно да се вземат предвид равнищата на цените през 2014 г. Освен това, като се има предвид, че пещите функционират на 24-часов режим и че намаляването на производството е много скъпа операция, промишлеността на Съюза се е опитала да запази пазарния си дял чрез продажби на по-ниски цени, като е продължила да покрива част от постоянните си разходи.
(358)
Предвид големите инвестиции, направени от промишлеността на Съюза пред последните години, следва да се припомни, че при тази капиталоемка промишленост пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, като разходите, свързани с възстановяването на една пещ, могат да възлязат на 8 - 13 милиона EUR (обхватът от стойности е даден поради съображения за поверителност). Голяма част от другите структурирани в по-голяма степен високи разходи за инвестиции е свързана с потреблението на сплав за дюзите за екструдиране и съответното възстановяване на тези дюзи. Поради това тези инвестиции са присъщи на промишлеността и са необходими за поддържане на настоящия капацитет. Инвестициите, заделяни за научноизследователска и развойна дейност, също така са необходими, за да се остане на пазара и да се отговаря на нуждите на клиентите.
(359)
По отношение на третото твърдение относно предполагаемите „погрешни“ инвестиции за продукти, различни от нарязани влакна, следва да се отбележи, че i) промишлеността на Съюза се е преструктурирала с цел да бъде в състояние да предлага широка гама от продукти. Не бяха представени доказателства, че такъв вид преструктуриране не е било икономически жизнеспособно, и ii) прекратеното производство на нарязани влакна, настъпило вследствие на преструктурирането през последните години, е било прехвърлено в друг производствен обект, който е бил преоборудван за тази цел.
(360)
Правителството на КНР заяви, че производителите от Съюза са поддържали запаси от внос от трети държави и цитира текст от финансовите отчети за 2011 г. на един от производителите от Съюза, в който се посочва следното: „Стоковите материални запаси (в размер на 21,4 милиона евро към 31 декември 2011 г.) се увеличават вследствие на световното забавяне на растежа в нашата област на стопанска дейност през втората половина на годината, като запасите се състоят до 75 % от готови продукти, внесени от дружества от […] [нашата] група извън Европа, а останалата част се състои предимно от материали и продукти, необходими за свързаната с тъканите дейност“.
(361)
Увеличението на отчетените за 2011 г. равнища на запасите на този производител от Съюза се обяснява с натрупването на запаси за снабдяване на един от неговите заводи извън ЕС, когато през 2012 г. в него е извършено възстановяване на пещ. Не би се наложило извършването на внос от други заводи извън ЕС, ако продуктите за завода извън ЕС е могло да бъдат произведени в Съюза.
(362)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР поиска да се поясни дали този внос е бил с произход от КНР, или от други държави, и какви са били неговите обеми. Включените в извадката производители от Съюза обаче не са купували разглеждания продукт от КНР през разглеждания период.
(363)
Правителството на КНР заяви също така, че вредата би могла да бъде самопричинена, тъй като производителят от Съюза - 3B Fibreglass, е решил да възстанови запасите за BASF през 2011 г. в момент, когато производството е било недостатъчно. То цитира следния текст от финансовите отчети на 3B Fibreglass за 2011 г.: „да възстанови запасите ни за BASF и да извърши ремонта в студено състояние на пещ № 2.“
(364)
Нормалното поведение в бизнеса обаче е да се подсигурят запаси, за да бъде възможно изпълнението на договорните задължения към ключовите клиенти. Освен това в цитирания текст също така се прави позоваване на планирания ремонт на пещта, за който се изисква да се направят запаси, за да бъде възможно извършването на доставки към клиентите (и изпълнението от страна на 3B на договорните споразумения за доставки на клиентите) по време на ремонта.
(365)
Предвид горепосоченото твърдение за самопричинена вреда, която е прекъснала причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
1.2.8. Експортни продажби на производителите от Съюза и преместване с цел по-голяма близост до пазарите
(366)
Правителството на КНР заяви, че твърдяната вреда, ако има такава, е причинена от решението за преместване на мястото, където са разположени промишлените предприятия на ползвателите. То добавя, че това не е станало само на равнището на Съюза, а и в световен мащаб. Правителството на КНР посочва, че производителят от Съюза P + D е разширил дейността си в Русия и Индия, производителят от Съюза 3B е разширил дейността си в Тунис, производителят от Съюза PPG е разширил дейността си в КНР, а производителят от Съюза Ahlstrom е преместил производството си от Европа в КНР в началото на 2011 г., за да обслужва по-добре отбелязващите растеж пазари на вятърна енергия в Азия и по-специално в КНР.
(367)
Като се има предвид, че голям брой производители на стъклени влакна са многонационални дружества, не е изненадващо, че те също инвестират извън Съюза, когато има възможност за развиване на стопанска дейност. Инвестирането в допълнителен капацитет извън Съюза се прави, за да се удовлетворят нуждите на нововъзникващите пазари и с оглед на възможността за реализиране на печалба. Изграждането на заводи в посочените региони определено се вписва в рамките на присъствието в близост до тези клиенти. Бизнес решението обаче дали да се изгради завод извън Съюза или не е напълно отделно от факта, че производителите от Съюза понасят вреда.
(368)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР повтори твърдението си, че големите инвестиции в чужбина са лишили Съюза от производствени дейности, работни места и експортни продажби и следователно са причинили вреда.
(369)
Това твърдение не е подкрепено с доказателства. Производителите на стъклено влакно работят в съответствие с модел относно регионалната близост, при който доставките за клиентите се извършват от производствени предприятия, разположени в съответния техен регион. Показателите, свързани с капацитета и заетостта, не показват, че потенциалните големи инвестиции в чужбина са били направени в ущърб на дейността в Съюза.
(370)
Правителството на КНР заяви също така, че спадът в експортните продажби на промишлеността на Съюза е имал сериозно отрицателно въздействие, което не е било анализирано от Комисията.
(371)
При настоящите разследвания обемът на експортните продажби на промишлеността на Съюза (за свързани и несвързани клиенти) е бил между 11 % и 13 % от общите продажбите на промишлеността на Съюза (за свързани и несвързани клиенти) през периода от 2010 г. до края на РП. Аналогично по време на първоначалното антидъмпингово разследване този обем е варирал между 10 % и 14 % през периода от 2006 г. до септември 2009 г. Като се има предвид, че колебанията в обемите на износа не са значителни и съответстват на обемите на износа от предишното антидъмпингово разследване, промените в експортните продажби не са имали сериозно отрицателно въздействие, както е посочено по-горе.
(372)
По горепосочените причини експортните продажби на производителите от Съюза и преместванията не са допринесли за вредата, така че не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и понесената вреда от промишлеността на Съюза.
1.2.9. Обменен курс EUR/USD
(373)
Правителството на КНР заяви, че китайските доставки включват рискове, свързани с по-високата сложност от гледна точка на логистиката и колебанията на обменните курсове, и че поради това клиентите не са склонни да бъдат изложени в прекомерна степен на такива рискове. Един от ползвателите заяви, че китайските цени на продуктите от стъклено влакно зависят в голяма степен от обменния курс на еврото спрямо щатския долар. Предвид факта, че курсът на щатския долар от 2000 г. насам постепенно е ставал по-нисък в сравнение с еврото, се твърди, че това би могло да е прекъснало причинно-следствената връзка.
(374)
В началото на 2000 г. еврото определено е било по-слабо в сравнение с щатския долар, отколкото днес. Въпреки това следва да се отбележи, че обменният курс EUR/USD е бил относително стабилен през разглеждания период. По време на разглеждания период рентабилността на включените в извадката производители от Съюза въпреки това е намаляла значително от 3 % на - 4 %. Дори и обменният курс EUR/USD да може да бъде разглеждан като допринасящ за вредата, то това по никакъв начин не може да намали ощетяващото вредоносно въздействие на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР на пазара на ЕС през периода от 2011 г. до края на РП.
(375)
Поради това обменният курс EUR/USD не е допринесъл за вредата и не е могъл да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
1.3. Заключения относно причинно-следствената връзка
(376)
В заключение, горният анализ показа, че е налице увеличение на обема и на пазарния дял на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР. Натискът, упражняван от нарастването на дъмпинговия и субсидирания внос на пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да съобрази продажните си цени с пазарните условия и с отбелязаното увеличение на разходите. Дори след намаляването на продажните си цени, включените в извадката производители от Съюза не са успели да задържат пазарния си дял. Този спад на цените е бил за сметка на рентабилността, което е довело до неустойчивото положение да се реализират загуби.
(377)
В рамките на горния анализ беше направено съответно разграничение и отделяне на въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от причиняващото вреда въздействие на дъмпинговия внос. Въз основа на този анализ се прави заключението, че дъмпинговият и субсидираният внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния антидъмпингов регламент и на член 8, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент.
(378)
Известните фактори, различни от дъмпинговия или субсидирания внос, бяха подложени на оценка в съответствие с член 3, параграф 7 от основния антидъмпингов регламент и с член 8, параграф 6 от основния антисубсидиен регламент. За нито един от тези фактори, анализирани поотделно или заедно, не бе установено, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(379)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че Комисията само е отхвърлила аргументите на заинтересованите страни, вместо да разгледа всички известни фактори, различни от дъмпинговия внос, който са причинили вреда на промишлеността на Съюза.
(380)
Комисията е проучила въздействието на следните други фактори: вноса от други държави, производствените разходи, промените в потреблението, производствения капацитет и запасите, икономическата криза, конкурентоспособността на вноса от КНР, самопричинената вреда, експортните продажби на производителите от Съюза и преместването, както и обменния курс EUR/USD. При разследването не бяха установени други фактори, които биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(381)
В съответствие с член 31 от основния антисубсидиен регламент Комисията разгледа въпроса дали въпреки заключението относно причиняващото вреда субсидиране съществуват неоспорими основания да се заключи, че не е в интерес на Общността да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(382)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становищата си в съответствие с член 31, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент. Комисията изпрати въпросници на 5 независими вносители и на 34 ползватели. В крайна сметка 2 вносители и 13 ползватели представиха изцяло попълнен въпросник в рамките на определените срокове. В допълнение няколко ползватели и сдружения на ползватели се отзоваха в хода на разследването, като изпратиха писма, в които изразяват възражение срещу всякакви възможни мерки в този случай. Правителството на КНР и CCCLA също представиха изявления с искания да не бъдат налагани каквито и да е мерки в този случай.
(383)
При първоначалното антидъмпингово разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като междинното преразглеждане е ограничено до вредата, констатациите относно интереса на Съюза към този момент остават валидни. Поради това представеният по-долу анализ се отнася до антисубсидийното разследване.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(384)
Съществуващите антидъмпингови мерки не са довели до намаляване на дъмпинговия внос от КНР и не са облекчили промишлеността на Съюза. Както е посочено по-горе, промишлеността на Съюза е продължила да понася съществена вреда вследствие на ерозията на цените, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Неналагането на мерки най-вероятно би довело до продължаване на отрицателната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Особено характерно за състоянието на включените в извадката производители от Съюза е намалението на рентабилността от + 3 % през 2010 г. на - 4 % до края на РП. Всяко допълнително влошаване на резултатите в крайна сметка би довело до прекъсване на работата на производствените линии и до нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(385)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Отбелязаната от промишлеността на Съюза низходяща тенденция по отношение на рентабилността е резултат от срещнатите от нея затруднения да се конкурира със субсидирания внос на ниски цени с произход от КНР. Поради това се очаква налагането на антисубсидийни мерки да сложи край на понижението на цените и на загубата на пазарен дял и продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, в резултат на което рентабилността на промишлеността на Съюза ще се подобри до равнищата, които се считат за необходими за тази капиталоемка промишленост.
(386)
Мерките следва да дадат възможност на промишлеността на Съюза да се възстанови от причиняващия вреда дъмпинг, установен по време на разследването.
(387)
Съответно се прави заключението, че налагането на антидъмпингови мерки определено би било в интерес на промишлеността на Съюза.
(388)
След оповестяването на окончателните заключения едно отраслово сдружение заяви, че засилените мерки не биха довели до никакво облекчение за промишлеността на Съюза, като се има предвид, че първоначалните мерки от 2011 г., както изглежда, не са имали никакъв ефект.
(389)
Комисията отхвърля това твърдение и се позовава на съображенията по-горе, в които се стига до заключението, че ако не се наложат засилени мерки, това най-вероятно би довело до продължаване на отрицателната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносителите
(390)
Както беше посочено по-горе, по отношение на несвързаните вносители не бе изготвена извадка и двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие на разследването, като представиха отговори на въпросника. Дейностите, свързани с разглеждания продукт, са представлявали само незначителна част от общия оборот на двамата вносители (по-малко от 0,5 %). И двамата възразиха срещу евентуалното повишаване на равнището на антидъмпинговите мерки, тъй като според тях това би могло да доведе до прекратяване на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(391)
Общо вносът, деклариран от тези двама вносители, е представлявал значителен дял от целия внос от КНР през РП, и поради това бе счетен за представителен по отношение на вносителите в Съюза. Нямаше други вносители, които да са оказали съдействие чрез представяне на отговори на въпросника или на подкрепени с доказателства коментари. Въз основа на това бе направено заключението, че предвид ограничения дял на разглеждания продукт в общата дейност на вносителите, налагането на мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху общия интерес на вносителите от Съюза.
3. Интерес на ползвателите
(392)
Сходният продукт се използва в широк спектър от приложения, като например в автомобилната промишленост, в турбини за вятърна енергия, в областта на морското дело, транспорта, аерокосмическата област и инфраструктурата. Съдействие бе оказано от широк кръг от потребители, които бяха групирани според сектора на дейност: производители на компоненти, производители на композитни материали, производители на различно ориентирани (мултиаксиални) тъкани и производители на вятърни турбини. Това позволи на Комисията да направи оценка на въздействието от засилените мерки по отношение на различните видове ползватели.
(393)
Оказалите съдействие ползватели са закупили около 13 % от разглеждания продукт от КНР по време на РП. Съответно по-голямата част от сходния продукт е закупена от други източници, като трети държави и промишлеността на Съюза. Само една малка част от тях са купували разглеждания продукт изключително от КНР.
(394)
Съществува широк спектър от отрасли надолу по веригата, използващи сходния продукт, предприятията на които се различават и по размер, като сред тях има както дружества, действащи в световен мащаб, така и МСП. От представената по време на разследването информация освен това изглежда, че промишлеността на ползвателите от Съюза осигурява работа на значителен брой хора, оценяван на 100 000 души, въпреки че не бяха представени изчерпателни и подкрепени с доказателства данни.
3.1. Възможно въздействие на мерките по отношение на рентабилността на ползвателите
(395)
Въз основа на отговорите на въпросника като цяло бе направено заключението, че използващите стъклени влакна отрасли на ползвателите са в относително добро състояние. Действително повечето от оказалите съдействие ползватели съобщиха, че са получавали печалба от продажбите на своите продукти, в които се използва разглежданият продукт, през целия разглеждан период. Същевременно само няколко ползватели съобщиха, че са имали загуба от тази дейност през РП, като печалбата на редица други е била в границите от 2 % до 22 %. Следователно дори и при прилагане на настоящите мерки отраслите на ползвателите все още са били в състояние да реализират печалба.
(396)
Въз основа на получените данни за всяка от групите ползватели бе извършен анализ на въздействието върху тях.
(397)
При разследването бе установено, че в зависимост от характеристиките на различните отрасли на ползвателите възможността за прехвърляне на дадено увеличение на митото върху техните клиенти се различава и поради това въздействието от увеличаване на митото върху маржа на печалбата ще бъде различно за всеки отрасъл на ползвателите.
(398)
Накратко, налагането на комбинираните мерки би довело до намаляване на печалбата на ползвателите с по-малко от един процентен пункт за по-голямата част от отраслите на ползвателите, с изключение на промишлеността за производство на различно ориентирани (мултиаксиални) тъкани. При последната промишленост делът на разглеждания продукт в производствените разходи е по-висок отколкото при другите засегнати отрасли на ползвателите. Следователно по-специално тези ползватели ще бъдат засегнати в по-голяма степен, отколкото другите ползватели, по отношение на които бе извършена оценка.
(399)
Въз основа на гореизложения анализ съществува голяма вероятност ползвателите от отраслите, свързани с производството на компоненти, композитни материали и вятърни турбини, да могат да поемат частично или изцяло увеличението на разходите. Освен това те също така биха били в състояние да прехвърлят част от увеличените разходи върху своите клиенти. В това отношение един от основните ползватели, осъществяващ дейност в производството на вятърни турбини, заяви, че приема заключенията от разследването и че ще поеме митата.
(400)
Това като цяло ограничено въздействие върху рентабилността също означава, че заетостта на равнището на промишлеността на ползвателите не е застрашена от предложеното увеличение на митата в степента, заявена от няколко ползватели.
(401)
Във всеки случай всяко евентуално отрицателно въздействие би било смекчено от непрекъснатия достъп на ползвателите до вноса от трети държави. Налагането на мерки не възпрепятства потребителите да се снабдяват от различни доставчици.
(402)
След оповестяването на окончателните заключения няколко ползватели заявиха, че аргументите на ползвателите са били отхвърлени въз основа само на заявления с качествен характер. Те също така заявиха, че намаляването на маржа на печалбата им е много по-голямо от един процентен пункт, както е посочено в съображение 398 по-горе, особено когато се разглежда въз основа на отделен продукт.
(403)
Тези твърдения се отхвърлят по изложените по-долу съображения. Въз основа на предоставените от ползвателите данни Комисията извърши подробни изчисления за оценка на количественото въздействие от засилването на мерките върху рентабилността на ползвателите. Отраслите, използващи разглеждания продукт, са разнородни и показват големи разлики по отношение на размера на предприятията (като сред тях има както МСП, така и многонационални предприятия), зависимостта им от разглеждания продукт, приложенията на техния краен продукт и клиентската им база (от малки до големи дружества, извършващи продажби в Съюза или експортни продажби). Както вече беше обяснено по-горе в съображение 398, Комисията признава, че някои сегменти на ползвателите ще бъдат засегнати в по-голяма степен отколкото други. Въз основа на данните, предоставени от оказалите съдействие ползватели, делът на използвания разглеждан продукт, закупуван от КНР, е бил доста ограничен (по-малко от 13 % - вж. съображение 393). Освен това делът на разглеждания продукт от КНР в общия размер на производствените разходи като цяло също е бил ограничен, т.е. средно по-малко от 4 %. Въпреки това последният е значително по-висок по отношение на разгледаното по-горе производство на различно ориентирани (мултиаксиални) тъкани. Въздействието от увеличение на митата бе изчислено при хипотезата, че обемът на закупените от КНР стъклени влакна ще бъде подобен на посочения през РП и че цените на вноса от КНР ще подлежат на мита в размер на около 30 %, въпреки че спрямо по-голямата част от китайските производители износители ще се прилагат по-ниски мита. При тази хипотеза изчисленията показаха, че средно за всички оказали съдействие ползватели въздействието от увеличението на цената на разглеждания продукт с произход от КНР върху рентабилността ще бъде по-малко от един процентен пункт, както е посочено по-горе.
3.2. Липса на взаимозаменяемост
(404)
Няколко ползватели заявиха, че голяма част от продуктите от стъклено влакно, от които се нуждае промишлеността на ползвателите, не могат да бъдат закупени в готово състояние. Вместо това доставчиците трябва да преминат през продължителен и сложен квалификационен процес, който може да отнеме от 6 до 12 месеца без гаранция за успех. Следователно смяната на доставчика, за да се избегне плащането на мита, би било скъпо, невъзможно в краткосрочен план и рисковано начинание от технологична гледна точка.
(405)
В това отношение се признава, че при някои специални приложения характеристиките на разглеждания продукт могат действително да доведат до продължителен квалификационен процес, който включва изпитване. Въпреки това, като се имат предвид и коментарите, получени от няколко ползватели, към настоящия момент в по-голямата част от случаите съществуват множество източници. Освен това при разследването бе установено, че ползвателите обикновено имат голям брой възможности за снабдяване като резервни варианти и често пъти са предпочитали продукта на няколко доставчици, за да не бъдат зависими от един доставчик. Следва също да се припомни, че предназначението на мерките не е да лиши определени доставчици от достъп до пазара на Съюза, тъй като всяка от предложените мерки има за цел единствено възстановяване на справедливата търговия и коригиране на изкривеното положение на пазара.
(406)
Поради това е малко вероятно налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт от КНР да доведе до временно преустановяване на снабдяването със суровина на промишлеността на ползвателите.
3.3. Невъзможност за прехвърляне на увеличенията на себестойността и на увеличената конкуренция от страна на произведени извън Съюза продукти надолу по веригата
(407)
Няколко ползватели заявиха, че са изправени пред ожесточена конкуренция от страна на производители извън Съюза и поради това не биха били в състояние да прехвърлят увеличенията на цените на разглеждания продукт върху своите клиенти, тъй като това ще доведе до загуба на продажби. Предвид разнообразието от дружества на ползвателите възможността за прехвърляне на потенциалното увеличение на разходите върху потребителите ще бъде различна в зависимост от вида на ползвателя. Въпреки това въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, в повечето случаи оборотът и рентабилността на ползвателите, които нямат възможност да прехвърлят по-голямата част от увеличението на разходите, биха били засегнати само в ограничена степен.
(408)
Няколко ползватели изразиха загриженост, че налагането на антисубсидийни мита би довело до неблагоприятно положение от гледна точка на конкуренцията спрямо доставчици извън Съюза, които имат достъп до разглеждания продукт, без да им бъдат налагани мерки. Ползвателите твърдят, че са в конкуренция с вноса от КНР на техните пазари надолу по веригата. Налагането на комбинирани мерки допълнително би влошило състоянието на конкуренцията. Предвид тези обстоятелства бе заявено, че не би било възможно да се прехвърли увеличението на цените на суровините върху клиентите. Освен това бе заявено, че това би довело до преместване на производството извън Съюза, което би довело до значителни загуби на работни места.
(409)
Следва да се отбележи, че фактът, че налагането на антисубсидийни мерки би могъл да предизвика появата на по-голяма конкуренция, не може да бъде причина за неналагането на мерки, ако те са обосновани. Посочените разследвания се отнасят до конкретен продукт. Всяка промишленост на ползвателите има пълното право да прибегне до търговското право на Съюза и да поиска антидъмпингово разследване по отношение на своите продукти. Освен това решенията на дружествата относно избора на място на установяване зависят от голям брой фактори. Малко вероятно е решението за преместване да зависи единствено от митата върху една от суровините.
(410)
Няколко страни заявиха, че производителите от Съюза са международни дружества, които са собственост на чуждестранни лица, и че по-голямата част от смесените дружества обаче са малки или средни по големина и са собственост на местни лица. Тези МСП заявиха, че увеличението на митата ще доведат до загуба на работни места. От CCCLA заявиха също така, че когато ползвателите се преместят поради увеличението на митата, в Съюза ще има загуба на работни места. Освен това един ползвател заяви също така, че всяко преместване от страна на ползвателите ще доведе също така до по-малки продажби за промишлеността на Съюза.
(411)
Комисията отдава еднакво значение на всички работни места в Съюза, независимо от собствеността и големината на дружеството. В това отношение Комисията се позовава също на съображения 400 и 403. Освен това Комисията счита твърденията относно преместването, потенциалната загуба на работни места и по-малките продажби за промишлеността на Съюза за спекулативни и неподкрепени с доказателства.
(412)
Няколко страни заявиха, че продуктите понастоящем се произвеждат в Съюза за предлагане на световния пазар в конкуренция с трети държави. Един потребител заяви, че той може да внася разглеждания продукт в режим на активно усъвършенстване, без да заплаща антидъмпингови мита, при положение че произвежданият от него краен продукт след това се изнася извън Съюза. Резултатът от това обаче е, че този ползвател може да предложи на своите клиенти извън Съюза по-конкурентни цени, отколкото на клиентите си в Съюза.
(413)
Наистина ползвателите могат да внасят разглеждания продукт в режим на активно усъвършенстване, без да заплащат антидъмпинговите мита, при положение че произвежданият от тях краен продукт след това се изнася извън Съюза. Това обаче не променя заключенията на Комисията в настоящото разследване.
3.4. Недостиг в предлагането
(414)
Един ползвател заяви, че промишлеността на Съюза не е в състояние да удовлетвори изцяло търсенето в Съюза, по-специално по отношение на някои видове големи поръчки на пригодени към нуждите на клиентите продукти от стъклено влакно. Освен това този потребител заяви, че най-вероятно поради ограничения производствен капацитет на Съюза нито един производител от Съюза няма да бъде склонен да задели голяма част от капацитета си за снабдяването само на един отделен клиент. Друг ползвател заяви, че по отношение на нарязаните влакна не е налице прекомерно предлагане и че отстраняването на КНР от пазара на Съюза би довело, особено предвид перспективата за увеличаване на търсенето, до значителни проблеми с доставките на пазара на Съюза. Правителството на КНР цитира заявеното от производителя от Съюза 3B, че промишлеността не е въвеждала в експлоатация нов топилен капацитет от 2002 г. насам и че за да се отговори на потребностите на пазара, по-специално в Европа, е необходим допълнителен производствен капацитет в размер на 200 000 тона.
(415)
В това отношение следва на първо място да се отбележи, че целта на антидсубсидийните мерки е да се коригират нелоялните търговски практики, които оказват вредоносно въздействие върху промишлеността на Съюза, и да се възстанови положението на ефективна конкуренция на пазара на Съюза, а не да се премахне вносът. Предложените мерки не са такива, че да затворят пазара на Съюза за производителите износители от КНР, дори когато цените им не причиняват вреда, и следователно ще дадат възможност за непрекъснатото наличие на внос на нарязани влакна, както и на други продукти от стъклено влакно от КНР на пазара на Съюза.
(416)
Що се отнася до възможността на промишлеността на Съюза да се справи с евентуален недостиг на нарязани влакна, настоящото равнище на използване на капацитета на промишлеността на Съюза дава възможност за известно допълнително производство от страна на промишлеността на Съюза.
(417)
Нарязаните влакна подобно на всички други видове на разглеждания продукт могат също да бъдат внасяни в Съюза от трети държави като Малайзия.
(418)
Освен това китайските производители на стъклени влакна са изградили заводи в по-голяма близост до Съюза (в Египет и Бахрейн) като база за снабдяване на пазара на Съюза.
(419)
Предвид горепосоченото може да се заключи, че въпросът за евентуалния недостиг в предлагането на нарязани влакна може да бъде разрешен чрез по-широкото използване на капацитета на промишлеността на Съюза, чрез внос от други служещи като източници държави, както и чрез непрекъснат внос от КНР на непричиняваща вреда цена.
(420)
Въз основа на горните раздели се стигна до заключението, че цялостното въздействие от налагането на комбинирани мерки върху отраслите на Съюза надолу по веригата е ограничено и няма да надхвърли положителното въздействие от мерките за промишлеността на Съюза.
(421)
След оповестяването на окончателните заключения едно отраслово сдружение заяви, че е трудно да се разбере, че производителите от Съюза разполагат с неизползван капацитет, като се има предвид, че съществува недостиг на стъклени влакна, а цените на пазара на Съюза се увеличават. Няколко страни повториха твърденията си, че налагането на допълнителни мерки ще доведе до недостиг в предлагането от производители от Съюза.
(422)
За разглеждания период при разследването не бе установено наличието на недостиг в предлагането. Що се отнася до евентуален бъдещ недостиг в предлагането, Комисията счита, че увеличението на митата няма да възпрепятства вноса в Съюза от КНР и от трети държави, както е изложено по-горе.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(423)
Въз основа на горепосоченото се очаква, че налагането на комбинираните мерки ще предостави възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си чрез увеличаване на продажните цени и на пазарния дял. Въпреки че може да се прояви известно отрицателно въздействие под формата на нараснали разходи за някои потребители, то вероятно ще бъде по-слабо от очакваните ползи за промишлеността на Съюза и нейните доставчици.
(424)
Поради това се прави заключението, че като се вземат предвид всички фактори, не съществуват непреодолими основания срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
(425)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че последиците от предложените мерки са подценени. Те твърдят, че Комисията се отнася с по-голямо доверие към твърдението на малка група производители на стъклени влакна, отколкото към съпротивата на много по-голяма но фрагментирана група от предимно малки и средни по големина поддоставчици, които не са имали реална възможност да отговорят, упражнявайки същото влияние.
(426)
Тези твърдения се отхвърлят, тъй като на ползвателите бяха дадени много възможности да заявят своя интерес по време на разследването. Много от тях го направиха и тяхната информация бе проучена внимателно и взета предвид. По време на разследването бе отдадено значение на всички заинтересовани страни.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ И АНТИСУБСИДИЙНИ МЕРКИ
(427)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидията, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното причиняване на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия и субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата
(428)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(429)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в отрасъла, а именно при липсата на дъмпингов внос. Както при първоначалното разследване бе използвана целева печалба от 5 %.
(430)
APFE поиска целевата печалба да е 10 % - 12 %. APFE заяви, че при целевата печалба за целите на анализа следва да се вземе предвид необходимостта такава много капиталоемка промишленост да постигне задоволителна възвръщаемост на вложения капитал, както очакват инвеститорите. APFE се позовава също така на доклад на Stern Business School of New York University, в който се изчислява среднопретеглената цена на капитала (WACC), която съчетава разходите за собствен капитал и разходите за заемен капитал за различни промишлени отрасли (43). В доклада на Stern се изчислява, че средната стойност на WACC за промишлеността за производство на стъклени влакна е между 8,3 % и 8,4 %. Освен това APFE се позовава на печалба от 8,3 %, използвана в Китай в случая „Слънцезащитно стъкло“ (44). Сдружението освен това твърди, че като се има предвид, че разходите за собствен капитал и разходите за заемен капитал са малко по-високи в Съюза отколкото в САЩ, стойността за Съюза би била малко по-висока - в интервала от 10 % до 12 %.
(431)
Действителната печалба, реализирана по време на разглеждания период, не може да бъде използвана, тъй като все още има значителни обеми на дъмпингов внос от КНР, въпреки настоящите мита, които са в сила.
(432)
В случая със слънцезащитното стъкло от КНР е използвана целева печалба от 8,3 %, тъй като това е била средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това все още не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция (т.е. печалба, която все още не е засегната от дъмпинговия внос).
(433)
Макар да е безспорно, че промишлеността на Съюза е много капиталоемка, APFE не бе в състояние да докаже, че целевата печалба, основаваща се на WACC от доклада на Stern, отговаря на приложимия тест. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(434)
След оповестяването на окончателните заключения APFE заяви, че констатациите относно целевата печалба следва да бъдат преразгледани, като се има предвид, че промишлеността на Съюза е в състояние да постигне равнища на печалба над 5 % по отношение на някои видове продукти, като например нарязаните влакна за употреба при мокри процеси (WUCS) за нетъкан текстил и WUCS за употреба с гипсови продукти, където те могат да се конкурират лоялно с вноса от трети държави и когато не се сблъскват с агресивно подбиване на цените от страна на китайски продукти от стъклено влакно, които са предмет на дъмпинг и субсидиране.
(435)
При предишното разследване бе използвана целева печалба от 5 %. Поради липсата на подкрепени с доказателства аргументи по отношение на променените условия на пазара, които биха обосновали по-висока целева печалба, се запазва тази целева печалба.
(436)
Освен това макар и WUCS, както и всички други видове на разглеждания продукт, да се използват като материал за подсилване, WUCS имат ограничен срок на годност и по-високи транспортни разходи поради теглото на съдържанието на вода (вж. съображение 63). WUCS се внасят в Съюза в много по-малки количества, отколкото другите продукти от стъклено влакно. Поради това маржът на печалбата за този единствен вид продукт не е представителен за разглеждания продукт.
(437)
След това Комисията определи равнището на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители от КНР и среднопретеглената непричиняваща вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза по време на разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(438)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител заяви, че има някои неточности по отношение на CIF стойностите на три контролни номера на продуктите.
(439)
След проверка Комисията коригира съответните CIF стойности, което доведе до малка промяна в маржовете на подбиване и на продажба на по-ниски цени по отношение на този производител износител.
(440)
В резултат на това бяха установени следните равнища на отстраняване на вредата:
Дружество
Равнище на отстраняване на вредата
Jushi Group
24,8 %
Jiangsu Changhai Group
4,9 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,6 %
Други оказали съдействие дружества
26,1 %
(441)
Един ползвател заяви, че всички факти са останали без промяна и че поради това единствената възможност Комисията да достигне до заключение, че вредата, за която се твърди, че е причинена от вноса от КНР, е станала по-голяма, е ако Комисията е използвала различна методология за изчисляване на маржа на вредата в сравнение с първоначалното разследване.
(442)
Фактите не са останали без промяна. Поради това, като се прилага методологията от първоначалното разследване, изчисляването на настоящия марж на вредата води до различен резултат с оглед на промяната на залегналите в основата данни, като например разходите, цените и загубите.
(443)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител изрази учудване каква промяна в обстоятелствата би обосновала изчислението на маржа на вредата въз основа на контролните номера на продуктите вместо извършване на просто сравнение на средните цени, както това е направено при първоначалното разследване.
(444)
Комисията счита, че основната методология при настоящите разследвания, е същата като прилаганата при предишното разследване. Бе изготвена извадка и всяко сравнение бе извършено с използване на сходни елементи. Изчислението на маржа на вредата въз основа на контролните номера на продуктите даде възможност за извършване на по-подробно и точно изчисление, но това не може да се разглежда като промяна в методологията.
(445)
Същият производител износител също така заяви, че матовете от нарязани влакна, изработени от нишки от стъклено влакно, представляват част от разглеждания продукт, но че при изчисляването на маржа на вредата не се вземат предвид контролните номера на продуктите за матовете от нарязани влакна. Производителят износител изрази учудване дали i) производителите от Съюза вече не произвеждат тези матове от нарязани влакна и ii) защо Комисията в миналото не изглежда да е имала трудност при намирането на заместител на основен вид на продукта за целите на изчислението на маржа на вредата, дори и в случаите, когато не е имало точно съвпадение по отношение на контролния номер на продукта.
(446)
Разглежданият продукт наистина обхваща матовете от нарязани влакна и някои (субекти на) производителите от Съюза произвеждат тези матове. Включените в извадката производители от Съюза са произвеждали някои видове матове, които не са били внасяни от КНР по време на РП. Въпреки това като цяло съответствието на контролните номера на продуктите е било голямо и поради това не е имало нужда от използване на заместители на продуктите.
(447)
Освен това този производител износител изрази учудване i) защо е било необходимо коригиране в зависимост от равнището на търговия и на кого производителите от Съюза действително продават своите продукти, и ii) защо по отношение на китайските продажби разходите на ЕС за транспорт до складовете и разходите за складиране не са били взети предвид в маржа на вредата.
(448)
Продажбите на включените в извадката производители от Съюза са осъществявани предимно директно с крайните потребители. По отношение на включените в извадката китайски износители случаят не е такъв. Голяма част от продажбите са извършвани чрез дистрибутори или други междинни канали за продажба. Поради това бе счетено, че като се приравнят всички продажби до равнището на продажби на краен потребител, това би направило цените сравними в по-голяма степен. В съответствие със стандартната методология при изчислението на подбиването на цените се вземат предвид разходите след вноса, докато маржът на вредата се основава на CIF стойността на китайските експортни продажби.
(449)
Производителят износител също така изрази учудване защо съществуващото антидъмпингово мито не се включва в маржа на вредата, при положение че включването на това мито в CIF стойността би било в съответствие с прилаганата методология по отношение на подбиването на цените.
(450)
Маржът на отстраняване на вредата, представен в настоящия регламент, отразява пълния марж, необходим за отстраняването на вредата. Ако съществуващият антидъмпингов марж бе включен в маржа на отстраняване на вредата, резултатът би бил само марж на частичното ѝ отстраняване.
(451)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят заяви, че тъй като за Jiangsu Changhai Group е установено, че не е оказало пълно съдействие при разследването (вж. раздел В.2.1 по-горе), информацията относно експортната цена на Jiangsu Changhai Group е ненадеждна и поради това не следва да се използва при изчисляването на маржа на вредата. Жалбоподателят заяви, че експортната цена на групата може да се окаже невярна, в случай че се установи въз основа на производствените разходи на дружеството, които не са могли да бъдат надлежно проверени поради неоказването на пълно съдействие при разследването. Експортната цена на групата следва да бъде установена по-скоро въз основа на наличните факти в съответствие с член 18, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(452)
Както е обяснено в съображение 92, в рамките на групата разглежданият продукт не е бил изнасян от дружеството, предоставило подвеждаща информация, а само от OCH. OCH обаче оказа пълно съдействие при двете разследвания и предостави надеждна информация относно експортната цена на групата (например бяха предоставени фактури, които Комисията провери на място). Поради това Комисията няма причина да поставя под съмнение експортната цена на групата. Изчисляването на маржа на вредата бе извършено въз основа на действителната проверена експортна цена - така както е посочена във фактурите за продажбите - независимо от начина, по който е била определена и независимо от това дали се е основавала на производствените разходи на дружеството. Поради това твърдението беше отхвърлено.
2. Окончателни мерки
(453)
Антисубсидийното разследване бе проведено едновременно с преразглеждането на антидъмпинговите мерки, ограничено до вредата. С оглед прилагането на правилото за по-малкото мито и предвид факта, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, Комисията следва в съответствие с член 15 от основния антисубсидиен регламент да наложи окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да наложи окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата.
(454)
Въз основа на тази методология и на фактите по случая, и по-специално на факта, че мерките са ограничени от маржа на вредата, Комисията счита, че в настоящия случай не възниква проблем с „двойното отчитане“.
(455)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички останали дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, включени в извадката или оказали съдействие при разследванията. Митото за „всички останали дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследванията.
(456)
За другите оказали съдействие невключени в извадката китайски производители износители, които са изброени в приложение I, ставката на окончателното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките, установени за оказалите съдействие включени в извадката производители износители, с изключение на групата, към която принадлежи производителят износител, спрямо който се прилагат разпоредбите на член 28, параграф 1.
(457)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител поиска спрямо него да бъде приложено индивидуално третиране съгласно член 9, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент и да му бъде изчислен индивидуален дъмпингов марж.
(458)
Предвид факта обаче, че частичното междинно преразглеждане е ограничено до вредата, дъмпинговите маржове, установени при предишното антидъмпингово разследване, остават непроменени. Поради това искането за индивидуален дъмпингов марж бе отхвърлено.
(459)
Въз основа на горепосоченото ставките, при които ще бъдат наложени тези мита, се определят, както следва:
Китайски износител
Дъмпингов марж (установен при първоначалното разследване)
Марж на субсидията
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Jushi Group
29,7 %
10,3 %
24,8 %
10,3 %
14,5 %
Jiangsu Changhai Group
9,6 %
5,8 %
4,9 %
4,9 %
0 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,7 %
9,7 %
29,6 %
9,7 %
19,9 %
Други оказали съдействие дружества
29,7 %
10,2 %
26,1 %
10,2 %
15,9 %
Ставки на митото за всички останали дружества
10,3 %
19,9 %
(460)
Индивидуалната ставка на антидъмпинговото и антисубсидийното мито за дружествата, посочена в настоящия регламент, е установена въз основа на констатациите от настоящите разследвания. Следователно тя отразява установената по време на посочените разследвания ситуация по отношение на съответното дружество. Така тази митническа ставка (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилага изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от посоченото дружество. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е посочено изрично в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат със ставката на митото, приложима за „всички останали дружества“.
(461)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на индивидуалната ставка на митото в случай на последваща промяна на наименованието на неговия субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (45). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него ставка на митото. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него ставка на митото, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(462)
За да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговото мито, равнището на митото за всички останали дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществували износ за Съюза по време на РП.
3. Гаранция (поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг)
(463)
Един китайски производител износител предложи гаранция (поемане на ангажимент) по отношение на цената в съответствие с член 8, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и на член 13, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент. В предложението за гаранция се съдържаха минимални вносни цени (МВЦ) за няколко основни вида и подвида продукти от разглеждания продукт.
(464)
Комисията счита, че разглежданият продукт съществува под формата на многобройни продуктови подвидове и качества, като при тях разликата в цените може да достигне до 700 %. Поради това съществува голям риск от кръстосано компенсиране. В рамките на един вид на продукта цените също може да се различават до 550 % в зависимост от продуктовите подвидове. Освен това различните МВЦ, предложени от китайския производител износител, бяха доста под непричиняващата вреда цена и поради това не могат да отстранят вредата, понасяна от промишлеността на Съюза.
(465)
Предвид горепосоченото, за митниците не би било възможно да разграничават спецификациите без индивидуален анализ на всяка сделка с цел внос, за да се определи в коя група от МВЦ попада продуктът, което прави мониторинга твърде обременителен, ако не и практически неприложим.
(466)
Освен това дружеството изнася за Съюза и други продукти, спрямо които няма наложени мерки. Следователно съществува риск от компенсиране, ако тези продукти се продават на едни и същи клиенти. Някои от неговите клиенти в Съюза са свързани дружества, които търгуват и с други свързани дружества извън Съюза. Тези сложни търговски и стопански връзки създават допълнителни потенциални рискове от кръстосано компенсиране.
(467)
Въз основа на гореизложеното предложението за гаранция бе отхвърлено.
(468)
Комитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
(1) Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 (кодове по ТАРИК 7019 12 21, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) и 7019 31 00 и с произход от Китайската народна република.
(2) Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Окончателно изравнително мито (%)
Допълнителен код по TAРИК
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
4,9
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7
B991
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
10,2
Всички останали дружества
10,3
A999
(3) Индивидуалните изравнителни митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
(4) Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако е предвидено друго.
Член 2
Член 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета се заменя със следното:
1)
Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 (кодове по ТАРИК 7019 12 21, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) и 7019 31 00 и с произход от Китайската народна република.
2)
Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по TAРИК
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
14,5
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
0
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
19,9
B991
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
15,9
Всички останали дружества
19,9
A999
3)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4)
Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако е предвидено друго.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Брюксел на 16 декември 2014 година.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1379/2014
ze dne 16. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých výrobků ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 248/2011, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na jeho článek 15, a nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 248/2011 (3) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Zahájení antisubvenčního řízení
(2)
Dne 12. prosince 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie oznámení (dále jen „oznámení o zahájení antisubvenčního řízení“), kterým informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých výrobků ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Evropské unie (4).
(3)
Řízení zahájila Komise na základě podnětu, který podalo dne 28. října 2013 sdružení European Glass Fibre Producers Association („APFE“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých výrobků ze skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování některých výrobků ze skleněných vláken a o tím způsobené podstatné újmě, což Komise považovala za dostačující pro zahájení řízení.
(4)
V souladu s čl. 10 odst. 7 nařízení (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní antisubvenční nařízení“) Komise před zahájením řízení oznámila vládě ČLR, že obdržela podnět s náležitými podklady, podle nějž subvencovaný dovoz některých výrobků ze skleněných vláken pocházejících z ČLR způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala vládu ČLR ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody.
(5)
Vláda ČLR přijala nabídku ke konzultacím, jež pak následně proběhly dne 5. prosince 2013. Během konzultací nebylo možné dospět k řešení na základě vzájemné dohody. Komise však řádně přihlédla ke stanoviskům, jež čínská vláda předložila ohledně režimů uvedených v podnětu. V návaznosti na konzultace došlo dne 9. prosince 2013 písemné podání od vlády ČLR.
(6)
Vládě ČLR byly nabídnuty další konzultace o dalších režimech, jež byly zjištěny v průběhu šetření. Vláda ČLR však tuto nabídku nepřijala s konstatováním, že neobdržela dostatek informací o těchto režimech.
3. Souběžná žádost o částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření
(7)
Komise obdržela žádost o zahájení částečného prozatímního přezkumu platných antidumpingových opatření (5) omezeného na posouzení újmy podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní antidumpingové nařízení“). Žádost podalo dne 28. října 2013 také sdružení APFE jménem výrobců v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby některých výrobků ze skleněných vláken v Unii.
(8)
Komise poté, co zjistila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu, dne 18. prosince 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení částečného prozatímního antidumpingového přezkumu“) (6) zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení.
(9)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že co se týče jeho, stávající opatření uložená prováděcím nařízením Rady č. 248/2011 jsou od počátku neplatná a že současné přezkumné řízení týkající se stávajících opatření uložených uvedeným nařízením by tudíž mělo být ukončeno. Tvrdil, že stávající opatření jsou v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO, jelikož danému vyvážejícímu výrobci bylo zamítnuto individuální zacházení ve smyslu ustanovení čl. 9 odst. 5 základního antidumpingového nařízení, tak jak tato ustanovení platila v době přijetí uvedeného nařízení. Na podporu svého tvrzení se odvolával na zprávu odvolacího orgánu WTO ze dne 28. července 2011 ve věci DS397 (7).
(10)
V návaznosti na zprávu odvolacího orgánu WTO ze dne 28. července 2011 ve věci DS397 byl pozměněn čl. 9 odst. 5 základního antidumpingového nařízení (8). Změna se uplatňuje na všechna řízení zahájená po jejím vstupu v platnost, tj. od 6. září 2012. Pokud jde o vyvážející výrobce, na které se vztahují opatření, jež byla v platnosti ještě před uvedeným datem, Komise zveřejnila dne 23. března 2012 oznámení (9), v němž vyzvala vyvážející výrobce v zemích s netržním hospodářstvím, aby požádali o přezkum, pokud se domnívají, že opatření, která se na ně vztahují, by měla být přezkoumána s ohledem na výše uvedenou zprávu odvolacího orgánu. V uvedeném oznámení bylo konkrétně zmíněno prováděcí nařízení (EU) č. 248/2011. Komise od daného vyvážejícího výrobce takovou žádost o přezkum neobdržela a tento vyvážející výrobce nepožádal ani o prozatímní přezkum ve smyslu čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(11)
O platnosti stávajících opatření tudíž není sporu, a toto tvrzení se proto zamítá.
4. Období šetření a posuzované období použitelné pro obě řízení
(12)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“ nebo v tabulkách „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(13)
Analýzy újmy provedené v rámci antisubvenčního šetření a částečného prozatímního antidumpingového přezkumu vycházejí ze stejné definice výrobního odvětví Unie, stejných reprezentativních výrobců v Unii a stejného období šetření a přinášejí stejné závěry, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení odpovídajících zjištění v obou řízeních. Z tohoto důvodu byla stanoviska týkající se aspektů újmy předložená v jednom z těchto šetření zohledněna v obou šetřeních.
5. Strany dotčené řízeními
(14)
Komise v obou oznámeních o zahájení řízení vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v obou řízeních kontaktovaly. Kromě toho Komise informovala o zahájení obou řízení žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a orgány v ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich to týká, a vyzvala je, aby se řízení zúčastnili.
(15)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení obou řízení a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
6. Výběr vzorku
(16)
Komise v obou oznámeních o zahájení řízení uvedla, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude šetření týkat, a to prostřednictvím výběru vzorků v souladu s článkem 17 základního antidumpingového nařízení a článku 27 základního antisubvenčního nařízení.
6.1. Výběr vzorku výrobců v Unii použitelného pro obě řízení
(17)
V obou oznámeních o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě produkce v Unii a objemu prodeje obdobného výrobku na trhu Unie v období šetření a na základě zeměpisného rozložení. Tento vzorek sestával z výrobních závodů tří výrobců v Unii, kteří se nacházejí v Belgii, Francii a na Slovensku (10) a kteří představují přibližně 52 % celkové výroby v Unii a 49 % všeho prodeje na trhu Unie. Vzorek byl proto považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k prozatímnímu vzorku vyjádřily.
(18)
V průběhu řízení vláda ČLR uvedla, že v původním antidumpingovém šetření byla bez zdůvodnění použita odlišná metodika pro výběr vzorku výrobců v Unii než v současných řízeních. Vláda ČLR uvedla, že i) Komise již vybrala vzorek před zahájením šetření, a tudíž už před zahájením šetření rozhodla, že vzorek je nutný, ii) v původním šetření musely všechny strany, která si přály být zahrnuty do vzorku, poskytnout Komisi informace do 15 dnů po zahájení šetření, zatímco v tomto případě se to od výrobců již zařazených do vzorku nevyžaduje, iii) strany, které si přály být zařazeny do vzorku, nebyly v obou oznámeních o zahájení řízení obeznámeny s tím, jaké informace musí poskytnout, aby byly zařazeny do vzorku, a že nebyly poskytnuty žádné informace, pokud jde o objem výroby a prodeje představovaný výrobci zařazenými do vzorku, iv) použité výběrové kritérium „tento vzorek představuje největší reprezentativní objem výrobců, kteří mohou být přiměřeně prošetřeni ve stanoveném čase“ není obsaženo v článku 17 základního antidumpingového nařízení a vzorek vybraný na tomto základě není v souladu s uvedeným ustanovením.
(19)
V obou oznámeních o zahájení řízení Komise vysvětlila, že s ohledem na velký počet výrobců v Unii a za účelem dokončení šetření ve stanovených lhůtách se uchýlila k výběru vzorku a současně byl navržen prozatímní vzorek. Byla použita stejná metoda jako v předchozím šetření tj. výběr vzorků. Použití prozatímního vzorku neznamenalo změnu metodiky, pouze umožnilo Komisi získat čas při plném respektování práv na obhajobu. Komise totiž dala příležitost ostatním výrobcům v Unii, kteří se domnívají, že existují důvody, proč by měli být zařazeni do vzorku, aby kontaktovali Komisi, nebo jiným zúčastněným stranám, aby předložily jakékoli další relevantní informace týkající se vzorku. V konečném vzorku by měly být zohledněny všechny případné obdržené připomínky. Protože k navrženému vzorku nedošly žádné připomínky, prozatímní vzorek byl potvrzen. Co se týče druhého tvrzení, výrobci, kteří byli předběžně vybráni do vzorku, vyplnili obvyklý formulář, který obsahoval informace nezbytné k tomu, aby Komise mohla vybrat prozatímní vzorek. Obvyklý formulář a odpovědi byly k dispozici ke kontrole ve spisu s informacemi nedůvěrného charakteru. Pokud jde o třetí tvrzení, strany, které chtěly být zařazeny, byly vyzvány, aby se Komisi přihlásily do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení, a měly možnost nahlédnout do spisu s informacemi nedůvěrného charakteru, kde se nacházely obvyklé formuláře. Obvyklé formuláře obsahovaly informace týkající se objemu výroby a prodeje. Čtvrtá výtka také není opodstatněná, protože čl. 17 odst. 1 základního antidumpingového nařízení jasně odkazuje na největší reprezentativní objem, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán.
(20)
Po poskytnutí konečných informací vláda ČLR zopakovala svá tvrzení týkající se údajné procedurální nedůslednosti při výběru vzorku výrobců v Unii před zahájením obou řízení a poukázala na to, že: i) zdůvodnění Komise o dodržení lhůt v řízení je neudržitelné, neboť v čl. 17 odst. 2 základního antidumpingového nařízení a v čl. 27 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení se jednoznačně předpokládá výběr vzorku po zahájení obou řízení a podle připomínek ve lhůtě tří týdnu po zahájení obou řízení, ii) prozatímní vzorek je diskriminační nebo neobjektivní a další výrobce v Unii prý odradil od toho, aby se přihlásili, a iii) Komise neposkytla dalším výrobcům v Unii na přihlášení tři týdny.
(21)
V čl. 17 odst. 2 základního antidumpingového nařízení a čl. 27 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení se uvádí, že „nejvhodnější je výběr vzorku po projednání s dotčenými stranami a s jejich souhlasem, pokud se tyto strany přihlásí ve lhůtě tří týdnů od zahájení šetření a poskytnou dostatek informací“. Pokud jde o první tvrzení, základní anitdumpingové nařízení ani základní antisubvenční nařízení nebrání Komisi, aby při zahájení řízení navrhla prozatímní vzorek a vyzvala strany, aby se k jeho složení vyjádřily. Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii (nebo alespoň jejich velká část) podnět podporují a s ohledem na informace získané z obvyklých formulářů měla Komise k dispozici nezbytné informace týkající se výrobního odvětví Unie, aby mohla v počáteční fázi řízení vybrat prozatímní vzorek. S těmito poznatky byl výběr vzorku výrobců v Unii jiný než výběr vzorku vyvážejících výrobců. Pokud jde o druhé a třetí tvrzení, v oznámeních o zahájení řízení bylo uvedeno, že výrobci v Unii, kteří se domnívají, že existují důvody, proč by měli být zahrnuti do vzorku, musí kontaktovat Komisi do 15 dnů. Komise nechápe, jak tento postup porušuje základní nařízení nebo proč ho lze považovat za diskriminační, neobjektivní, natož demotivující.
(22)
Vláda ČLR tvrdila, že vzorek není reprezentativní, protože do něj nebyla zařazena žádná společnost s významnou výrobou pro vlastní spotřebu, a část domácího výrobního odvětví tudíž prostě nebyla hodnocena.
(23)
Toto tvrzení se zamítá, neboť výrobci v Unii zařazení do vzorku skutečně prodávali pro vlastní spotřebu. Vláda ČLR kromě toho neuvedla, který výrobce v Unii měl být do vzorku zařazen a který měl být vyřazen.
(24)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že vzorek výrobců v Unii není reprezentativní, neboť žádný výrobce v Unii zařazený do vzorku nevyráběl či neprodával rohože ze střiže.
(25)
Tři výrobci v Unii zařazení do vzorku opravdu nevyráběli rohože ze střiže, ale vyráběli rohože z nekonečných skleněných vláken a další hlavní typy výrobku. Subjekty zařazené do vzorku se tedy považovaly za reprezentativní také proto, že představovaly přibližně 52 % celkové výroby v Unii, 49 % veškerého prodeje na trhu Unie a byly vhodně zeměpisně rozptýleny. Na tomto závěru nic nemění to, že výrobci v Unii nevyráběli jednu z mnoha variant typů výrobku.
6.2. Výběr vzorku dovozců použitelného pro obě šetření
(26)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nebyli ve spojení, aby poskytli informace uvedené v obou oznámeních o zahájení řízení.
(27)
Vzhledem k tomu, že pouze dva dovozci, kteří nebyli ve spojení, odpověděli na formulář pro výběr vzorku, nebylo nutné provést výběr vzorku.
6.3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR použitelného pro obě šetření
(28)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámeních o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala Stálé zastoupení ČLR při Evropské unii, aby určilo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast v šetření.
(29)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení a čl. 17 odst. 1 základního antidumpingového nařízení vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení a čl. 17 odst. 2 základního antidumpingového nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi vyzváni, aby se vyjádřili k prozatímně vybranému vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky. Komise proto rozhodla zachovat navrhovaný vzorek a všechny zúčastněné strany byly v tomto smyslu informovány o konečném výběru vzorku.
(30)
Vzorek vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců zahrnuje tyto podniky:
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“),
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd („OCH“) a s ní spojené společnosti: Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd („NCH“) a Changzhou Tianma Group Co., Ltd („Tianma“). Tyto tři společnosti jsou označovány jako „Jiangsu Changhai Group“,
-
Jinko Solar Co. Ltd a s ní spojené společnosti: Jushi Group Chengdu Co., Ltd a Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. Tyto tři společnosti jsou označovány jako Jushi Group.
(31)
Vzorek představoval 78 % celkového objemu vývozu na prodej z ČLR do Unie během období šetření, a to na základě odpovědí na formuláře pro výběr vzorku.
7. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(32)
Komise rozeslala dotazníky vládě ČLR, všem čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, uživatelům a oborovým sdružením, kteří se přihlásili během lhůty stanovené v obou oznámeních o zahájení řízení.
(33)
Odpovědi na dotazník došly od vlády, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, 14 uživatelů a dvou dovozců, kteří nebyli ve spojení. Odpověď jednoho z uživatelů však byla nedostatečná a neumožnila Komisi provést užitečnou analýzu těchto údajů, přestože zaslala několik upomínek.
(34)
Kromě toho se sdružení „Glass Alliance Europe“ zastupující sklářský průmysl přihlásilo jménem svých členů jako zúčastněná strana a předložilo stanovisko.
(35)
Písemné informace došly také od několika sdružení uživatelů, jmenovitě od „Danish Wind Industry Association“, „Danish Plastics Federation“ a „Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites (GPIC)“, jakož i od Siemens Wind Power AG.
(36)
Kromě tohoto předložila připomínky čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz výrobků lehkého průmyslu a uměleckých řemesel („CCCLA“).
(37)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení subvencování, újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního antidumpingového nařízení a článku 26 základního antisubvenčního nařízení byly provedeny v sídle vlády ČLR a v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
3B Fibreglass SPRL, Belgie,
-
Owens Corning Fibreglass France, Francie,
-
Johns Manville Slovakia a.s., Slovensko.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Chongqing Polycomp International Corporation,
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd,
-
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd,
-
Changzhou Tianma Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Co., Ltd,
-
Jushi Group Chengdu Co., Ltd,
-
Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.
Obchodníci se sídlem v ČLR ve spojení s vyvážejícími výrobci:
-
China National Building Materials and Equipment Import and Export Corporation („CMBIE“),
-
China National Building Materials International Corporation („CNBMIC“).
Obchodníci se sídlem v Unii a ve spojení s vyvážejícími výrobci:
-
Jushi Italia Srl,
-
Jushi Spain SA,
-
Jushi France SAS.
Nezávislí dovozci:
-
Helm AG, Německo.
Uživatelé:
-
Basell Polyolefine, Německo,
-
DSM, Nizozemsko,
-
DuPont de Nemours, Belgie,
-
Exel Composites, Belgie,
-
Fiberline Composites, Dánsko,
-
Formax, Spojené království,
-
Polyone, Německo,
-
Vestas Wind Systems, Dánsko.
(38)
Vláda ČLR uvedla, stručně řečeno, že byla porušena její práva na obhajobu, pokud jde o přístup ke spisu, který je zúčastněným stranám přístupný ke kontrole, protože ve spisu s informacemi nedůvěrného charakteru bez „řádného důvodu“ chyběly informace nebo nebyly uvedeny v podobě dostatečně podrobných shrnutí, nebo ve výjimečných případech nebyly udány důvody pro neposkytnutí shrnutí bez důvěrných údajů.
(39)
Komise měla za to, že spis s informacemi nedůvěrného charakteru, který je zúčastněným stranám přístupný ke kontrole, obsahoval dostatečné informace k tomu, aby se zúčastněné strany mohly seznámit s údaji, které Komise použila ve své analýze, a toto tvrzení se proto pokládá za nepodložené. Vláda byla informována o důvodech, proč Komise měla za to, že uvedená tvrzení byla nepodložená.
(40)
Po poskytnutí konečných informací vláda ČLR a jeden vyvážející výrobce zopakovali, že ustanovení o důvěrnosti byla použita příliš široce, a požádali o poskytnutí informací o typech výrobku, které prodávali výrobci v Unii, a též o celkových množstvích podle kontrolních čísel výrobků (PCN).
(41)
Komise má za to, že k porušení práv na obhajobu nedošlo, protože všichni vyvážející výrobci obdrželi konkrétní informace o výrobcích podle kontrolních čísel výrobků (PCN) vyráběných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, u nichž docházelo k soutěži s ČLR. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(42)
Výrobek, jehož se týkají obě řízení, je stejný jako výrobek definovaný v prováděcím nařízení Rady (EU) č. 248/2011 a popsaný v obou oznámeních o zahájení řízení, a to střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „výrobky ze skleněných vláken“), v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a 7019 31 00 (tento kód nahradil dne 1.1.2014 kód 7019 31 10) a pocházející z Čínské lidové republiky.
(43)
Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (plasty vyztužené nekonečnými skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: v automobilovém průmyslu, v elektrickém a elektronickém průmyslu, při výrobě listů větrných elektráren, ve stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží, v kosmickém výzkumu, ve zbrojním průmyslu atd.
(44)
Toto řízení se týká tří základních typů výrobků ze skleněných vláken - totiž střiže (chopped strands) (11), pramenců (rovings) (12) a rohoží (mats) (13) (s výjimkou rohoží ze skleněné vlny). Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití jednotlivých typů mají všechny tyto různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2. Žádosti o vyloučení výrobku
2.1. Kód KN 7019 31 90
(45)
Po zveřejnění obou oznámení o zahájení řízení CCCLA vznesla připomínku, že obě oznámení o zahájení řízení odkazovala na kód KN 7019 31 10, zatímco žadatel odkazoval na kód KN 7019 31 00, který už neexistuje. Uvedli, že výrobky dříve zařazené pod kód KN 7019 31 00 jsou nyní zařazené do dvou různých kódů KN: 7019 31 10 (rohože z nekonečných skleněných vláken) a 7019 31 90 (ostatní rohože ze skleněných vláken). Vzhledem k tomu, že současné šetření se týká některých výrobků z nekonečných skleněných vláken, CCCLA se domnívá, že výrobky zařazené pod kódem KN 7019 31 90, a sice „rohože ze skleněných vláken bez filamentů“, by měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku.
(46)
Toto tvrzení není relevantní, protože tento výrobek v první řadě není dotčeným výrobkem.
(47)
Žadatel odkázal na kód KN ex 7019 31 00 a výslovně uvedl, že rohože ze skleněné vlny (tj. jiné rohože nebo rohože ze skleněných vláken bez filamentů) jsou vyloučeny. Proto je před kódem KN uvedeno „ex“.
(48)
Obě oznámení o zahájení řízení byla zveřejněna v prosinci 2013 a uvádělo se v nich, že „v současnosti kódů KN […] 7019 31 10“. Vzhledem k tomu, že od 1. ledna 2012 jsou výrobky spadající pod kód KN 7019 31 00 rozděleny pod kódy KN 7019 31 10 a 7019 31 90, oznámení o zahájení řízení nezahrnuje „rohože ze skleněných vláken bez filamentů“, neboť se v něm uvádí „v současnosti kódů KN […] 7019 31 10“.
(49)
Stávající nařízení však uvádí „v současnosti kódů KN […] 7019 31 00“, neboť tyto dva kódy KN 7019 31 10 a 7019 31 90 byly od 1. ledna 2014 znovu sloučeny, protože kód KN 7019 31 90 zůstal prakticky prázdný (protože ostatní rohože ze skleněných vláken, a sice rohože ze skleněné vlny, byly spíše řazeny pod kód KN 7019 39 00).
(50)
Proto žádost o vynětí kódu KN 7019 31 90 není relevantní.
2.2. Strukturované pramence
(51)
Jeden uživatel požádal o vynětí strukturovaných pramenců (14) z definice výrobku na základě toho, že výrobci nekonečných skleněných vláken v Unii tyto výrobky nevyrábějí.
(52)
V Unii však byly nalezeny tři společnosti vyrábějící strukturované pramence s dostatečnou kapacitou dodávat je pro potřeby trhu. Šetření prokázalo, že navzdory možným rozdílům v konečném využití mají všechny různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Žádost o vynětí strukturovaných pramenců z definice výrobku se proto zamítá.
(53)
Po poskytnutí konečných informací vláda ČLR vznesla námitku, že strukturované pramence by měly být vyloučeny, neboť i) pouze jeden výrobce v Unii dodává strukturované pramence na trh v omezeném množství, a proto dovoz takových výrobků nemůže způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ii) strukturované pramence se liší od rovných pramenců, které jsou v příčném směru složeného pultruzovaného profilu pevnější a jinak se vyrábějí a iii) na rozdíl od toho, jak se postupovalo v původním antidumpingovém šetření v souvislosti s nitěmi, se Komise nyní domnívá, že omezená nahraditelnost není významným faktorem pro vyloučení strukturovaných pramenců z definice výrobku.
(54)
Pokud jde o první námitku, Komise opakuje, že v Unii je několik výrobců, kteří jsou schopni dodávat strukturované pramence pro potřeby trhu, ale jen jeden tento typ výrobku v současnosti prodává. Argument vlády ČLR, že v současnosti prodává daný výrobek pouze jeden výrobce v Unii, je spíše projevem újmy, neboť to znamená, že uživatelé se obrátili k jiným dodavatelům mimo Unii, zejména z ČLR.
(55)
Pokud jde o druhou námitku, výrobní proces strukturovaných pramenců je totožný s výrobním procesem „normálních“ pramenců, až na jeden úkon navíc, při němž se fouká vzduch do příze, což vyžaduje jen poměrně nepříliš nákladné technické zařízení, ale základní technické a fyzikální vlastnosti výrobku se tím nemění. Strukturovaný pramenec vypadá o něco huňatější než „normální“ pramenec.
(56)
Pokud jde o třetí námitku, Komise postupovala stejně jako v předchozím šetření, v němž byly strukturované pramence také součástí dotčeného výrobku a kdy byla žádost o jejich vyloučení zamítnuta. Argumenty, jež by vedly k jinému závěru, nebyly předloženy.
(57)
Žádost o vyloučení strukturovaných pramenců z definice výrobku se proto zamítá.
2.3. Výrobky, u nichž výrobní odvětví Unie nečelí konkurenci ČLR
(58)
Vláda ČLR požádala, aby výrobky, u nichž výrobní odvětví v Unii nečelí konkurenci ze strany čínského dovozu (jak je uvedeno v nedůvěrné verzi antisubvenčního podnětu), byly vyňaty z definice výrobku. Uvedené produkty byly střiže pro vlhké použití a rohože.
(59)
Střiže pro vlhké použití mají omezenou dobu použitelnosti a vyžadují vyšší náklady na dopravu v důsledku dodatečné hmotnosti obsahu vody. Se střižemi pro vlhké použití se nicméně obchoduje v celosvětovém měřítku. Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití mají všechny různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Střiže pro vlhké použití a rohože, stejně jako ostatní typy dotčeného výrobku, se používají jako výztužný materiál. Kromě toho tvrzení vlády ČLR, že některé čínské výrobky z nekonečných skleněných vláken se zatím ve velkých množstvích na trhu Unie nevyskytují, nevylučuje změnu obchodního chování v budoucnosti, pokud jde o vývoz těchto konkrétních typů. Žádost o vynětí těchto výrobků z definice výrobku se proto zamítá.
(60)
Po poskytnutí konečných informací přišla vláda ČLR s tvrzením, že i) střiže pro vlhké použití vyrábí jenom jeden výrobce v Unii, a tudíž dovoz takových výrobků nemůže způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu, ii) pokud jde o výše zmíněné výrobky, výrobcům Unie není způsobována újma, neboť v nedůvěrném znění žádosti výrobní odvětví Unie tvrdilo, že z těchto výrobků dosahuje zisk kolem 8 % - 10 %, iii) střiže pro vlhké použití mají vyšší obsah vody, omezenou dobu skladovatelnosti a jinak se vyrábějí, a proto mají jiné fyzikální i chemické vlastnosti než normální střiže, a (iv) na rozdíl od toho, jak se postupovalo v předchozím šetření v souvislosti s nitěmi, se nyní Komise domnívá, že omezená nahraditelnost není významným faktorem pro vyloučení střiže pro vlhké použití a rohoží z definice výrobku.
(61)
První tvrzení se zamítá, jelikož střiže pro vlhké použití prodává několik výrobců v Unii, a výrobní odvětví Unie tudíž nelze vyloučit z újmy způsobované tímto typem výrobku.
(62)
Pokud jde o druhé tvrzení, to, že některé typy výrobku jsou v některých okamžicích ziskové, není dostatečným důvodem pro jejich vyloučení z definice výrobku. Střiže pro vlhké použití se kromě toho dovážejí do Unie v mnohem menším množství než jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken. Ziskové rozpětí u tohoto jediného typu výrobku tedy není reprezentativní pro dotčený výrobek.
(63)
Pokud jde o třetí tvrzení, dotčený výrobek není definován odkazem na jeho obsah vody. Obsah vody ve střiži pro vlhké použití tudíž nezdůvodňuje její vynětí z definice výrobku. Proces výroby střiže pro vlhké použití je navíc stejný jako proces výroby střiže pro suché použití, až na fázi sušení.
(64)
Pokud jde o čtvrté tvrzení, Komise postupovala stejně jako v předchozím antidumpingovém šetření, v němž byla střiž pro vlhké použití také součástí dotčeného výrobku. Argumenty, jež by vedly k jinému závěru, nebyly předloženy.
(65)
Žádost o vynětí střiže pro vlhké použití z definice výrobku se proto zamítá.
3. Obdobný výrobek
(66)
Podobně jako v případě předchozích antidumpingových šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Tyto výrobky jsou proto obdobné výrobky pro účely stávajících řízení ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního antidumpingového nařízení a čl. 2 písm. c) základního antisubvenčního nařízení.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(67)
Ve 12. pětiletém plánu národního hospodářského a sociálního rozvoje ČLR je osvětlena strategická vize vlády ČLR, pokud jde o zlepšení a podporu klíčových průmyslových odvětví, mimo jiné také odvětví výroby skleněných vláken. V 9. kapitole 12. pětiletého plánu, která pojednává o transformaci a modernizaci zpracovatelského průmyslu, se uvádí:
„Zaměříme se na vývoj nových materiálů, jako je fotovoltaické sklo, ultratenké substrátové sklo, speciální skleněná vlákna a speciální keramika.“
(68)
V 3. části 9. kapitoly zmíněného plánu, která pojednává o technologické modernizaci podniků, se konkrétně uvádí, že vláda ČLR „bude pobízet podniky k tomu, aby lépe uměly vyvíjet nové výrobky, zvyšovat technologický obsah a přidanou hodnotu svých výrobků a rychleji aktualizovat a modernizovat své výrobky“.
(69)
Kromě toho kapitola 10 oddíl 1 uvedeného plánu stanoví následující:
„V odvětvích využívajících nové materiály je středem zájmu rozvoj nových funkčních materiálů, moderních konstrukčních materiálů, vysoce výkonných vláken a z nich vyráběných směsných materiálů a základních materiálů pro běžné účely“
.
(70)
Význam inovací a nových materiálů obecně je jasně vysvětlen jak v „12. pětiletém programu průmyslových technologických inovací“, tak v „Národním plánu dlouhodobého rozvoje vědy a technologie (2006-2020)“.
(71)
Ve Směrném indexu průmyslové restrukturalizace z roku 2011 (rozhodnutí č. 9) se kromě toho výslovně uvádí, že upřednostňovaná odvětví jsou „výroba skleněných vláken z E-skla tažením v pecích […], vývoj a výroba vysoce výkonných skleněných vláken a výrobků z nich“. Také „Směrný index odvětví vhodných pro zahraniční investice“ vyjmenovává odvětví, v nichž se upřednostňují zahraniční investice (15) a výslovně odkazuje na výrobu výrobků ze skleněných vláken a speciálních skleněných vláken.
(72)
Vláda ČLR uvedla, že tyto plány jsou pouze orientační a nezávazné. Ve 12. pětiletém plánu se však jednoznačně uvádí, že je právně závazný:
„Tento plán má po projednání a schválení Všečínským shromážděním lidových zástupců právní platnost.“
(73)
Po poskytnutí informací přišla vláda ČLR s tvrzením, že dotčeným výrobkem jsou pouze výrobky ze standardních skleněných vláken (E-sklo), nikoli technologicky vyspělejší a vysoce výkonné skleněné vlákno (skleněná vlákna pro zvláštní účely neboli S-sklo) Dotčený výrobek, jehož se týká toto šetření, tudíž nespadá pod upřednostňovaná odvětví, jelikož upřednostňovanými odvětvími jsou jen výroba speciálních skleněných vláken nebo vysoce výkonných vláken. Vláda ČLR se odvolává mezi jiným na 12. pětiletý plán, který se zmiňuje jen o „vysoce výkonných vláknech“ a „speciálních skleněných vláknech“.
(74)
Zaprvé, dotčeným výrobkem jsou některé výrobky z nekonečných skleněných vláken. Definice výrobku nerozlišuje, zda se jedná o výrobky za standardních skleněných vláken (dále jen E-sklo) nebo ze speciálních skleněných vláken (S-sklo). Zadruhé, žádná zúčastněná strana nepředložila žádost o vynětí některého výrobku s tím, že definice výrobku by neměla zahrnovat speciální skleněná vlákna. Zatřetí, vláda ČLR nezpochybnila, že upřednostňuje vývoj „speciálních skleněných vláken“. Vždyť i výrobky ze standardních skleněných vláken jsou uvedeny coby odvětví s upřednostňovanými zahraničními investicemi (viz 71. bod odůvodnění).
(75)
V každém případě, i kdyby se akceptovalo, že vláda ČLR upřednostňuje pouze vývoj vysoce výkonných skleněných vláken (např. S-sklo), ze šetření nevyplynul žádný rozdíl mezi odvětvím standardních skleněných vláken na jedné straně a odvětvím speciálních skleněných vláken na straně druhé. Naopak, všechny výrobky ze skleněných vláken, ať již z E-skla nebo s vysoce výkonných skleněných vláken, jako je S-sklo, vyrábí stejné odvětví skleněných vláken. Komise v tomto ohledu zejména zjistila, že všichni čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku používají ve výrobním procesu jak standardní skleněná vlákna (E-sklo), tak vysoce výkonná skleněná vlákna (např. S-sklo), a neexistuje mechanismus, jak omezit poskytovanou podporu buď v podobě preferenčních úvěrů nebo poskytnutí práv k užívání pozemků jen na jeden segment výroby. Z toho vyplývá, že výslovné upřednostňování vývoje výrobků z vysoce výkonných skleněných vláken nemůže ani právně ani fakticky vyloučit základní odvětví skleněných vláken z celkové strategické politiky orientované na pobízení podniků k vývoji nových výrobků, zvyšování technologického obsahu a přidané hodnoty jejich výrobků a rychlejší aktualizaci a modernizaci jejich výrobků.
(76)
Z výše uvedeného vyplývá, že tvrzení, že dotčený výrobek není součástí upřednostňovaného odvětví, není podložené, a proto se zamítá.
(77)
V „Rozhodnutí Státní rady č. 40 o vyhlášení a provedení ‚Dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace‘“ (které se společně s „Dočasnými pravidly o podpoře průmyslové restrukturalizace“ označuje jako „rozhodnutí č. 40“) se navíc uvádí, že vláda ČLR bude aktivně podporovat rozvoj různých průmyslových odvětví (16).
(78)
I když rozhodnutí č. 40 výslovně neodkazuje na odvětví nekonečných skleněných vláken ani obecněji na odvětví využívající nové materiály, přesto vyzývá všechny finanční instituce, aby poskytovaly úvěry pouze upřednostňovaným projektům a předpokládá provádění „dalších preferenčních politik v případě upřednostňovaných projektů“ (17). Lze proto dojít k závěru, že rozhodnutí č. 40 se týká odvětví nekonečných skleněných vláken.
(79)
Vláda ČLR uvedla, že rozhodnutí č. 40 znamená pouze, že upřednostňovaná odvětví by měla obdržet úvěrovou podporu „podle úvěrových zásad“, ale z toho nelze dovodit, že tato podpora by měla být přednostní.
(80)
Šetření prokázalo, že společnosti zařazené do vzorku těžily z preferenční úvěrové politiky. Ve skutečnosti některé ztrátové podniky i nadále dostávaly úvěry za preferenčních podmínek. Komise proto odmítá tvrzení vlády ČLR, že poskytování úvěrů odvětví nekonečných skleněných vláken probíhalo „podle úvěrových zásad“. Rozhodující je, že podle rozhodnutí č. 40 budou všechny finanční instituce poskytovat úvěry upřednostňovaným odvětvím, mezi které patří odvětví nekonečných skleněných vláken, a že tato podpora je de facto poskytována za preferenčních podmínek.
(81)
A navíc v Národním plánu střednědobého a dlouhodobého rozvoje v oblasti vědy a technologie (2006-2020) se čínská vláda zavazuje, že „na prvním místě bude politicky zaměřené financování“, že „vybídne finanční instituce, aby poskytovaly preferenční úvěrovou pomoc hlavním národním projektům v oblasti vědecké a technologické industrializace“, že „vybídne finanční instituce, aby zlepšily a posílily finanční služby poskytované podnikům působícím v oblasti špičkových technologií“ a „zavede preferenční daňovou politiku v zájmu rozvoje podniků působících v oblasti špičkových technologií“.
(82)
Výroba nekonečného skleněného vlákna spadá pod popis technologicky vyspělého podniku, jak dokazuje řada výrobců se statusem podniků působících v oblasti špičkových a nových technologií v ČLR. Šetření skutečně odhalilo, že některé společnosti zařazené do vzorku získaly osvědčení podniku využívajícího nové a špičkové technologie, a mohou tedy využít preferenční zacházení uvedené ve výše zmíněném „Národním plánu střednědobého a dlouhodobého rozvoje vědy a technologie (2006-2020)“.
2. Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů
2.1. Použití ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení na jednoho vyvážejícího výrobce
(83)
Během inspekce na místě v jedné společnosti v ČLR se zjistilo, že společnost vyměnila auditovanou účetní závěrku, kterou původně předložila Komisi ve své odpovědi na antisubvenční dotazník. Společnost tyto informace nezveřejnila dobrovolně a existence jiné auditované účetní závěrky byla odhalena, až když byla společnost požádána, aby poskytla originál účetní závěrky. Kromě toho byla nová závěrka k dispozici pouze v čínštině. Jelikož šíření dvou auditovaných účetních závěrek je v rozporu s mezinárodními normami pro audit (č. 560: o „následných událostech“), inspekční tým zdůraznil, že se jedná o závažný problém, neboť vyvolává pochybnosti ohledně důvěryhodnosti předložených účetních závěrek. Společnost vysvětlila, že auditovaná účetní závěrka, kterou původně předložila v odpovědi na dotazník, obsahovala chyby, a proto byla nahrazena novou verzí od téže auditorské společnosti, zpětně datovanou a znovu vydanou pod stejným pořadovým číslem jako původní účetní závěrka, která byla zničena.
(84)
Po inspekci na místě, když byl k dispozici překlad „druhé“ účetní závěrky, zaslala Komise společnosti dopis, v němž uvedla konkrétní a podrobné důvody, proč má za to, že některé údaje uvedené v dotazníku nelze považovat za ověřené. Společnost byla informována, že Komise může založit svá zjištění na dostupných údajích v souladu s čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení, a byla jí poskytnuta možnost vyjádřit své stanovisko.
(85)
Společnost předložila své připomínky písemně i během slyšení u úředníka pro slyšení. Ve své odpovědi naznačila existenci další (třetí) auditované účetní závěrky (ve formátu, který se používá pro kotované společnosti). Třebaže se nezdálo, že rozdíly mezi „druhou“ a „třetí“ závěrkou jsou podstatné, třetí závěrka byla mnohem podrobnější a obsažnější. Byla již vydána a ač ji společnost měla k dispozici během inspekce na místě (18), nebyla existence této účetní závěrky prozrazena Komisi včas ještě během inspekce. Na rozdíl od jiných účetních závěrek, v této „třetí“ verzi byly výslovně a podrobně uvedeny všechny subvence (včetně jejich právního základu), které společnost obdržela v průběhu období šetření. Prozkoumání této účetní závěrky při inspekci na místě by tudíž bylo velmi užitečné za účelem ověření všech předložených informací týkajících se jednotlivých právních režimů subvencí, které společnost dostala.
(86)
Auditované účetní závěrky jsou základním dokumentem umožňujícím řádné ověření informací, které společnost poskytla Komisi, pokud jde mimo jiné o granty, úvěry, práva k užívání pozemků, odklady daní atd.
(87)
Jak je uvedeno výše, spolupráce společnosti nebyla vstřícná a představovala vážnou překážku pro řádné ověření informací předkládaných Komisi, která proto nemohla řádně ověřit obdržené informace týkající se mimo jiné výše subvencí, jež společnost dostala. V důsledku toho nemohla Komise dospět k přiměřeně správným zjištěním, zejména co se týče výše obdržených subvencí.
(88)
Má se za to, že společnost poskytla zavádějící informace a přiměřeně nespolupracovala. Komise proto rozhodla, že použije ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení. Vzhledem k tomu, že tato společnost byla součástí skupiny, ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení bylo použitelné na celou skupinu.
(89)
Pro stanovení úrovně subvencování v případě skupiny však Komise použila skutečné údaje týkající se dvou společností ve skupině, které plně spolupracovaly v obou šetřeních a jejichž údaje o jejich úrovni subvencování byly považovány za spolehlivé. Pokud jde o společnost v rámci skupiny, která poskytla zavádějící informace, úroveň subvencování byla stanovena na základě dostupných údajů. Při stanovení úrovně subvencování u této právnické osoby použila Komise dostupné údaje, které byly na nejvyšší úrovni subvencí zjištěných u každého režimu subvencí pro právnické osoby z řad společností zařazených do vzorku nebo skupin společností uvedených v 30. bodě odůvodnění, které při šetření plně spolupracovaly.
(90)
Po poskytnutí informací přišel žadatel s tvrzením, že nebyla použita správná metodika výpočtu úrovně subvencování skupiny. Tvrdil, že subvenční rozpětí by mělo být mnohem vyšší, jelikož subvenční rozpětí skupiny je součtem nejvyšších subvenčních rozpětí zjištěných u každého režimu subvence pro každou spolupracující společnost.
(91)
Toto tvrzení vyvěrá z nepochopení. Metodika použitá pro výpočet úrovně subvencování je popsaná v 89. bodě odůvodnění a byla uplatněna jen na společnost (v rámci skupiny), která poskytla zavádějící informace, nikoli však na skupinu jako celek. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(92)
Společnost, která poskytla zavádějící informace, dotčený výrobek nevyvážela. Dotčený výrobek vyvážela jedna ze společností ve spojení v rámci dané skupiny. Tato společnost však plně spolupracovala v obou šetřeních a poskytla spolehlivé informace o vývozních cenách skupiny. Tyto poskytnuté informace byly proto použity pro konečná zjištění Komise v uvedeném řízení.
(93)
Po poskytnutí informací přišel vyvážející výrobce s tvrzením, že Komise pochybila, když použila ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
(94)
Především tvrdil, že v dopise zaslaném této společnosti, v němž Komise uvedla podrobné důvody pro použití ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení, nebylo nikde řečeno, že si nemohla ověřit informace o subvencích. Komise se proto o tuto argumentaci nemohla opřít ve svých konečných závěrech, protože daná společnost nedostala příležitost vyjádřit se k tomuto argumentu.
(95)
Toto tvrzení nelze přijmout. Ve zmíněném dopise Komise výslovně uvedla, že„nemůže konstatovat, že informace o úrovni subvencí, které obdržela (společnost), byly ověřeny“. Daná společnost byla každopádně plně informována o důvodech pro použití nejlepších dostupných údajů v dokumentu s konečnými informacemi a byla jí poskytnuta příležitost vyjádřit se, což také učinila.
(96)
Zadruhé, vyvážející výrobce tvrdil, že i kdyby Komise mohla použít ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního opatření, neměla by odkazovat na údaje o jiných společnostech jako na základ pro určení úrovně subvencování, ale měla by vycházet z auditované účetní závěrky dané společnosti, jelikož se přece jedná o „nejvhodnější“ a „nejuspokojivější“ informace o úrovni subvencování dané společnosti.
(97)
Jak je objasněno výše v 83. až 88. bodě odůvodnění, Komise má vážné pochybnosti o věrohodnosti předložených účetních závěrek, a proto se na ně nemohla spolehnout, když chtěla ověřit úroveň subvencování v různých právních režimech nebo subvenčních programech, jako jsou preferenční úvěry a práva k užívání pozemků za nižší než přiměřenou odměnu. Spolehlivé auditované účetní závěrky jsou totiž velmi zásadní pro ověření přesnosti a úplnosti informací poskytnutých jinou cestou. Komise se proto musela uchýlit k nejlepším dostupným údajům, když chtěla určit úroveň subvencování, což v tomto případě byly ověřené informace o příslušných subvenčních režimech od jiných spolupracujících společností. Tento argument se proto odmítá.
(98)
Společnost také tvrdila, že Komise chybně použila mezinárodní účetní standardy („IAS“) coby kritérium pro odmítnutí auditované účetní závěrky. Podle společnosti se mělo rozlišovat mezi úlohou účetní závěrky a významem IAS při posuzování zacházení jako v tržním hospodářství na jedné straně v antidumpingovém řízení a v antisubvenčním řízení na straně druhé. Porušení IAS nemůže zakládat důvod pro použití ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
(99)
Komise poznamenává, že porušení mezinárodních účetních standardů, na které se přišlo během šetření, nebylo samo o sobě důvodem pro použití čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení. Důvodem byla skutečnost, že Komisi byly předloženy různé verze účetních závěrek, což zpochybňuje jejich věrohodnost, a vedlo to Komisi k závěru, že jiné informace o úrovni subvencování nelze ověřit. Tento argument se proto odmítá.
(100)
Tato společnost rovněž tvrdila, že metodika, kterou Komise použila pro výpočet subvenčního rozpětí a která spočívala v tom, že vzala nejvyšší sazbu vyrovnávacího cla z každého právního režimu zjištěnou u každé spolupracující právnické osoby (a ne u každé skupiny), je neodůvodněná. Společnost tvrdila, že tato metodika je chybná, neboť společnosti ve stejné skupině se mohou rozhodnout, že soustředí subvence do jednoho konkrétního subjektu ku prospěchu celé skupiny.
(101)
Jak je vysvětleno v 89. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně subvencování za celou skupinu použila Komise skutečné údaje dvou jiných společností v této skupině, jež spolupracovaly v obou šetřeních. Dostupné údaje byly použity jen na jednu právnickou osobu ve skupině, která poskytla zavádějící informace. Komise zjistila, že pro určení úrovně subvencování právnické osoby ve skupině je nejlepší vycházet při výpočtech ze stejné úrovně korporátní struktury a vzít za základ nejvyšší úroveň subvencování zjištěnou u kterékoli právnické osoby (případně v rámci skupiny), která patří mezi společnosti nebo skupiny společností zařazené do vzorku. Tento argument se proto odmítá.
2.2. Použití ustanovení čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení na banky ve státním vlastnictví
(102)
Žádná státní banka v ČLR s Komisí nespolupracovala. Tyto banky byly vyzvány, aby vyplněním dotazníku poskytly informace nezbytné pro účely antisubvenčního šetření. Komise proto oznámila vládě ČLR, že pokud jde o údaje týkající se státních bank, zváží založit svá zjištění na dostupných údajích ve smyslu čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
(103)
V odpovědi na dopis Komise a v návaznosti na poskytnutí informací vznesla vláda ČLR námitku proti použití čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení, pokud jde o informace požadované od státních bank. Tvrdila, že velké množství informací poskytla v rámci tohoto šetření vláda ČLR. Komise nicméně zjistila, že uvedené informace nemohly zcela nahradit odpovědi státních bank na zvláštní dotazníky. Vláda ČLR nezpochybnila skutečnost, že státní banky neodpověděly na dotazník, ani to, že banky jsou ve vlastnictví státu. Své závěry týkající se bank ve státním vlastnictví proto musela Komise opřít o dostupné údaje.
3. Prošetřované režimy
(104)
Komise zaslala vládě ČLR dotazníky, mezi nimiž byly dotazníky určené státním bankám a vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a v nichž se požadovaly informace o právních režimech, v jejichž rámci byly údajně poskytovány subvence odvětví nekonečných skleněných vláken. Byly prošetřeny následující právní režimy:
a)
Politika preferenčních úvěrů, záruk a pojištění pro odvětví nekonečných skleněných vláken:
-
Politika preferenčních úvěrů
-
Subvenční programy vývozních úvěrů
-
Vývozní záruky a pojištění pro nové materiály
-
Výhody plynoucí z přístupu k offshore holdingovým společnostem a ze splacení úvěrů vládou
b)
Grantové programy:
-
Subvence na rozvoj „známých značek“ a programu „China world top brands“
-
Granty centrální vlády
-
Granty vlád na nižších úrovních (provinčních)
-
Finanční prostředky na vnější expanzi průmyslu v provincii Guangdong
c)
Poskytnutí vládních zdrojů za cenu nižší než přiměřenou
-
Vládní dodávky elektrické energie
-
Vládní dodávky vody
-
Vládní dodávky surovin
-
Poskytnutí pozemku vládou za cenu nižší než přiměřenou
d)
Programy osvobození od daně z příjmů a jiných přímých daní a jejich snížení
-
Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ pro podniky se zahraničními investicemi
-
Snížení daně z příjmů pro proexportně zaměřené podniky se zahraničními investicemi
-
Úlevy na dani z příjmu pro podniky se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy
-
Místní programy na osvobození od daně z příjmu a její snížení pro výrobní podniky se zahraničními investicemi
-
Snížení daně pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně
-
Zápočty daně u výzkumných a vývojových činností podniků se zahraničními investicemi
-
Vrácení daně za reinvestici zisků v případě podniků se zahraničními investicemi orientovanými na vývoz
-
Preferenční daňové programy pro podniky se zahraničními investicemi, které jsou označovány jako podniky využívající nejnovější a špičkové technologie
-
Snížení daní pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií a zapojené v určených projektech
-
Preferenční politika, pokud jde o daně z příjmu pro podniky v severovýchodním regionu
-
Daňové programy v provincii Guangdong
-
Osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky
-
Snížené sazby daně z příjmů právnických osob
e)
Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla:
-
Osvobození od DPH při využívání dovezeného zařízení
-
Odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně
-
Osvobození od DPH a od cla na nákupy fixních aktiv v rámci programu na rozvoj zahraničního obchodu
4. Politika preferenčních úvěrů, jiné financování, záruky a pojištění
4.1. Preferenční úvěry
a) Úvod
(105)
Jak je vysvětleno v oddíle C.2.2, závěry týkající se státních bank byly učiněny na základě dostupných údajů v souladu s čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
b) Právní základ
(106)
Preferenční úvěry v ČLR upravují tyto právní předpisy: Zákon ČLR o komerčním bankovnictví z roku 2003 (dále jen „zákon o bankovnictví“), Obecná pravidla týkající se půjček vyhlášená Čínskou lidovou bankou dne 28. června 1996 a rozhodnutí Státní rady č. 40.
c) Závěry šetření
Existence subvence
(107)
Zatímco čínské orgány předložily pouze velmi omezené informace o podílnících resp. vlastnické struktuře bank v ČLR, šetřením na základě dostupných údajů se zjistilo, že pro čínský finanční trh je charakteristický významný vliv a kontrola vlády. Při analýze, zda jsou banky pověřeny vládními pravomocemi, zda jsou jim svěřeny či zda je vykonávají (jakožto veřejnoprávní subjekty), použila Komise všechny dostupné informace nejen o státním vlastnictví bank, ale také další parametry, jako je zastoupení vlády ve správní radě, vliv a dohled vlády na činnost bank, provádění vládní politiky nebo sledování vládních zájmů a to, zda byly bankovní subjekty zřízeny právním předpisem.
(108)
Z dostupných informací lze vyvodit závěr, že banky v úplném státním vlastnictví mají správní radu s převahou vlády ČLR, drží největší podíl na trhu a jsou na čínském finančním trhu předními aktéry. Na státní banky se vztahují právní předpisy, které mimo jiné vyžadují, aby vykonávaly úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství, poskytovaly úvěrovou pomoc upřednostňovaným projektům (19) či upřednostňovaly rozvoj výrobních odvětví využívajících nové a špičkové technologie (20).
(109)
Další známkou účasti státu na čínském finančním trhu je úloha, kterou sehrává Čínská lidová banka při určování konkrétních limitů pro způsob stanovení úrokových sazeb a jejich kolísání. (21) Finanční instituce mají poskytovat úrokové sazby v určitém rozmezí, jež je odvozeno od referenční úrokové sazby Čínské lidové banky. V případě preferenčních úvěrů se úrokové sazby nesmějí pohybovat směrem nahoru. Limity úrokových sazeb společně se stropy pro sazby z vkladů vytvářejí situaci, kdy banky mají zaručený přístup k levnému kapitálu (vzhledem k nařízení o sazbách z vkladů) a jsou schopny půjčovat vybraným výrobním odvětvím za výhodné sazby podle vládní politiky, jež nařizuje bankám, aby konkrétním způsobem podporovaly některá upřednostňovaná nebo technologicky vyspělá průmyslová odvětví, jako je odvětví nekonečných skleněných vláken.
(110)
Komise žádala čínskou vládu o vysvětlení k definici a formulacím, jež jsou obsaženy v oběžníku č. 251, a k právnímu předpisu, který oběžníku č. 251 předcházel (Oběžník Čínské lidové banky o rozšíření rozmezí pro pohyb úrokových sazeb u úvěrů poskytovaných finančními institucemi - YinFa [2003] č. 250). Jak je však popsáno výše v oddíle C. 2.2, vláda ČLR tyto oběžníky neposkytla. Vláda ČLR však tvrdila, že oběžník č. 250 byl zrušen oběžníkem č. 251, že od července roku 2013 byly minimální úrokové sazby úvěrů zrušeny, a k zasahování státu do bankovního sektoru tudíž nedochází.
(111)
Ke zrušení minimálních úrokových sazeb úvěrů však došlo v průběhu období šetření. Čínská lidová banka tudíž po velkou část období šetření ovlivňovala stanovování úrokových sazeb státními bankami. Šetřením se navíc neprokázal žádný bezprostřední účinek tohoto zrušení na půjčky pro výrobce zařazené do vzorku. V každém případě spodní hranice pro úrokové sazby, která platila v průběhu období šetření, není jediným argumentem, proč Komise považuje státní banky za veřejnoprávní subjekty.
(112)
Závěry antisubvenčního šetření, jež se týkaly solárních panelů (22) a solárního skla (23), tj. že státní banky v ČLR jednají jako veřejnoprávní subjekty (viz 158. až 168. bod odůvodnění nařízení o solárních panelech a 73. bod odůvodnění nařízení o solárním skle), jsou dostupnými údaji také v tomto šetření, pokud jde o statut veřejnoprávního subjektu státních bank. Tyto skutečnosti lze shrnout takto:
-
stání banky mají největší tržní podíl a jsou předními aktéry na trhu v ČLR;
-
z dostupných údajů vyplývá, že státní banky podléhají vládnímu dozoru prostřednictvím vlastnictví a správní kontroly jejich obchodního chování, včetně mezí pro úrokové sazby, které mohou nabízet;
-
zákon o bankovnictví a ostatní právní předpisy vyžadují, aby banky půjčovaly v souladu s potřebami národního hospodářství, poskytovaly úvěrovou pomoc upřednostňovaným projektům a upřednostňovaly podniky působící v oblasti nových a špičkových technologií.
(113)
Na základě výše uvedeného se dospělo k závěru, že státní banky vykonávají funkce vlády z pověření vlády ČLR, zejména pak povinnou podporu některých hospodářských odvětví v souladu se státním plánem a politickými dokumenty. Silná majetková účast státu v státních bankách potvrzuje, že tyto banky jsou při výkonu svých veřejných funkcí kontrolovány vládou. Čínská vláda vykonává účinnou kontrolu nad státními bankami tím, že všudypřítomně zasahuje do finančního sektoru a naléhá na státní banky, aby se řídily vládními politikami. Státní banky jsou proto považovány za veřejnoprávní subjekty, neboť mají vládní moc, jsou jí pověřeny a uplatňují ji.
(114)
Po poskytnutí informací čínská vláda zpochybnila tento závěr, přičemž uvedla, že Komise neuvedla důvody, proč považuje státní banky za veřejnoprávní subjekty. Komise s upokojením konstatuje, že skutečnosti uvedené v předchozích bodech zdůvodňují závěr, že státní banky jsou veřejnoprávními subjekty.
(115)
Zatímco valnou většinu úvěrů, které dostali vyvážející výrobci zařazení do vzorku, poskytly státní banky, šetřením bylo zjištěno, že malá část úvěrů je poskytována soukromými bankami. Komise proto zkoumala, zda vláda ČLR pověřuje soukromé banky v ČLR nebo jim přikazuje, aby výrobcům nekonečného skleněného vlákna poskytovaly preferenční úvěry ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního antisubvenčního nařízení.
(116)
Článek 34 zákona o bankovnictví stanoví, že soukromé banky jsou také povinny „vykonávat úvěrovou činnost v souladu s potřebami národního hospodářství a sociálního rozvoje a v duchu státní průmyslové politiky“ (24).
(117)
Šetřením bylo zjištěno, že úrokové sazby státních a soukromých bank pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku byly všeobecně na velmi podobné úrovni. Svědčí to o tom, že státní banky, které jsou v ČLR předními aktéry na bankovním trhu a trhu půjček, určují výši úrokových sazeb a soukromé banky pouze kopírují úrokové sazby stanovené státními bankami (veřejnoprávními subjekty).
(118)
Za těchto okolností se konstatuje, že soukromé banky nestanovují své sazby bez ohledu na zásahy státu a že úvěrovou strategii soukromých bank řídí vláda ČLR.
(119)
Po poskytnutí informací vznesla vláda ČLR námitku proti tomu, jak Komise interpretuje článek 34 zákona o bankovnictví, a uvedla, že „Komise vkládá do článku 34 význam, který tam evidentně nepatří“. Čínská vláda upozornila Komisi na jiné články zákona o bankovnictví, zejména na články 4, 5 a 7, které mají zajistit, aby byly úvěry poskytovány bez vměšování a po řádném úvěrovém hodnocení.
(120)
Komise uznává, že tyto články existují, ale má za to, že je třeba je chápat a vykládat s ohledem na článek 34. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ani vláda ČLR ani banky či dotčené společnosti zařazené do vzorku nebyly s to prokázat, že úvěry byly poskytnuty bez vměšování nebo po řádném úvěrovém hodnocení. Šetřením bylo naopak zjištěno, že jeden vyvážející výrobce utrpěl ztráty, avšak podařilo se mu získat od bank úvěry za obvyklé úrokové sazby bez přirážky za riziko v souvislosti s jeho obtížnou finanční situací.
(121)
Komise proto činí závěr, že vláda pověřuje nebo řídí soukromé banky tak, aby poskytovaly preferenční úvěry podobné těm, které poskytují státní banky, a tudíž že existuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního antisubvenčního nařízení.
Specifičnost
(122)
Co se týče bank, které úvěrovaly spolupracující vyvážející výrobce, většina z nich je ve vlastnictví státu a v konečném důsledku jsou ovládané vládou ČLR. Jedná se především o největší komerční banky a banky spojené s vládní politikou v ČLR jako China Development Bank, EXIM Bank, Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank a Industrial and Commercial Bank of China.
(123)
Komise kromě toho konstatuje, že vláda ČLR nařizuje poskytovat preferenční úvěry omezenému počtu odvětví. V rozhodnutí č. 40 se například uvádí, že vláda ČLR aktivně podpoří rozvoj odvětví využívajících nové materiály, a odvětví nekonečných skleněných vláken je za takové považováno. Všechny finanční instituce také dostaly pokyn, aby poskytovaly úvěry pouze upřednostňovaným projektům, a do této kategorie patří projekty nekonečných skleněných vláken. Toto rozhodnutí rovněž slibuje provádění „dalších preferenčních politik vůči upřednostňovaným projektům“.
(124)
Vláda ČLR tvrdila, že Komise mylně argumentuje rozhodnutím č. 40, jelikož dotčený výrobek není klasifikován jako upřednostňované odvětví. I kdyby se akceptovalo, že toto odvětví je upřednostňované, vláda tvrdila, že odvolávání se na rozhodnutí č. 40 nelze rozšířit na odvětví, jež není vyjmenováno v rozhodnutí č. 9 („Směrný index průmyslové restrukturalizace z roku 2011“).
(125)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku patří jak do kategorie upřednostňovaných odvětví, jak je uvedeno v 67. až 76. bodě odůvodnění, tak do kategorie výrobních odvětví využívajících nové a špičkové technologie. Kromě toho v rozporu s tvrzením vlády jsou speciální skleněná vlákna a výrobky z nich, jakož i pece pro výrobu E-skla výslovně uvedené v rozhodnutí č. 9, kapitole XII, bodě 6 (25). Toto tvrzení je proto neodůvodněné.
Výhoda.
(126)
Výhoda spočívá v míře, v níž jsou vládní půjčky nebo půjčky od soukromých subjektů pověřených nebo řízených vládou poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu.
Nutnost využívat referenční hodnoty
(127)
Komise se pokusila ověřit posouzení úvěrového rizika vypracované bankami, které v průběhu období šetření půjčily finanční prostředky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Někteří vyvážející výrobci byli ve ztrátě. Podařilo se jim však získat úvěry od bank za referenční sazbu bez jakékoli přirážky za rizika spojená s jejich zhoršující se finanční situací. Komise má proto důvody se ptát, zda půjčky společnostem vyrábějícím nekonečná skleněná vlákna vycházely z řádného posouzení rizik a zda je stanovená úroková sazba výsledkem takového postupu.
(128)
Jak je vysvětleno výše, úvěry, jež čínské banky poskytují, jsou výrazem významných vládních zásahů v bankovním sektoru a jejich úrokové sazby neodrážejí sazby na fungujícím bankovním trhu; vhodná tržní referenční úroveň byla početně zjištěna pomocí níže popsané metody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády využila Komise ke zjištění vhodné tržní referenční úrovně úrokových sazeb rovněž dostupné údaje.
(129)
Při výpočtu vhodné referenční úrovně pro úvěry v RMB se pokládá za přiměřené použít čínské úrokové sazby upravené tak, aby se v nich promítalo běžné tržní riziko. Aktuální finanční situace vývozců byla totiž zjišťována v podmínkách narušeného trhu bankovních úvěrů a čínské banky neposkytly spolehlivé údaje o tom, jak měří rizika a určují úvěrový rating. V takové situaci je proto pokládáno za nezbytné nevycházet jen z nominálních hodnot údajů o úvěruschopnosti čínských vývozců, ale uplatnit na ně přirážku, která odráží potenciální dopad narušeného čínského trhu na finanční situaci těchto vývozců.
(130)
Stejná situace platí pro půjčky v cizích měnách. Jako referenční úroveň byly použity podnikové dluhopisy s ratingem BB v příslušné měně vydané během období šetření.
(131)
Jak bylo uvedeno výše, vláda ČLR i spolupracující vyvážející vývozci byli požádáni o informace o úvěrové politice čínských bank a o tom, jak byly tyto úvěry vyvážejícím výrobcům poskytovány. Tyto informace však nebyly poskytnuty. Vzhledem k této nedostatečné spolupráci a ke všem dostupným údajům a v souladu s čl. 28 odst. 6 základního antisubvenčního nařízení se lze oprávněně domnívat, že všem podnikům v Číně by byla udělena pouze nejvyšší známka pro dluhopisy neinvestičního stupně (BB dle agentury Bloomberg) a na standardní úvěrovou sazbu Čínské lidové banky by byla uplatněna přiměřená prémie předpokládaná u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají.
(132)
Pro výpočet referenční úrokové sazby úvěrů pro společnosti zařazené do vzorku během období šetření byla vypočtena riziková přirážka s použitím rozdílu mezi úrokovou sazbou dluhopisů společností s ratingem BB a dluhopisů společností s ratingem AAA (což je úvěrový rating dluhopisů vydávaných v ČLR) podle evidence agentury Bloomber. Následně byla riziková přirážka připočtena ke zveřejněným úvěrovým sazbám Čínské lidové banky pro dluhopisy s ratingem BB se zohledněním doby trvání úvěrů.
(133)
Poté bylo vypočteno zvýhodnění pro vyvážející výrobce jako rozdíl mezi úrokem, který společnosti skutečně zaplatily během období šetření, a úrokem, jenž by byl zaplacen, kdyby se na úvěry použila referenční úroková sazba. Toto zvýhodnění bylo poté vyjádřeno jako procentuální podíl z celkového obratu každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(134)
Po poskytnutí informací vláda ČLR přišla s tvrzením, že Komise neměla při výpočtu zvýhodnění odkazovat na žádnou referenční hodnotu, jelikož úvěry prý byly poskytnuty za tržních podmínek, a proto nevzniklo žádné zvýhodnění.
(135)
Jak je vysvětleno v 127. až 130. bodě odůvodnění, trh bankovních půjček je v ČLR narušený, a Komise se tudíž domnívá, že použití referenční hodnoty je plně odůvodněné.
(136)
Vláda ČLR kromě toho tvrdila, že volbu této konkrétní referenční hodnoty Komise dostatečně nezdůvodnila.
(137)
Komise se domnívá, že při výpočtu vhodné referenční hodnoty pro úvěry je přiměřené použít čínské úrokové sazby upravené tak, aby se v nich promítalo běžné tržní riziko. Aktuální finanční situace vývozců byla totiž zjišťována v podmínkách narušeného trhu a čínské banky neposkytly spolehlivé údaje o tom, jak měří rizika a určují úvěrový rating. V takové situaci se proto pokládá za nezbytné uplatnit přirážku, která bude odrážet potenciální dopad narušených podmínek čínského trhu na finanční situaci těchto vývozců.
d) Závěr
(138)
Na základě závěrů šetření dospěla Komise k názoru, že odvětví nekonečných skleněných vláken v ČLR těžilo v průběhu období šetření z preferenčních úvěrů jak od státních bank, tak také od soukromých bank. Financování odvětví nekonečných skleněných vláken zakládá subvenci ve smyslu základního antisubvenčního nařízení, jelikož
a)
existuje finanční příspěvek vlády podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i);
b)
existuje pověření a řízení vládou podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) a
c)
tím je příjemci poskytnuta výhoda, jak vyžaduje čl. 3 odst. 2.
(139)
Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhodě pro vyvážející výrobce a specifičnosti je tato subvence napadnutelná.
e) Výpočet výše subvence
(140)
Ustanovení čl. 6 písm. b) základního antisubvenčního nařízení stanoví, že výhoda u preferenčních půjček by se měla vypočítat jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by podnik (příjemce půjčky) mohl získat na trhu. Jak již bylo uvedeno, vzhledem k neexistenci smysluplného posouzení rizik stanovila Komise pro srovnatelné obchodní půjčky tržní referenční hodnotu.
(141)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně zaplacenými v průběhu období šetření a úroky, které by byly zaplaceny při použití referenční hodnoty.
(142)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že Komise použila pro výpočet zvýhodnění nesprávnou úrokovou sazbu, kterou skutečně zaplatila daná společnost za jednu půjčku. Toto tvrzení bylo přijato a Komise výpočet opravila. Opravený výpočet však neměl žádný účinek na zjištěné subvenční rozpětí.
(143)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku na základě této metodiky mají tuto podobu:
Preferenční úvěry
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Chongqing Polycomp International Corporation
6,3 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)
2,6 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
7,4 %
4.2. Další režimy preferenčních půjček
(144)
Během období šetření nedostali vyvážející výrobci zařazení do vzorku žádné finanční příspěvky v rámci ostatních režimů preferenčních půjček uvedených v bodě C.3 výše.
5. Grantové programy
(145)
Společností zařazené do vzorku nedostaly během období šetření žádný finanční příspěvek z programů „Famous Brands“, „China World Top Brands“ ani „Funds for Outward Expansion of Industries in Guangdong Province“.
5.1. Zvláštní grantové programy a granty
a) Úvod
(146)
Společnosti zařazené do vzorku dostaly jednorázové granty od různých vládních orgánů na různých úrovních, z čehož vyplynulo přijetí výhody během období šetření. Má se za to, že tyto granty spadají pod grantové programy, jež jsou uvedeny v podnětu, neboť žadatel tvrdil, že výrobci nekonečných skleněných vláken získali jednorázové granty od provinčních a místních orgánů samosprávy a že tyto granty jim přinesly výhodu, protože finanční prostředky obdrželi bez přiměřeného plnění.
(147)
Komise nabídla vládě ČLR konzultace o těchto zvláštních grantech.
(148)
Vláda ČLR se postavila proti konzultacím s argumentem, že by to nebylo v souladu s Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, jelikož takové konzultace by se měly uskutečnit před zahájením šetření a pro čínské orgány by bylo nepřiměřenou zátěží, kdyby měly ověřovat informace týkající se každého jednotlivého režimu.
(149)
Většina grantů byla v zanedbatelné výši. Proto je Komise dále neprošetřovala.
(150)
Komise však přešetřila jeden zvláštní a relativně velký grant na vybudování ubytovny pro zaměstnance společnosti, který byl poskytnut jedné ze společností zařazených do vzorku, a u něhož se má za to, že má vazbu na grantové programy uvedené v podnětu.
b) Závěr
(151)
Jednorázový charakter výše uvedeného grantu svědčí jasně o tom, že nebyl dostupný jiným společnostem, a byl tudíž specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního antisubvenčního nařízení. Na základě shromážděných důkazů o poskytnutí tohoto grantu a vzhledem k neexistenci jakýchkoli dalších informací má Komise za to, že tento grant představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a odst. 2 základního antisubvenčního nařízení, čímž byla poskytnuta dotčenému vyvážejícímu výrobci výhoda.
(152)
Po poskytnutí informací přišla společnost, jež obdržela grant, s tvrzením, že jí byl grant poskytnutý na obnovu dlouhodobých aktiv, která se odepisují 50 let. Tato subvence by se tedy měla rozepsat na 50 let a při výpočtu subvenčního rozpětí by se měla brát v potaz jen 1/50, která odpovídá výhodě obdržené v období šetření.
(153)
Společnost nepředložila žádný důkaz, jenž by zdůvodňoval odpisové období 50 let u investic do dlouhodobých aktiv, v tomto případě do budovy používané jako ubytovna zaměstnanců. Skutečné odpisové období dlouhodobých aktiv společnosti je obvykle mnohem kratší a odpovídá 10 až 20 rokům. Na tomto základě lze tedy soudit, že zvýhodnění získané tímto grantem je zanedbatelné, a proto by nemělo být napadnuto.
6. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
6.1. Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ pro podniky se zahraničními investicemi
a) Úvod
(154)
Program „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ opravňuje podniky se zahraničními investicemi k tomu, aby první dva roky neplatily žádnou daň z příjmu právnických osob a tři následující roky platily pouze 12,5 % místo 25 %.
b) Právní základ
(155)
Právním základem tohoto programu je článek 8 zákona Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků (dále jen „zákon o dani týkající se podniků se zahraničními investicemi“) a článek 72 prováděcích pravidel k zákonu Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků se zahraničními investicemi a zahraničních podniků. Podle vlády ČLR byl tento program ukončen podle článku 57 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 s přechodným obdobím do konce roku 2012. Z uvedeného zákona tedy jasně vyplývá, že v rámci tohoto režimu by existovala výhoda v zdaňovacím období 2012.
c) Závěry šetření
(156)
Uvedený režim „Dva roky úplného a tři roky polovičního osvobození od daně“ přinesl výhody podnikům v průběhu účetního roku 2012, načež byl podle čínské vlády uvedený režim zrušen. Žádná ze společností zařazených do vzorku není podnikem v zahraničním vlastnictví, který by byl způsobilý k využívání uvedeného daňového režimu v průběhu období šetření.
d) Závěr
(157)
Společnosti zařazené do vzorku nedostaly v rámci tohoto programu během období šetření žádný finanční příspěvek. Šetřením se dále zjistilo, že vláda ČLR tento právní režim skutečně zrušila.
6.2. Podniky využívající nové a špičkové technologie
a) Úvod
(158)
Na základě tohoto programu mohou společnosti, které jsou schopny prokázat splnění určitého souboru kritérií k získání statusu „podniku využívajícího nové a špičkové technologie“, využívat sníženou sazbu u daně z příjmů právnických osob ve výši 15 % v porovnání s běžnou sazbou 25 %.
b) Právní základ
(159)
Právní základ tohoto programu tvoří čl. 28 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků z roku 2008 společně se „správními opatřeními pro určení podniku využívajícího nové a špičkové technologie“ (Guo Fa Ke Huo [2008] č. 172); a článek 93 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků, společně s Oznámením státní daňové správy o otázkách týkajících se daně z příjmů podniků využívajících nové a špičkové technologie (Guo Shui Han [2008] č. 985).
c) Závěry šetření
(160)
Tento režim se použije na podniky, které vláda ČLR uzná za podniky využívající nové a špičkové technologie. Aby byly podniky pro tento režim způsobilé, musí mít základní nezávislá práva duševního vlastnictví a musí splňovat následující požadavky, které jsou stanoveny v uvedeném právním základě a lze je shrnout takto:
a)
jejich výroba spadá pod definici výrobků v „oblastech špičkových technologií s klíčovou státní podporou“;
b)
jejich celkové výdaje na výzkum a vývoj tvoří 3-6 % celkového příjmu z prodeje;
c)
jejich příjem z výrobků v oblasti špičkových a nových technologií činí více než 60 % celkového příjmu z prodeje;
d)
pracovníci zapojení do výzkumu a vývoje představují 10 % z celkového počtu zaměstnanců;
e)
ostatní požadavky stanovené „správními opatřeními pro podniky využívající špičkové a nové technologie z roku 2008“ jsou splněny.
(161)
Bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci zařazení do vzorku tento režim využívají, a platí tedy daň z příjmu právnických osob pouze ve výši 15 % a nikoli 25 %. Tyto společnosti požádaly o status podniků využívajících nové a špičkové technologie a obdržely úřední oznámení, že splnily kritéria režimu, a jsou proto způsobilé k tomu, aby svá přiznání k dani právnických osob vyplnily odpovídajícím způsobem.
d) Závěr
(162)
Komise je toho názoru, že v případě tohoto režimu se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě prominutých příjmů vlády ČLR, čímž dotčené společnosti získávají výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře.
(163)
Tato subvence je specifická, jak je definováno v čl. 4 odst. 2 písm. a) základního antisubvenčního nařízení, jelikož je omezena na podniky, které získaly osvědčení podniků využívajících špičkové a nové technologie a splňují všechny požadavky správních opatření z roku 2008. Společnosti zařazené do vzorku vyvážejících výrobců toto osvědčení získaly. Právními předpisy nebo orgánem poskytujícím subvenci nebyla stanovena žádná objektivní kritéria pro způsobilost.
(164)
Po poskytnutí informací vláda ČLR zpochybnila závěry Komise, přičemž tvrdila, že kritéria způsobilosti byla objektivní a platila stejně pro všechny společnosti v ČLR. Kritérium specifičnosti tedy nesplňují.
(165)
Komise s tímto tvrzením nesouhlasí. Grant mohou dostat jen společnosti se zvláštní charakteristikou (podniky využívající špičkové a nové technologie), nikoli všechna odvětví a všechny sektory. Způsobilost navíc rovněž není automatická, ale závisí na udělení osvědčení podniku využívajícímu špičkové a nové technologie, které vydává příslušný orgán na základě vlastního uvážení. Tento režim je tudíž v podstatě specifický.
(166)
Komise proto tuto subvenci považuje za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(167)
Komise vypočítala výši napadnutelné subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně placené v průběhu období šetření a výší daně, kterou v období šetření skutečně zaplatily dotčené společnosti.
Podniky využívající nové a špičkové technologie
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Chongqing Polycomp International Corporation
0,0 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (27)
1,3 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,8 %
6.3. Snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně
a) Úvod
(168)
Tento program umožňuje společnosti uplatnit daňové úlevy na nákup tuzemského zařízení, pokud je projekt v souladu s průmyslovou politikou čínské vlády. Na dodatečné zvýšení daňové povinnosti z předchozího roku se může uplatňovat daňová úleva až do výše 40 % nákupní ceny tuzemského zařízení.
b) Právní základ
(169)
Právním základem tohoto programu jsou prozatímní opatření, která se týkají slevy na dani z příjmu u investic do zařízení vyrobených v tuzemsku pro projekty technologické modernizace ze dne 1. července 1999 a oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření státní daňové správy týkající se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku, č. 52 [2008] s účinností od 1. ledna 2008.
c) Závěry šetření
(170)
Vláda ČLR tvrdila, že tento program byl ukončen počínaje lednem 2008, a to v souladu se zmíněným oznámením č. 52. Šetření však odhalilo, že jedna společnost zařazená do vzorku těžila z tohoto programu během období šetření.
d) Závěr
(171)
Uvedený program představuje subvenci, neboť poskytuje finanční příspěvek ve formě prominutých příjmů vlády ČLR v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento program poskytuje příjemcům výhodu ve výši, která se rovná daňové úspoře ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního anitsubvenčního nařízení. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. b) základního antisubvenčního nařízení, neboť daňová úspora závisí na přednostním používání domácího zboží na úkor zboží dováženého.
e) Výpočet výše subvence
(172)
Komise vypočítala výši napadnutelné subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně placené v průběhu období šetření a výší daně, kterou v období šetření skutečně zaplatily dotčené společnosti.
(173)
Subvenční sazba zjištěná pro tuto subvenci podniku Jiangsu Changhai Group během období šetření činí 0,2 %.
(174)
Po poskytnutí informací přišel jeden vyvážející výrobce s tvrzením, že v rámci režimu „Snížení daně z příjmů pro podniky se zahraničními investicemi, které nakupují zařízení vyrobená v Číně“ nebyl způsobilý k získání finančního příspěvku, jelikož nebyl podnikem se zahraničními investicemi. Komise mu tedy na základě dostupných údajů chybně připsala zvýhodnění podle tohoto režimu. Rovněž tvrdil, že byly zjištěny menší početní chyby. Obě tvrzení byla přijata a výpočet subvenčního rozpětí byl odpovídajícím způsobem opraven.
6.4. Jiné režimy osvobození od přímých daní a programy jejich snížení
(175)
Byl přezkoumán také zápočet daně za VaV. Toto opatření se však týkalo zanedbatelných částek. Proto ho Komise dále neprošetřovala.
(176)
Během období šetření nedostali vyvážející výrobci zařazení do vzorku žádné finanční příspěvky z jiných programů osvobození od daně uvedených v bodě C.3 výše.
7. Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
7.1. Osvobození od DPH a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení
a) Úvod
(177)
Tento program stanoví osvobození od DPH a dovozních cel ve prospěch podniků se zahraničními investicemi nebo tuzemských podniků na dovoz investičního zařízení použitého v jejich výrobě. Osvobození od daně je podmíněno tím, že zařízení nesmí být uvedeno na seznamu nezpůsobilých zařízení a že podnik musí obdržet osvědčení o státem upřednostňovaném projektu, jež vydávají čínské orgány nebo Národní komise pro rozvoj a reformy v souladu s příslušnými právními předpisy o investicích, daních a clech.
b) Právní základ
(178)
Právní základ tohoto programu tvoří Oběžník Státní rady o úpravě daňové politiky v případě dováženého zařízení, Guo Fa č. 37/1997, Oznámení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy o úpravě některých preferenčních politik týkajících se cla na dovoz, sdělení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43, Oznámení Národní komise pro rozvoj a reformy č. 316/2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem upřednostňovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů a Katalog zboží dováženého pro podniky se zahraničními investicemi a tuzemské podniky, jež nelze vyjmout z celní povinnosti, pro rok 2008.
c) Závěry šetření
(179)
Všechny společnosti zařazené do vzorku z tohoto režimu těžily.
d) Závěr
(180)
Má se za to, že uvedený program poskytuje finanční příspěvek v podobě prominutých příjmů vlády ČLR ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii), neboť podniky se zahraničními investicemi a další způsobilé tuzemské podniky jsou osvobozené od platby DPH nebo cel, které by byly jinak splatné. Poskytuje tedy výhodu společnostem z řad příjemců ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení. Program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního antisubvenčního nařízení, neboť právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, omezují přístup k subvenci na podniky, které investují v rámci specifické obchodní kategorie taxativně vymezené zákonem a které patří buď do upřednostňované kategorie nebo do zakázané kategorie B v rámci Katalogu pro orientaci průmyslu v oblasti zahraničních investic a převodu technologií, nebo které jsou v souladu s Katalogem klíčových odvětví, výrobků a technologií, jejichž rozvoj upřednostňuje stát.
(181)
Po poskytnutí informací vláda ČLR zpochybnila závěry Komise, přičemž tvrdila, že kritéria způsobilosti byla objektivní a platila stejně pro všechny společnosti v ČLR. Kritérium specifičnosti tedy nesplňují. Vláda ČLR však nepoukázala na žádné konkrétní ustanovení v právních předpisech, které by doložilo její stanovisko, a nepředložila ani žádný přesvědčivý důkaz o tom, že způsobilost je automatická.
(182)
Vláda ČLR i jeden vyvážející výrobce také tvrdili, že Komise nemůže napadnout možné zvýhodnění v oblasti DPH, které snad získaly tři společnosti zařazené do vzorku, jelikož v minulosti přiznané osvobození od DPH se s účinností od roku 2009 již nemohlo využívat. Když se tedy předpokládá průměrné 5leté až 10leté odpisové období dotčeného dovezeného zařízení, údajné zvýhodnění by buď skončilo před uložením opatření nebo by pravděpodobně nepokračovalo během celého pětiletého trvání opatření.
(183)
Komise poznamenává, že odpisové období je u některého dovezeného zařízení mnohem delší než 10 let a v některých případech mohlo trvat 15 či 20 roků. Komise každopádně nenapadla žádné zvýhodnění vzniklé z nákupů dovezeného zařízení po roce 2009. Vláda ČLR navíc uznává, že tyto společnosti mohly těžit z daného režimu ještě „chvíli poté“, tj. po uložení opatření. Tento argument se proto odmítá.
e) Výpočet výše subvence
(184)
Výše napadnutelné subvence se vypočítává s ohledem na zvýhodnění, které získal příjemce a jehož existence byla v průběhu období šetření zjištěna. Má se za to, že zvýhodnění příjemce se rovná výši DPH a osvobození od cel na dovážené zařízení. Aby se zajistilo, že se napadnutelná částka bude vztahovat pouze na období šetření, byla získaná výhoda odepisována po dobu životnosti zařízení v souladu s běžnými účetními postupy vyvážejícího výrobce.
(185)
Subvenční sazba zjištěná pro tento program během období šetření činí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku:
Osvobození od DPH a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení
Společnost/skupina
Subvenční sazba
Chongqing Polycomp International Corporation
0,5 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)
0,1 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,5 %
7.2. Jiné režimy osvobození od nepřímých daní a programy jejich snížení
(186)
Během období šetření nedostali vyvážející výrobci zařazení do vzorku žádné finanční příspěvky z jiných programů osvobození od nepřímých daní uvedených v bodě C.3 výše.
8. Dodání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou
8.1. Poskytnutí surovin, elektřiny, vody
(187)
V průběhu období šetření nebyla zjištěna žádná subvence spojená s nákupem surovin, vody nebo elektřiny vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku v průběhu období šetření.
8.2. Poskytování práv k užívání pozemků
a) Úvod
(188)
Společnosti nesmí v ČLR přímo nakupovat pozemky, mohou si pouze koupit práva k užívání pozemků od místních orgánů.
b) Právní základ
(189)
Zákon ČLR o správě půdy uvádí, že veškerá půda patří lidu a nelze ji kupovat či prodávat, ale stanoví podmínky, za kterých lze prodávat práva k užívání pozemků podnikům, a to v zadávacím řízení, nabídkovém řízení nebo v dražbě.
c) Závěry šetření
(190)
Systém dražby by v zásadě umožnil trhu posoudit cenu konkrétního práva k užívání pozemků, a cena by tedy byla stanovena nezávisle. Vláda ČLR však uvedla, že v každém případě stanoví spodní hranici cen pro každý stupeň pozemku (pozemky jsou ohodnoceny stupněm od 1 do 15 na základě kvality parcely), pod které nesmí cena práva k užívání pozemku klesnout.
(191)
Vláda ČLR má rovněž pod kontrolou nabídku pozemků tím, že pro jednotlivé provincie a na každý rok stanoví omezenou kvótu pozemků, k nimž lze prodávat práva k užívání pro průmyslové účely nebo pro účely bydlení.
(192)
V každém případě, u žádného nákupu práva k užívání pozemku vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku Komise neshledala žádné důkazy dražebního postupu, který by nezávisle stanovil cenu práva k užívání pozemků. Vyvážející výrobce ocenil pozemek vyvolávací cenovou nabídkou a jelikož byl jediným zájemcem, získal právo k užívání pozemku. Po poskytnutí informací vláda ČLR prohlásila, že nesouhlasí se závěry Komise o tom, že v ČLR není funkční trh pro prodej práv na užívání pozemků. Na podporu tohoto stanoviska však nepředložila žádné nové argumenty.
(193)
Závěry šetření potvrzují, že situace týkající se poskytování a nabývání pozemků v ČLR je nejasná a netransparentní a že ceny často svévolně stanovují úřady. Úřady stanoví ceny podle systému oceňování městských pozemků, který jim při určování ceny pozemků pro průmyslové využití ukládá kromě dalších kritérií povinnost brát v úvahu průmyslovou politiku (29).
(194)
Také z nezávislých veřejně dostupných informací lze usuzovat, že pozemky v ČLR jsou poskytovány za ceny nižší, než jsou běžné tržní sazby (30).
(195)
Ve skutečnosti tedy společnosti zařazené do vzorku zaplatily cenu stanovenou vládou ČLR. Právo k užívání pozemků se poskytuje za cenu nižší než přiměřenou v porovnání s referenční tržní hodnotou, která je uvedena v písmeni e) níže.
(196)
Situaci týkající se pozemků v ČLR rozebírá rovněž pracovní dokument MMF, který potvrzuje, že při poskytování práv k užívání pozemků čínským podnikům nejsou respektovány tržní podmínky (31).
d) Závěr
(197)
Komise dospěla k závěru, že poskytování práv k užívání pozemků vládou ČLR je nutno pokládat ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení za subvenci v podobě dodání zboží, a společnostem tím byla poskytnuta výhoda. Jelikož šetření neprokázalo existenci fungujícího trhu pro prodej práv k užívání pozemků v ČLR, použití vnější referenční hodnoty (viz písmeno e) níže) ukazuje, že částka, kterou vývozci zařazení do vzorku zaplatili za práva k užívání pozemků, je nižší než tržní sazba.
(198)
Jak je podrobně vysvětleno v 67. až 82. bodě odůvodnění, subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního antisubvenčního nařízení, protože rozhodnutí Státní rady č. 40 ukládá veřejným orgánům povinnost zajistit, aby byly pozemky poskytovány upřednostňovaným odvětvím, k nimž patří i odvětví nekonečných skleněných vláken, jak je podrobně vysvětleno v 67. až 82. bodě odůvodnění. Článek 18 rozhodnutí č. 40 objasňuje, že odvětví, která jsou „omezená“, nebudou mít k právům k užívání pozemků přístup.
e) Výpočet subvenčního rozpětí
(199)
Výhodu tedy představuje rozdíl mezi cenou zaplacenou za právo k využívání pozemků a vhodným vnějším referenčním základem.
(200)
Komise považuje Tchaj-wan za vhodný vnější referenční základ z těchto důvodů:
a)
srovnatelná úroveň hospodářského rozvoje, HDP a hospodářských struktur na Tchaj-wanu a ve většině provincií a měst v ČLR, kde sídlí vyvážející výrobci zařazení do vzorku;
b)
fyzická blízkost ČLR a Tchaj-wanu;
c)
vysoký stupeň rozvoje průmyslové infrastruktury na Tchaj-wanu a v mnoha provinciích v ČLR;
d)
silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Tchaj-wanem a ČLR;
e)
vysoká hustota obyvatelstva v mnoha provinciích ČLR a na Tchaj-wanu;
f)
podobný typ pozemků a obchodních transakcí použitých pro stanovení relevantního referenčního základu na Tchaj-wanu a v ČLR a
g)
společné demografické, jazykové a kulturní charakteristické rysy Tchaj-wanu a ČLR.
(201)
Po poskytnutí informací vznesla vláda ČLR námitku proti použití Tchaj-wanu coby referenčního základu s tím, že hustota obyvatelstva na Tchaj-wanu je mnohokrát vyšší než v ČLR, a kvůli tomu jsou ceny a situace pozemků v obou zemích nesrovnatelné. Komise nicméně soudí, že z mnoha důvodů uvedených v předchozím bodě odůvodnění byl tento referenční základ zvolen rozumně.
(202)
Kromě toho po poskytnutí informací jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku uvedl, že použití Tchaj-wanu není vhodné s ohledem na hospodářské podmínky v provincii, ve které se nachází, nicméně nenavrhl žádné jiné řešení. Tvrdil rovněž, že fyzická blízkost ČLR a Tchaj-wanu by se neměla považovat za platné kritérium pro volbu této konkrétní referenční hodnoty, ale své tvrzení nezdůvodnil. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy jiné návrhy řešení referenční hodnoty, použití Tchaj-wanu se potvrzuje.
(203)
Vzhledem ke všem těmto faktorům dospěla Komise k závěru, že ceny práv k užívání pozemků v ČLR, pokud by na trhu převládaly tržní podmínky, by pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku byly velmi podobné cenám pozemků na Tchaj-wanu.
(204)
Průměrné ceny pozemků na Tchaj-wanu v roce 2012 byly převzaty od Odboru průmyslu Ministerstva hospodářství a upraveny zpětně o inflaci a růst HDP za účelem stanovení referenční ceny pro pozemky v jednotlivých kalendářních letech. Vzhledem k tomu, že práva k užívání pozemků platí 50 let a po tuto dobu se odepisují, výhoda v období šetření činí 1/50 rozdílu mezi referenční cenou a skutečně uhrazenou cenou.
(205)
Subvenční sazba zjištěná pro poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou činí:
Poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Chongqing Polycomp International Corporation
2,9 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)
1,6 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
1,6 %
9. Závěr ohledně subvencování
(206)
Komise vypočítala výši napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního antisubvenčního nařízení pro šetřené společnosti a jednotlivé režimy a sečtením těchto výsledků vypočítala celkovou výši subvence pro každého vyvážejícího výrobce za období šetření.
(207)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenční rozpětí Komise nejprve vypočítala procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota pak byla použita k výpočtu subvence poskytnuté na vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(208)
Dále byla vypočítána výše subvence na tunu dotčeného výrobku vyvezeného do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí byla vypočítána jako procento hodnoty nákladů, pojištění a přepravného („CIF“) stejného vývozu za tunu.
(209)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního antisubvenčního nařízení je celkové rozpětí subvence pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku vypočteno na základě váženého průměru subvenčního rozpětí zjištěného pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, s výjimkou skupiny, do níž patří vyvážející výrobce, na něhož se vztahují ustanovení čl. 28 odst. 1.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)
5,8 %
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3 %
Ostatní spolupracující společnosti
10,2 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii
(210)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii osm výrobců. Tito výrobci tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 9 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
(211)
Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena mezi 530 000 a 580 000 tunami. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jak je poskytlo sdružení APFE. Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují 52 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
(212)
Na základě informací obsažených v podnětu/žádosti o přezkum, kde byly zpřístupněny skutečné makroekonomické ukazatele žadatelů, a na základě toho, že pouze velmi omezený počet výrobců v Unii nebyl ve skupině žadatelů, je zřejmě vhodné nezveřejňovat skutečné celkové makroekonomické ukazatele týkající se všech výrobců v Unii, neboť by to každé zúčastněné straně umožnilo dovtípit se chybějící údaje o konkrétních společnostech, které žádost nepodaly.
(213)
Po poskytnutí konečných informací vznesla vláda ČLR námitky proti důvěrnému zacházení a proti uvádění rozmezí v případě celkové spotřeby v Unii a dalších ukazatelů makroekonomické újmy.
(214)
Na základě žádosti a po předložení pádných důvodů má Komise povinnost respektovat důvěrné údaje výrobců, kteří nejsou žadateli. Odhalení přesných makroekonomických ukazatelů by umožnilo identifikaci důvěrných údajů těchto výrobců a poškodilo by jejich zájmy. Tato námitka se proto zamítá.
2. Spotřeba v Unii
(215)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle údajů poskytnutých sdružením APFE a ii) dovozu z třetích zemí podle údajů Eurostatu (Comext).
(216)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OŠ
Celková spotřeba v Unii
700 000 - 750 000
680 000 - 730 000
710 000 - 760 000
720 000 - 770 000
Index (2010 = 100)
100
97
101
103
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením APFE; Eurostat (Comext)
(217)
Mezi rokem 2010 a obdobím šetření se spotřeba Unie zvýšila o 3 %.
(218)
Po poskytnutí konečných informací přišel jeden uživatel s tvrzením, že spotřeba Unie klesla v roce 2009 téměř o 30 %. Tvrdil, že z tohoto pohledu není 3 % zvýšení v roce 2010 významné. Komise však toto zvýšení nehodnotila jako významné, ale poznamenala, že v posuzovaném období se spotřeba zvýšila.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového a subvencovaného dovozu a jeho podíl na trhu
(219)
Níže uvedená analýza zahrnuje dumpingový a subvencovaný dovoz od stejných výrobců v ČLR zařazených do vzorku a za stejné období šetření.
(220)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu
2009
2010
2011
2012
OŠ
Objem dovozu (v tunách)
98 916
152 514
109 172
125 781
130 958
Index (2010 = 100)
65
100
72
82
86
Index (2009 = 100)
100
154
110
127
132
Podíl na trhu
13 % - 18 %
19 % - 24 %
13 % - 18 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Index (2010 = 100)
87
100
73
81
83
Index (2009 = 100)
100
115
84
93
97
Zdroj: Eurostat (Comext)
(221)
Objem dovozu z ČLR se během posuzovaného období snížil o 14 % a jeho podíl na trhu o 17 %. Rok 2010 však není vhodným referenčním rokem a trend dovozu by byl přesněji analyzován, kdyby se bral v úvahu také předcházející rok 2009, jak ukazuje tabulka výše. Rok 2010 se vyznačoval velkým hromaděním zásob čínských výrobků z nekonečných skleněných vláken u dovozců v Unii před uložením prozatímních cel v září 2010. Šetření skutečně odhalilo, že během prvních devíti měsíců roku 2010 bylo z ČLR dovezeno mnohem větší množství než obvykle. Dovoz z ČLR v roce 2009 činil přibližně 99 000 tun, zatímco v roce 2010 přesáhl 152 000 tun, aby poté v roce 2011 klesl na zhruba 109 000 tun. Tento vývoj ukazuje jasný nárůst dovozu po roce 2009. Od roku 2011 se čínský dovoz zvýšil o 20 % v objemovém vyjádření, což vedlo k opětovnému zvýšení podílu na trhu o 2 procentní body.
(222)
Několik stran zopakovalo svá tvrzení, že mezi rokem 2010 a koncem období šetření dovoz z ČLR a jeho podíl na trhu klesl, a že tedy nebylo prokázáno významné zvýšení dovozu, jak to požaduje čl. 3 odst. 2 antidumpingové dohody WTO a čl. 15 odst. 2 dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Dále tvrdí, že rok 2009 není vhodným referenčním rokem z těchto důvodů: i) v základním antidumpingovém nařízení a základním antisubvenčním nařízení neexistuje právní základ a senát ve věci Mexico-Steel Pipes and Tubes rozhodl, že „vyšetřujícímu orgánu není dovoleno používat časové podmnožiny určitého období“, ii) neexistuje důkaz pro tvrzení, že dovoz v roce 2010 byl výsledkem vytváření zásob a iii) údaje za rok 2009 nebyly zohledněny při jiných aspektech posouzení újmy, kvůli čemuž je tedy toto posouzení neobjektivní.
(223)
Pokud jde o první a třetí tvrzení, základní antidumpingové nařízení a základní antisubvenční nařízení jakožto rozhodné právní předpisy podrobně nestanoví, jaké období je třeba brát v úvahu pro účely analýzy trendů. Není tedy důvod, proč nezohledňovat rok 2009 pro účely analýzy trendů dovozu z ČLR. Tím se analýza nestává neobjektivní, naopak, doplňuje analýzu o situaci výrobního odvětví Unie. Jak je uvedeno výše v 219. bodě odůvodnění, rok 2009 byl zohledněn jako doplněk posuzovaného období pouze s ohledem na specifické ukazatele újmy související s čínským dovozem. Co se týče dalších ukazatelů újmy, neexistoval žádný objektivní důvod, proč by se neměly brát plně v potaz všechny roky posuzovaného období.
(224)
Pokud jde o druhé tvrzení, v měsíčních údajích o dovozu z databáze vytvořené v souladu s čl. 14 odst. 6 základního antidumpingového nařízení je výsledek hromadění zásob zcela patrný (viz následující graf č.1) (34). Před uložením prozatímních opatření došlo k prudkému růstu dovozu dotčeného výrobku z ČLR ve druhém a třetím čtvrtletí roku 2010 (u spotřeby to nastalo před koncem roku 2010/začátkem roku 2011 kvůli omezené skladovatelnosti). Neodpovídá to podobnému zvýšení spotřeby, což naznačuje, že tento dovoz byl uskutečněn za účelem vytvoření zásob v očekávání nadcházejícího uložení opatření. Vláda ČLR neposkytla jiné vysvětlení tohoto zvýšení, a Komise se proto může důvodně domnívat, že k tvorbě zásob došlo před uložením prozatímních opatření koncem roku 2010. Dále se to projevuje tím, že úroveň měsíčního dovozu z ČLR v období mezi prozatímními a konečnými opatřeními (čtvrté čtvrtletí roku 2010 a první trimestr roku 2011) byla velmi nízká. Když byla opatření v konečné fázi snížena (v březnu 2011), úrovně měsíčního dovozu se opět zvedly a zůstaly stabilní.
Graf 1
Dovoz dotčeného výrobku z ČLR (množství za měsíc)
Zdroj: Databáze podle čl. 14 odst. 6
3.2. Ceny dumpingového a subvencovaného dovozu
(225)
Ceny čínského dovozu (bez platných antidumpingových cel) se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny
2010
2011
2012
OŠ
Průměrná cena CIF (EUR/t)
911
877
892
834
Index (2010 = 100)
100
96
98
92
Zdroj: Eurostat (Comext)
(226)
Čínské dovozní ceny CIF (bez platných antidumpingových cel) se průběhu posuzovaného období změnily z 911 EUR/t na 834 EUR/t. To představuje snížení o 8 % v průběhu posuzovaného období.
(227)
Vláda ČLR a jeden uživatel tvrdili, že je zavádějící srovnávat průměrné dovozní ceny, když nebyla provedena analýza sortimentu výrobků. Vláda ČLR dále uvedla, že většina dovozu z ČLR se skládala z nejlevnějšího typu výrobku, to znamená z pramenců.
(228)
Na rozdíl od toho, co se tvrdilo, při analýze bylo plně přihlédnuto k sortimentu výrobků, protože Komise porovnala prodejní ceny čínských vyvážejících výrobců s prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku za každý typ výrobku. Stejně se postupovalo i v původním šetření.
(229)
Po poskytnutí konečných informací požádala vláda ČLR o čínské dovozní ceny jednotlivých typů výrobku v tabulce č. 3 vzhledem k tomu, že údaje o jednotlivých typech výrobku se používají pro výpočet cenového podbízení a rozpětí újmy.
(230)
Průměrná čínská dovozní cena z tabulky č. 3 se používá k znázornění trendu po celé posuzované období. Za účelem vykázání trendů je použití průměrných cen na místě. Pro určení cenového podbízení a pro výpočet rozpětí újmy byly použity údaje pro jednotlivé typy výrobku.
(231)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu čínských výrobců zařazených do vzorku účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF a příslušně upravenými o cla, antidumpingová cla a náklady po dovozu. Porovnání cen bylo provedeno podle jednotlivých typů u transakcí na stejné obchodní úrovni. Výsledek tohoto srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl vážené průměrné ceny ze závodu výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření. Výsledek ukázal u jednoho velkého čínského vývozce do Unie rozpětí cenového podbízení ve výši 2 %, a to i přes platná antidumpingová opatření (a cla), která byla k dovozní ceně připočtena. Velká většina jiných dovozů se uskutečnila za ceny srovnatelné s cenami Unie.
(232)
Po poskytnutí konečných informací přišel jeden vyvážející výrobce s tvrzením, že u tří kontrolních čísel výrobků (PCN) jsou nepřesné hodnoty CIF.
(233)
Toto tvrzení bylo správné a Komise upravila příslušné hodnoty CIF, což vedlo k malé změně v rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou u tohoto vyvážejícího výrobce (viz 440. bod odůvodnění).
(234)
Několik stran namítalo, že během období šetření nedocházelo k významnému cenovému podbízení. Uvedly, že rozpětí cenového podbízení u jediného vývozce ve výši 2 % je téměř zanedbatelné (de minimis) a nelze ho považovat za významné. Kromě toho se odvolávají na praxi Komise, která měla obvykle za to, že omezené cenové podbízení nebo prodej pod cenou do 6 % nemá žádný účinek na obecnou cenovou hladinu v Unii kvůli omezenému objemu vývozu.
(235)
Navzdory současným antidumpingovým clům stále dochází k cenovému podbízení. Odvolávat se na praxi Komise je zavádějící. V případě „těžké sody“ (35) bylo rozhodnuto, že 6 % cenové podbízení nemá prakticky žádný účinek na všeobecnou cenovou hladinu kvůli omezenému objemu dovozu ve spojení s tržním podílem vyvážející země ve výši 1,4 %. Pro porovnání lze uvést, že tržní podíl ČLR v období šetření se pohyboval mezi 15 % a 20 %. V případě „některých laserových optických snímacích systémů“ (36) se odkazovalo na omezené cenové podbízení dotčeného dovozu s ohledem na i) velké zvýšení spotřeby Unie (129 %) a ii) povahu dotčeného výrobku coby nehomogenního výrobku s velmi pestrými rysy a technickými rozdíly, jehož se dotýká rychlý technologický rozvoj. V aktuálních šetřeních má trh dotčeného výrobku úplně jinou povahu a velikost cenového podbízení se tudíž musí posuzovat v podmínkách tohoto zvláštního trhu. Dotčený výrobek je základní homogenní vyztužovací výrobek na trhu, který je dosti stabilní. Takový trh je citlivější na cenové rozdíly a i menší cenový rozdíl může mít na trh velký vliv. Závěry Komise se nemění jen proto, že nedošlo k většímu cenovému podbízení. Tento prvek byl naopak při posuzování plně zohledněn. Každý případ je každopádně posuzován individuálně podle jeho vlastních specifik a obrázek o újmě se skládá z mnoha ukazatelů, z nichž ani jeden nemůže mít rozhodující význam.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(236)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 4 základního antisubvenčního nařízení byly v rámci analýzy účinků dumpingového a subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny ekonomické ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(237)
Jak je uvedeno v 17. až 25. bodě odůvodnění, byl za účelem určení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(238)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů uvedených v podnětu a v žádosti o přezkum a též v následujících podáních a, pokud to bylo možné, zkontrolovala je se statistickými údaji. Údaje se vztahovaly na všechny výrobce v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byl shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(239)
Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového a subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu nebo subvencí.
(240)
Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
5. Makroekonomické ukazatele
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(241)
Kolísání roční výroby je ve výrobním odvětví Unie běžné, protože je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let, kvůli čemuž se během roku před přestavbou produkuje vyšší objem výroby do zásob, a v roce, kdy je pec odstavena za účelem obnovy, je objem výroby nižší. V roce, kdy je pec odstavena za účelem přestavby, je také nižší výrobní kapacita.
(242)
S přihlédnutím k těmto omezením se celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OŠ
Objem výroby (v tunách)
560 000 - 610 000
580 000 - 630 000
510 000 - 560 000
530 000 - 580 000
Index
100
103
92
95
Výrobní kapacita (v tunách)
670 000 - 720 000
680 000 - 730 000
650 000 - 700 000
640 000 - 690 000
Index
100
101
97
96
Využití kapacity
84 %
86 %
81 %
84 %
Index
100
102
95
99
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením APFE
(243)
V podmínkách rostoucí spotřeby Unie (o 3 %) vyrábělo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 5 % méně obdobného výrobku. Též výrobní kapacita se snížila mezi rokem 2010 a obdobím šetření přibližně o 4 %. Využití kapacity zůstalo během posuzovaného období víceméně stabilní s výjimkou poklesu v roce 2012.
(244)
Mezi roky 2011 a 2012 lze pozorovat pokles výroby o 11 procentních bodů a pokles výrobní kapacity o 4 procentní body. Byl to důsledek restrukturalizace výrobního odvětví Unie a uzavření některých jeho závodů. Společnost Ahlstrom, výrobce nekonečných skleněných vláken, ukončila výrobu na konci roku 2011 a společnost Owens Corning Vado Ligure v Itálii uzavřela svůj výrobní závod v roce 2012, neboť nebyly schopny překonat účinky dumpingového dovozu. Výrobní odvětví Unie se však domnívá, že po restrukturalizaci a po obnovení rovných podmínek si může zachovat životaschopnost, což vysvětluje, proč výrobní odvětví Unie stále investuje do přestavby stávajících pecí.
(245)
Po poskytnutí konečných informací přišla vláda ČLR s tvrzením, že Komise odkazovala na podprůměrnou životnost pecí, a proto investice výrobců v Unii nebo využití pecí vykazují výraznou neefektivnost.
(246)
Bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie přijímalo rozhodnutí o přestavbě pecí na základě úvah o výrobě a energetické účinnosti. Neexistovaly náznaky, že životnost pece, tak jak toto kritérium používají výrobci v Unii zařazení do vzorku, není v souladu s osvědčenými postupy a požadavky sortimentu výrobků.
(247)
Několik stran tvrdilo, že je třeba brát v úvahu delší období než období od roku 2010 do období šetření, zvláště kvůli nákladům na přestavbu pecí, které mají vliv na všechny makroekonomické a mikroekonomické ukazatele. Vláda ČLR prohlásila, že nebyly poskytnuty žádné údaje či informace o tom, v kterých letech se výrobci v Unii pustili do přestavby pecí.
(248)
Přestavba pecí se opakuje a je tomuto odvětví vlastní. Je nutná pro zajištění kontinuity provozu a udržení kapacity. Investice do VaV souvisejí přímo s provozní kapacitou a umožňují vyvíjet výrobky přizpůsobené potřebám odběratele. Tyto investice tudíž nejsou pro posuzované období nijak výjimečné. Bez ohledu na uvažovanou dobu jejich trvání budou mít opravy či přestavby pecí vždy vliv na objem produkce. Konkrétní informace společnosti o tom, kdy docházelo k přestavbě, se považují za důvěrné.
(249)
Jeden uživatel také tvrdil, že výrobní odvětví Unie se mohlo vyvarovat škodlivého účinku (subvencovaného a dumpingového dovozu), protože využití kapacity bylo od roku 2010 do konce období šetření víceméně stabilní.
(250)
Výroba obdobného výrobku představuje nepřerušovaný proces, jež nelze přizpůsobovat krátkodobým výkyvům v poptávce. Na víceméně stabilní využití kapacity je nutno pohlížet s ohledem na klesající výrobní kapacitu. Toto tvrzení se proto zamítá.
5.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(251)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na volném trhu v Unii, objem prodeje na závislém trhu v Unii a odpovídající tržní podíly se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OŠ
Objem prodeje na volném trhu v Unii (v tunách)
420 000 - 470 000
390 000 - 440 000
400 000 - 450 000
420 000 - 470 000
Index
100
94
96
99
Tržní podíl prodeje na volném trhu
58 % - 63 %
56 % - 61 %
55 % - 60 %
56 % - 61 %
Index
100
96
95
97
Objem prodeje na závislém trhu v Unii (v tunách)
20 000 - 70 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
Index
100
114
123
121
Tržní podíl prodeje na závislém trhu
4 % - 9 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Index
100
117
122
118
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením APFE
(252)
Během posuzovaného období mírně (o 1 %) poklesl objem výrobků z nekonečných skleněných vláken, které prodalo výrobní odvětví Unie na volném trhu (tj. odběratelům, kteří nejsou ve spojení). V podmínkách zvýšení spotřeby v Unii o 3 % to však mělo za následek pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 58 % - 63 % v roce 2010 na 56 % - 61 % během období šetření. Nižší objem prodeje v roce 2011 je výsledkem hromadění zásob z čínského dovozu v roce 2010, které se postupně dostávaly na trh v roce 2011.
(253)
Během posuzovaného období představoval prodej výrobního odvětví Unie na závislém trhu 11 % až 14 % celkového prodeje (na volném a závislém trhu) výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Prodej na závislém trhu vykazoval mezi roky 2010 a 2012 stoupající tendenci a následně se v období šetření ustálil. V absolutních číslech byl tento vzestup prodeje na závislém trhu mezi roky 2010 a 2012 jen omezený.
5.3. Zaměstnanost a produktivita
(254)
Zaměstnanost a produktivita výrobců v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OŠ
Počet zaměstnanců
3 450 - 3 950
3 350 - 3 850
3 200 - 3 700
3 000 - 3 500
Index
100
97
95
89
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
153
163
150
164
Index
100
106
98
107
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením APFE
(255)
Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii ukazuje, že výrobní odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období pokusilo racionalizovat výrobu s cílem snížit výrobní náklady. V průběhu posuzovaného období se počet zaměstnanců skutečně snížil o 11 %.
(256)
Kombinovaný účinek změny počtu zaměstnanců a objemu výroby ve stejném posuzovaném období měl za následek vyšší produktivitu pracovní síly výrobců v Unii, měřenou jako produkci (v tunách) na jednu zaměstnanou osobu za rok, ve výši 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
5.4. Růst
(257)
Jak je uvedeno v 217. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se během posuzovaného období zvýšila o 3 %. Vzhledem k četným aplikacím obdobného výrobku výrobní odvětví Unie a uživatelé očekávají, že tento trend růstu bude pokračovat i v blízké budoucnosti.
5.5. Velikost dumpingového a subvenčního rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu nebo subvencování
(258)
Výrobnímu odvětví Unie byla působena újma v důsledku dumpingového dovozu z ČLR až do roku 2011, kdy začala platit cla. Platná cla na dovoz z ČLR byla uzpůsobena tak, aby byly zajištěny rovné podmínky, za nichž by výrobní odvětví Unie mohlo soutěžit s tímto dovozem a překonat účinky způsobené újmy.
(259)
To se však nestalo. Výrobní odvětví Unie je nyní opět ztrátové a nadále ztrácelo podíl na trhu, přestože spotřeba v Unii vzrostla. Dovoz z ČLR nadále přicházel za velmi nízké ceny a získával podíl na trhu. Podíl čínského dovozu na trhu během období šetření stoupl o 3 procentní body nad úroveň před uložením cel (37). Výrobní odvětví Unie restrukturalizovalo a uzavřelo některé ze svých výrobních závodů (viz 244. bod odůvodnění výše). K překonání účinků dřívějšího dumpingu jednoznačně nedošlo.
(260)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR a s přihlédnutím k stávajícím dumpingovým rozpětím (9,6 % a 29,7 %) (38), lze dopad na situaci výrobního odvětví Unie považovat za významný.
(261)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívější subvence pro posouzení relevantní.
6. Mikroekonomické ukazatele
6.1. Ceny
(262)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny na volném trhu a na závislém trhu v Unii
2010
2011
2012
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena ze závodu na volném trhu v Unii (EUR/t)
1 061
1 144
1 070
1 035
Index (2010 = 100)
100
108
101
98
Průměrná jednotková prodejní cena ze závodu na závislém trhu v Unii (EUR/t)
1 006
1 031
1 027
989
100
103
102
98
Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku
Index (2010 = 100)
(263)
V průběhu posuzovaného období klesly jednotkové prodejní ceny na volném trhu o 2 %. Když v září 2010 začala platit prozatímní cla, mohlo výrobní odvětví Unie v roce 2011 zvýšit své ceny. Od roku 2011 se však jednotkové prodejní ceny snížily o 10 %.
(264)
Pokud jde o jednotkové prodejní ceny na závislém trhu (tj. transferové ceny), měly stejnou tendenci jako jednotkové prodejní ceny na volném trhu, přičemž výrobní odvětví Unie zvýšilo v roce 2011 své ceny na závislém trhu a poté tyto jednotkové prodejní ceny klesly o 4 %.
6.2. Průměrné jednotkové výrobní náklady
(265)
Jednotkové výrobní náklady se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Jednotkové výrobní náklady
2010
2011
2012
OŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
964
990
1 035
976
Index (2010 = 100)
100
103
107
101
Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku
(266)
Průměrné jednotkové výrobní náklady se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily. Po roce 2012 průměrné jednotkové výrobní náklady opět klesly téměř na úroveň roku 2010. Vrchol v roce 2012 lze přičíst určité investiční situaci jednoho výrobce v Unii zařazeného do vzorku. Během celého posuzovaného období stouply průměrné jednotkové výrobní náklady pouze o 1 %.
(267)
Několik uživatelů tvrdilo, že situace jedné společnosti by neměla zdůvodnit obecné závěry. Závěr týkající se jednotkových výrobních nákladů byl takový, že tyto náklady byly víceméně stabilní. Vrchol v roce 2012 nezměnil obecný závěr.
(268)
Jednotkové výrobní náklady jsou založeny na celkovém objemu výroby výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Jednotková prodejní cena v tabulce č. 7 vychází z prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení. Tyto dva ukazatele mají tudíž jiný základ a nejsou přímo srovnatelné.
(269)
Po poskytnutí konečných informací přišla CCCLA s tvrzením, že Komise musí poskytnout dostatečně srovnatelné údaje pro posouzení toho, zda kolísání výrobních nákladů může vysvětlit mírný pokles prodejních cen Unie.
(270)
Tyto dva ukazatele vycházejí z odlišného základu a třebaže absolutní čísla nejsou přímo srovnatelná, jejich trendy srovnatelné jsou.
6.3. Náklady práce
(271)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance (EUR)
40 518
41 590
42 310
42 917
Index (2010 = 100)
100
103
104
106
Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku
(272)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance vykazovaly postupně rostoucí trend (+ 6 %) během posuzovaného období. To bylo v souladu s indexem nákladů práce v zemích, kde měli sídlo výrobci zařazení do vzorku (39).
6.4. Zásoby
(273)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 10
Zásoby
2010
2011
2012
OŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
18 539
46 585
50 198
52 805
Index (2010 = 100)
100
251
271
285
Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku
(274)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 výrazně vzrostl a poté dále stoupal po celé posuzované období.
(275)
Vláda ČLR uvedla, že změny stavu zásob vykazované v údajích od sdružení APFE ukazují na nevykazovaný prodej a nesvědčí o újmě vzhledem k čínskému dovozu.
(276)
Toto tvrzení je třeba odmítnout. Komise provedla analýzu mikroekonomických ukazatelů, jako je úroveň zásob, na základě skutečných údajů, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Šetřením výrobců v Unii zařazených do vzorku nebyl zjištěn žádný nevykázaný prodej.
(277)
Po poskytnutí konečných informací přišel jeden uživatel s tvrzením, že rok 2010 není vhodným referenčním rokem, jelikož úroveň zásob byla tehdy nezvykle nízká ve srovnání s dobou od roku 2006 do října roku 2009 (období šetření v původním antidumpingovém řízení).
(278)
Toto tvrzení se zamítá, protože subjekty zařazené do vzorku v současných řízeních jsou jiné než subjekty ve vzorku z předchozího šetření, a údaje tudíž nejsou srovnatelné. Komise se ve svém šetření omezila jen na posuzované období, zvláště co se týče mikroekonomických údajů, a nemá k dispozici údaje o úrovni zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku v době před posuzovaným obdobím. Vláda ČLR prohlásila, že s ohledem na 3 % pokles spotřeby Unie v roce 2011 byla úroveň zásob v tomto roce také vyšší. Tento prvek však nemá žádný účinek na trend v posuzovaném období.
6.5. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(279)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
3 %
2 %
-6 %
-4 %
Index (2010 = 100)
100
66
-200
-134
Peněžní tok (v EUR)
32 847 910
10 978 839
-1 297 704
14 660 203
Index (2010 = 100)
100
33
-4
45
Investice (v EUR)
7 729 022
9 721 478
30 738 820
32 511 238
Index (2010 = 100)
100
126
398
421
Návratnost investic
2 %
2 %
-4 %
-3 %
Index (2010 = 100)
100
69
-184
-137
Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku
(280)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Během posuzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku významně snížila, a sice z 3 % na -4 %.
(281)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok v průběhu posuzovaného období výrazně klesl (-55 %).
(282)
Úroveň investic výrobců v Unii zařazených do vzorku měla během posuzovaného období rostoucí tendenci. Zvýšení bylo výraznější v roce 2012 a v období šetření. Vysoké investiční náklady se týkaly přestavby pecí. V tomto odvětví, které má vysoké nároky na kapitál, je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí je uváděno z důvodu důvěrného charakteru těchto informací). Investice zahrnují také podstatné strukturální investiční náklady související se spotřebou slitin v průchodkách a jejich opakovaným obnovováním.
(283)
Návratnost investice je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic jednoznačně kopírovala negativní trend ziskovosti. Zhoršení návratnosti investic je jasnou známkou zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(284)
Výše uvedená citlivá finanční situace nastala navzdory zvýšené spotřebě v posuzovaném období, jak je uvedeno výše v 217. bodě odůvodnění, a přes snahu výrobního odvětví Unie o racionalizaci výrobních nákladů, jak je uvedeno výše v 244. a 337. bodě odůvodnění.
(285)
Šetření neodhalilo, že by výrobci z Unie zařazení do vzorku měli jakékoli vážné potíže se získáváním kapitálu.
(286)
Po poskytnutí konečných informací několik stran poznamenalo, že úroveň investic byla v roce 2012 a v období šetření velice vysoká a že právě tyto vysoké investice mohly být příčinou ztrátovosti výrobního odvětví Unie během období šetření. Vláda ČLR rovněž tvrdila, že snížená ziskovost přímo souvisí s vyššími výrobními náklady a ztrátami produkce z důvodu přestavby pecí.
(287)
Zaprvé, investice ve výši 32 milionů EUR v období šetření od 1. října 2012 do 30. září 2013 se částečně překrývají s investicemi ve výši 30 milionů EUR v roce 2012. Zadruhé, investice realizované v těchto obdobích se v tomto odvětví opakují, byly nutné pro přestavbu pecí a, jak je vysvětleno v 241. až 250. bodě odůvodnění, jsou považovány za zcela běžné. Zatřetí, úroveň investic má vliv na výsledky výrobního odvětví Unie, protože generují dodatečné náklady. Investice se nicméně nejvíce projevují v rozvaze, nikoli ve výsledovce, neboť vykazují opakované standardní oprávky (náklady na odpisy), a samy o sobě tudíž nedokáží vysvětlit ztrátovou situaci. Pokud jde o tvrzení vlády ČLR, přestavba pecí se pečlivě plánuje předem. Kontinuita dodávek pro odběratele je zajištěna tvorbou regulačních zásob. Navíc dopad těchto investic na náklady a výsledky společnosti je rozložen na několik let.
(288)
Několik stran kromě toho tvrdilo, že i) vyšší investiční náklady se odrazily na nižší návratnosti investic v roce 2012 a v období šetření (vzhledem k tomu, že některé investice nenesly okamžité výnosy) a ii) není rozumné na základě dvouletého období zatíženého velkými investicemi vyvozovat závěr, že situace výrobního odvětví Unie se zhoršila.
(289)
Investice do pecí nebyly v posuzovaném období výjimečné. Šetřením se zjistilo, že od roku 2004 investovalo výrobní odvětví Unie do pecí takřka každý rok. Proto bez ohledu na posuzovanou dobu jejich trvání budou mít opravy či přestavby pecí vždy vliv na objem produkce a návratnost investic. Zhoršení ziskovosti výrobců v Unii zařazených do vzorku naznačuje, že nebyli schopni účtovat si za obdobný výrobek takové ceny, které by jim umožnily nutné investice pro nepřerušovaný chod podniků.
(290)
Vláda ČLR tvrdila, že podniky v tomto odvětví použijí nejdříve disponibilní peníze a až potom si půjčí, a proto je normální, že se peněžní tok zhoršil, když výrobci v Unii zařazení do vzorku investovali v roce 2012 a v období šetření velké částky. Navíc tvrdila, že ztrátové odvětví nemohlo investovat tolik, kolik investovaly společnosti zařazené do vzorku.
(291)
Odvětví nekonečných skleněných vláken má globální charakter a mechanismus jeho financování přesahuje finanční akční rádius výrobců v Unii zařazených do vzorku. Investiční situace nemusí mít nutně dopad na peněžní tok. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(292)
Výsledky šetření potvrzují, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 4 základního antisubvenčního nařízení.
(293)
Uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie v roce 2011 zvýšit ceny. Zároveň se výrobní odvětví Unie snažilo zvýšit efektivitu a produktivitu. Přestože se spotřeba v Unii zvyšovala, výrobní odvětví Unie nemělo jinou možnost, než od roku 2012 opět snížit své jednotkové prodejní ceny, aby udrželo svůj podíl na trhu.
(294)
Z analýzy cenového podbízení (viz 231. bod odůvodnění) a klesajícího trendu prodejních cen výrobců v Unii (viz 263. bod odůvodnění) jasně vyplývá, že výrobci v Unii zkusili cenově konkurovat čínskému dovozu a zrušili cenové rozdíly. To však vedlo k výraznému zhoršení finančních výsledků výrobců v Unii a výrobní odvětví Unie vykázalo v roce 2012 ztrátu. V krátkodobém až střednědobém horizontu tato situace není udržitelná.
(295)
Ostatní ukazatele, například výroba, výrobní kapacita, zásoby, zaměstnanost a peněžní tok, se rovněž vyvíjely negativně, a to i po uložení opatření vůči ČLR.
(296)
Výsledky obou šetření rovněž potvrzují, že změněné okolnosti, které odůvodňovaly zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření, tedy konkrétně restrukturalizace a uzavření některých závodů v Unii, jak je vysvětleno v 244. bodě odůvodnění výše, mají podstatnou a trvalou povahu. Po uzavření závodu je tento zcela demontován. Postavit novou pec klade vysoké nároky na investice a čas a nelze to uskutečnit v krátké době. Čas a náklady spojené se zakládáním nového závodu s pecemi by se proto neměly podceňovat. Lze tedy soudit, že restrukturalizace a uzavření některých výrobních zařízení mají podstatnou a trvalou povahu.
(297)
Několik stran uvedlo, že existují jasné známky absence újmy. O těchto tvrzeních pojednávají následující body odůvodnění.
(298)
CCCLA uvedla, že jednoho výrobce v Unii, společnost 3B Fibreglass, získala v roce 2012 skupina Binani a že celková výkonnost výrobního odvětví Unie musí být dobrá, protože rozumný hospodářský subjekt by neinvestoval do průmyslového odvětví, které je nevýkonné. Cituje rovněž výroční zprávu Braj Binany za rok 2013, že „celková výkonnost 2 výrobních závodů v Belgii a Norsku se považuje za dobrou“. CCCLA rovněž uvedla, že obrat dvou výrobců v Unii mezi rokem 2010 a obdobím šetření vzrostl a výrobní odvětví Unie tedy jednoznačně netrpí žádnou újmou.
(299)
Indická skupina Binani Group v roce 2012 společnost 3B Fibreglass skutečně získala. Bez ohledu na individuální podnikatelskou motivaci skupiny Binani Komise odkazuje na své závěry šetření, totiž že výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu a ziskovost. Citaci je třeba chápat v souvislostech a celá zní takto: „Celková výkonnost 2 výrobních závodů v Belgii a Norsku se považuje za dobrou a kapacita se zčásti omezila, aby se přizpůsobila slabší tržní poptávce. Efektivita výroby zdárně stoupala k běžným hodnotám. Průměrná realizace však byla podprůměrná kvůli levnému dovozu asijského zboží“.
(300)
Tvrzení, že výrobnímu odvětví Unie není způsobována újma, protože dva výrobci v Unii měli mezi rokem 2010 a obdobím šetření vyšší obrat, je zavádějící a nesprávné. CCCLA vycházela ve své analýze z obratu vyjádřeného v kilogramech. Vyvozovat závěry pouze z vyššího prodaného množství však není správné, protože se přitom nebere v úvahu úroveň cen v těchto prodejních transakcích a tedy ani dopad na ziskovost společnosti.
(301)
Vláda ČLR uvedla, že jasnou známkou neexistence újmy je, že členové sdružení APFE investují do zvýšení kapacity v Unii a mimo ni (např. v ČLR, Rusku, Indii, Tunisku).
(302)
Toto šetření újmy souvisí s výkonností výrobců v Unii na trhu Unie. Jak je uvedeno v tabulce č. 4 výše, v roce 2011 se kapacita výrobního odvětví Unie mírně zvýšila o 1 % a následně klesla o 5 procentních bodů ke konci období šetření. V Unii tudíž nedošlo ke zvýšení kapacity. Avšak vzhledem k tomu, že četní výrobci nekonečných skleněných vláken jsou nadnárodními společnostmi, není překvapením, že tyto společnosti investují také mimo Unii, pokud se naskytne příležitost. Do dodatečné kapacity mimo Unii se investuje proto, aby se uspokojily potřeby rozvíjejících se trhů a s vyhlídkou na dosažení zisku. Zřízení závodů v těchto regionech rovněž zapadá do obrazu dodavatele, který má blízko ke svým odběratelům. Podnikatelské rozhodování o tom, zda zřídit či nezřídit výrobní závod mimo Unii však nemá žádnou souvislost s tím, že výrobcům z Unie je způsobována újma. Podobným tvrzením o velkých investicích výrobního odvětví Unie se zabývá oddíl o újmě vzniklé vlastním zaviněním.
(303)
Několik účastníků řízení tvrdilo, že újma neexistuje, jelikož někteří výrobci v Unii oznámili, že od ledna 2014 zvýší své ceny obdobného výrobku, aby si vynahradili neustálý růst cen surovin, energie a dopravních nákladů.
(304)
Za prvé, ceny v roce 2014 souvisejí s událostmi, které nastaly po období šetření. Za druhé, výrobní odvětví Unie absorbovalo v posledních letech větší díl tohoto zvýšení cen zvyšováním produktivity. Jednou se však dospěje do bodu, kdy se další zvyšování produktivity realizuje v krátkodobém horizontu mnohem obtížněji. Vzhledem k tomu, že v období šetření bylo výrobní odvětví Unie ztrátové a již nedokáže absorbovat takový nárůst cen, v určitém okamžiku je nutné přenést tento cenový růst na odběratele, přičemž existuje riziko ztráty dalšího podílu na trhu. Na základě výše uvedeného byla tato tvrzení odmítnuta.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(305)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 6 a 7 základního antisubvenčního nařízení bylo prošetřeno, zda dumpingový a subvencovaný dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou.
(306)
Byly zkoumány i jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému a subvencovanému dovozu.
1.1. Účinek dumpingového a subvencovaného dovozu
(307)
Šetření prokázalo, že během posuzovaného období navzdory platným antidumpingovým opatřením stoupl objem dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR o 32 % oproti referenčnímu roku 2009. To vedlo ke zvýšení podílu ČLR na trhu z 18 % v roce 2009 na 20 % na konci období šetření.
(308)
Současně, a to i přes nárůst spotřeby, klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu o tři procentní body během posuzovaného období.
(309)
Průměrné ceny dumpingového a subvencovaného dovozu se mezi rokem 2010 a obdobím šetření snížily o 8 % a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie ve stejném období.
(310)
Výrobní odvětví Unie bylo v letech 2010 a 2011 ještě ziskové a poté začalo být ztrátové, což se časově shodovalo s růstem dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR. Ani po snížení svých prodejních cen se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo udržet svůj podíl na trhu. Tento pokles cen byl na úkor ziskovosti, což vede ke ztrátové situaci.
(311)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že cenová úroveň dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR společně se zvýšením jeho objemu měly značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie, a sehrály tedy rozhodující roli v působení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie.
(312)
Po poskytnutí konečných informací přišlo několik stran s tvrzením, že nebylo analyticky prokázáno, že čínský dovoz způsobil snížení cen výrobního odvětví Unie a také újmu, a že Komise se ve své analýze opírá pouze o časovou shodu. Tyto strany odkazují na zprávu senátu, který rozhodoval v případě China X-Ray Equipment: „Senát uznává, že celková korelace mezi dumpingovým dovozem a újmou tuzemského výrobního odvětví by mohla podpořit nález příčinné souvislosti. Takovou analýzu nahodilé shody však nelze použít v otázce příčinné souvislosti; příčinná souvislost a korelace jsou totiž dva různé pojmy. V podmínkách tohoto případu, […], se otázka příčinné souvislosti nevyřeší takovým obecným konstatováním shody okolností“ (40).
(313)
Závěry však vycházejí z analýzy dlouhého seznamu ukazatelů. Jak je uvedeno výše v části D, v rámci zkoumání dopadu dumpingového a subvencovaného dovozu byly vyhodnoceny všechny významné ekonomické údaje a indexy, které měly vliv na stav výrobního odvětví Unie. Řada ukazatelů poukazovala na újmu. V takové situaci má výrobní odvětví Unie jediný důvod pro snížení cen, a to udržet si podíl na trhu nebo tento podíl neztrácet, když čelí cenové konkurenci. Po uložení původních opatření se výrobnímu odvětví Unie podařilo v roce 2011 zvýšit své ceny, leč v následujících letech muselo své ceny snížit, protože se nesnížily výrobní náklady. Jak je dále vysvětleno v 320. až 335. bodě odůvodnění, vývoz z třetích zemí byl po celé posuzované období realizován hlavně za vysoké ceny, tržní podíl třetích zemí zůstával víceméně stabilní a od roku 2011 dokonce klesal. Výrobní odvětví Unie tedy nesnížilo své ceny kvůli dovozu z třetích zemí, nýbrž kvůli levnému dumpingovému a subvencovanému dovozu z ČLR. Od roku 2011 výrazně stoupl pouze dovoz z ČLR, pouze dovoz z ČLR odebral tržní podíl výrobnímu odvětví Unie a klesaly pouze ceny dovozu z ČLR. Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že snížení cen výrobního odvětví Unie a jeho újmu způsobilo zvýšení dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR. Dále jsou analyzovány další faktory, jež mohly narušit tuto příčinnou souvislost.
(314)
CCCLA a vláda ČLR tvrdily, že k cenovému poklesu či ke stlačení cen nedošlo, neboť „pokles prodejních cen výrobců Unie není výrazný, jelikož v posuzovaném období nepřesáhl 2 %“. Několik stran také tvrdilo, že 1 % pokles prodeje Unie, 2 % růst tržního podílu dovozu z ČLR a 3 % snížení tržního podílu výrobního odvětví Unie nezdůvodňují navrhovaná drastická opatření.
(315)
Jak je uvedeno výše, Komise opakuje, že po prozatímních clech ze září 2010 dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2011 své ceny zvýšit. Od roku 2011 se však jednotkové prodejní ceny snížily o 10 %. Jedná se tudíž o výrazný propad prodejních cen. Třebaže platí antidumpingová opatření, výrobnímu odvětví Unie je nadále působena újma z důvodu poklesu objemu prodeje, cen a podílu na trhu, zatímco čínský dovoz ve stejné době svůj objem prodeje a podíl na trhu zvyšoval na podstatně vyšší úroveň, než byla v průběhu období šetření v původním řízení. Obvykle se předpokládá, že po zavedení opatření se výrobní odvětví Unie zotaví z účinků minulého dumpingu nebo subvencování. To se evidentně nestalo. Po určitých náznacích zotavení, jež se objevily bezprostředně po zavedení opatření, se situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období dále zhoršovala.
(316)
Jeden dovozce, který nebyl ve spojení, uvedl, že výrobci v Unii nemuseli snížit své ceny až tak hluboko, protože na trhu Unie byl převis poptávky nad nabídkou. Vláda ČLR tvrdila, že pokles prodejních cen Unie a pokles čínských dovozních cen nelze posuzovat odděleně od globálního vývoje cen dotčeného výrobku a že tyto poklesy jsou v souladu s běžným fungováním trhu. Vláda ČLR mimoto tvrdí, že Komise neprověřovala, zda by trh v roce 2011 dovolil růst cen (po zavedení opatření v předchozím šetření) z pohledu globálních souvislostí, a pokud ano, do jaké míry. Komise navíc nesprávně odmítla přijmout důkaz o růstu cen po období šetření, který poskytli výrobci Unie, jež tímto odkazují na případy Solar glass a Personal fax machine (41).
(317)
Podle Komise nebyl výrok, že poptávka převyšovala nabídku, opodstatněný. Ztráta podílu na trhu a zvýšení zásob neznamená, že poptávka byla vyšší než nabídka, ale spíše naopak. Pokud jde o tvrzení vlády ČLR, posuzovaný cenový vývoj se týkal prodeje na trhu Unie, ne v globálním měřítku. Na trhu Unie si obdobný výrobek a dotčený výrobek cenově konkurují. Jak bylo ukázáno výše, pokles cen nelze přičítat jiným faktorům než této cenové konkurenci (vzhledem k víceméně stabilním výrobním nákladům a spotřebě Unie). Vláda ČLR kromě toho neposkytla další informace o globálním vývoji cen. Proto byl tento argument shledán nepodloženým. Pokud jde o tvrzení o růstu cen po období šetření, to, co následovalo po období šetření, nespadá do působnosti tohoto řízení. Každopádně nebyl předložen žádný hmotný důkaz o skutečném zvýšení cen, k němuž by došlo po období šetření. Toto tvrzení se proto zamítá.
(318)
CCCLA navíc tvrdila, že při průměrném poklesu cen čínského dovozu o 8 %, jak je uvedeno v 226. bodě odůvodnění, se měly zohlednit ceny upravené o clo a manipulaci, antidumpingové clo, ziskové rozpětí dovozců a prodejní, správní a režijní náklady dovozců. Tyto upravené ceny by poté byly na srovnatelné úrovni s prodejními cenami Unie, jak jsou uvedeny v tabulce č. 7, a nemohly by proto hrát rozhodující úlohu v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(319)
Pro analýzu ukazatelů se porovnává hodnota CIF prodeje vyvážejících výrobců z tabulky č. 3 a cena ze závodu výrobců Unie z tabulky č. 7. Tato metoda je pro analýzu trendů přesná. Jak je vysvětleno v 231. bodě odůvodnění, pro výpočet rozpětí cenového podbízení a rozpětí újmy byly skutečně použity upravené ceny. Komise v tomto ohledu zdůrazňuje, že cenové podbízení je pouze jedním ukazatelem, který se bere v potaz, ale pro analýzu by se měly brát v potaz všechny ukazatele újmy dohromady. Proto se tato námitka zamítá.
1.2. Účinky jiných činitelů
1.2.1. Dovoz z dalších zemí
(320)
Objem dovozu z třetích zemí, průměrné jednotkové ceny a podíl na trhu během posuzovaného období jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 12
Objem dovozu (v tunách), průměrné jednotkové ceny (EUR/t)
2010
2011
2012
OŠ
Třetí země celkem
Objem (v t)
128 378
182 601
183 446
174 553
Index (2010 = 100)
100
142
143
136
Podíl na trhu
14 % - 19 %
22 % - 27 %
21 % - 26 %
20 % - 25 %
Malajsie
Objem (v t)
37 919
70 847
60 931
60 841
Prům. cena/t (EUR)
980
1 029
998
958
Podíl na trhu
2 % - 7 %
7 % - 12 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Norsko
Objem (v t)
25 204
30 496
33 277
30 781
Prům. cena/t (EUR)
1 167
1 044
1 006
944
Podíl na trhu
0 % - 5 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
Turecko
Objem (v t)
18 430
20 017
23 235
19 233
Prům. cena/t (EUR)
1 199
1 231
1 064
1 067
Podíl na trhu
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
Zdroj: Eurostat (Comext)
(321)
Kromě ČLR se dotčený výrobek dováží hlavně z Malajsie, Norska a Turecka. Menší objemy dovozu se realizovaly také z Mexika, Spojených států a Tchaj-wanu. Celkový podíl třetích zemí na trhu se vyznačoval prudkým nárůstem mezi roky 2010 a 2011. Následně jejich podíl na trhu poklesl v období šetření.
(322)
Většina dovozu z třetích zemí (s výjimkou určitého malého množství z Tchaj-wanu) byla dovezena za ceny podstatně vyšší, než byly ceny čínského dovozu. Kromě toho celkové průměrné ceny dovozu z jiných zemí byly podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie.
(323)
Na Malajsii připadá největší díl dovozu z třetích zemí do Unie (40 %). Dovoz z Malajsie se nicméně omezil pouze na jeden typ výrobků z nekonečných skleněných vláken, a sice střiž. Podíl Malajsie na trhu Unie v posuzovaném období vzrostl. Dovozní ceny střiže z Malajsie byly v průměru rovněž vyšší než ceny dovozu z ČLR a téměř stejně vysoké jako ceny výrobního odvětví Unie. Kromě toho malajsijské ceny nebránily tomu, aby ceny výrobců v Unii mezi lety 2010 a 2011 narostly, když byla uložena prozatímní cla vůči ČLR. Kdyby malajsijské ceny skutečně způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, výrobci v Unii by nemohli zvýšit své ceny poté, co byla uložena prozatímní antidumpingová cla na dovoz z ČLR. Dovoz z Malajsie sice konkuruje výrobkům výrobního odvětví Unie, avšak po celé posuzované období působil jako stabilní faktor, pokud jde o cenu, typ výrobku a množství.
(324)
Na dovoz z Norska připadal druhý největší podíl dovozu z třetích zemí do Unie. Podíl Norska na trhu Unie se v posuzovaném období nezměnil. Průměrné dovozní ceny jednotlivých typů výrobku z Norska byly vyšší než z ČLR. Norský dovoz se skládá hlavně z pramenců, které vyrábí jediná společnost, jež je součástí stejné skupiny jako jeden výrobce v Unii. Veškerá norská výroba se navíc prodává prostřednictvím tohoto výrobce v Unii. Norsko tudíž nepovažujeme za třetí konkurenční zemi.
(325)
Na dovoz z Turecka připadal třetí největší podíl dovozu z třetích zemí do Unie. Podíl Turecka na trhu Unie se v posuzovaném období nezměnil. Dovozní ceny jednotlivých typů obdobného výrobku byly v průměru také výrazně vyšší než z ČLR.
(326)
Vláda ČLR také uvedla, že zásoby Unie se v roce 2011 zvýšily po masivním zvýšení dovozu z třetích zemí, zatímco dovoz z ČLR v témže roce klesl.
(327)
V období mezi lety 2010 a 2011 se čínský dovoz snížil a dovoz z třetích zemí se zvýšil. Výrobní odvětví Unie však bylo v letech 2010 a 2011 ještě ziskové a poté začalo být ztrátové, což se časově shodovalo s růstem dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR. Dovoz z třetích zemí po roce 2011 klesl, a proto nemůže být příčinou, proč výrobní odvětví Unie následně vykázalo ztrátu. Z výše uvedených důvodů vyplývá logický závěr, že část dovozu z jiných zemí možná mohla negativně ovlivnit výrobní odvětví Unie, ale nebylo to do té míry, aby to narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(328)
Po poskytnutí konečných informací přišlo několik stran s tvrzením, že pro dovoz z třetích zemí nebyl použitý ten sortiment výrobků, který se použil pro analýzu cenového podbízení (srovnání cen čínských výrobců a výrobců z Unie). Vláda ČLR si výslovně vyžádala podrobnosti o sortimentu výrobků v dovozu z třetích zemí, které se ze statistik Eurostatu nedají vyčíst.
(329)
Komise v analýze dovozu z třetích zemí plně zohlednila sortiment výrobků tím, že srovnala ceny třetích zemí za jednotlivé typy výrobku s odpovídajícími cenami Unie za jednotlivé typy výrobku. Vzhledem k tomu, že třetí země zastupuje jen jeden výrobce, nelze z důvodu důvěrnosti odhalit žádné konkrétní údaje.
(330)
Vláda ČLR tvrdila, že závěr Komise o tom, že část dovozu z třetích zemích mohla ovlivnit situaci výrobců v Unii, avšak nepřerušil příčinnou souvislost, není objektivní a nezakládá se na odůvodněné analýze.
(331)
Třemi hlavními třetími zeměmi, které vyvážely obdobný výrobek do Unie, byly Malajsie, Norsko a Turecko. Jak už bylo uvedeno, malajsijský dovoz se zaměřoval na jeden typ výrobku, který se prodával za ceny srovnatelné s cenami výrobního odvětví Unie. Norský výrobce není považován za konkurenta z třetí země z důvodů uvedených výše. Podíl tureckého dovozu na trhu se víceméně neměnil a z hlediska objemu byl po celé posuzované období relativně nízký. Tvrzení, že dovoz z třetích zemí narušil příčinnou souvislost, se tímto zamítá.
(332)
Vláda ČLR rovněž tvrdila, že Komise opomenula účinek dovozu z Tchaj-wanu a Mexika, který vykazuje výrazné změny v cenách a objemu.
(333)
Vzhledem k omezenému objemu dovozu z Tchaj-wanu a Mexika nemohl dovoz z těchto zemí narušit příčinnou souvislost.
(334)
Vláda ČLR mimoto tvrdila, že Komise ve své analýze hromadění čínských zásob opomenula to, že mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil dovoz z třetích zemí o více než 40 %.
(335)
Ze statistických údajů vyplývá (viz 224. bod odůvodnění), že k hromadění zásob čínských výrobků došlo ve druhém a třetím čtvrtletí roku 2010 (u spotřeby to nastalo před koncem roku 2010/začátkem roku 2011 kvůli omezené skladovatelnosti). Růst dovozu z třetích zemí byl zaznamenán v roce 2011, kdy už nepůsobil účinek hromadění zásob a v platnost vstoupila opatření vůči dovozu z ČLR, která se ukázala být prospěšná pro výrobce v třetích zemích. Toto tvrzení se proto zamítá.
1.2.2. Výrobní náklady
(336)
Několik stran uvedlo, že výrobní náklady výrobního odvětví Unie rostly zejména v důsledku nárůstu cen surovin, energie, dopravy a nákladů na zaměstnance, což mělo negativní dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. Jedna strana označila za významnou nákladovou položku to, že odběratelé nevraceli cívky, aniž by dále objasnila, jaký dopad to mělo na náklady. Svá tvrzení doložili citacemi výrobců Unie, že skutečně čelili vyšším nákladům.
(337)
Výrobní odvětví Unie skutečně čelilo vyšším nákladům na suroviny, energie, dopravu a vyšším nákladům na zaměstnance. Jak však vyplývá z tabulky č. 8, průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie za jednu tunu se mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšily jen o 1 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie dokázalo vyvážit vyšší náklady úsporami z důvodu vyšší efektivity a vyšší produktivitou. Proto se vyvozuje závěr, že růst výrobních nákladů nepřispěl k újmě, a tudíž nemohl narušit příčinnou souvislost.
(338)
Po poskytnutí konečných informací několik stran zopakovalo svá tvrzení, aniž předložily nové argumenty.
1.2.3. Vývoj spotřeby
(339)
Jak je uvedeno výše, spotřeba Unie vzrostla mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 3 %. Jak uvedlo výrobní odvětví Unie a řada uživatelů, očekává se, že spotřeba dále poroste vzhledem k novým aplikacím, v nichž se obdobný výrobek používá. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno udržet si svůj podíl na trhu a o část z něho přišlo, zatímco dumpingový a subvencovaný dovoz z ČLR od roku 2011 svůj podíl na trhu zvyšoval. Změny spotřeby v Unii tudíž nemohly narušit příčinnou souvislost mezi újmou a dumpingovým a subvencovaným dovozem z ČLR.
1.2.4. Nedostatečná výrobní kapacita a zásoby v Unii
(340)
Vláda ČLR uvedla, že újma, vznikla-li nějaká, byla způsobena nedostatečnou výrobní kapacitou výrobců v Unii. Vláda ČLR odkazovala na četné účetní závěrky výrobců v Unii. V účetní závěrce společnosti 3B Fibreglass za rok 2010 se uvádí, že „naše omezené výrobní kapacity jim neumožnily získat další podíly na trhu“ a „přiměly nás reagovat na vývoj poptávky našich klientů s omezenými zásobami“. V účetní závěrce společnosti 3B Fibreglass za rok 2011 se uvádí, že „známky ozdravení hospodářství v roce 2010 byly potvrzeny v prvním pololetí roku 2011, avšak úroveň výrobní výkonnosti společnosti byla nižší, než se očekávalo v prvním trimestru, neumožnila nám plně těžit ze zvýšené činnosti a přiměla nás omezit naše smluvní závazky v roce 2011“. V účetní závěrce společnosti Lanxess za rok 2011 se píše, že „v roce 2011 běžela výroba skleněných vláken ve společnosti Lanxess na plnou kapacitu“ a „ve druhém čtvrtletí roku 2012 bude plánovaná odstávka vysoké pece č. 1 trvat téměř 10 týdnů a roční produkce bude tedy v roce 2012 o 14 % nižší“.
(341)
Úroveň zásob v roce 2010 byla skutečně nízká, viz tabulka č. 10 výše. Tento stav byl výsledkem nižší úrovně produkce v roce 2009, kdy bylo několik výrobních linek demontováno, dočasně uzavřeno nebo redukováno vzhledem k erozi cen a ztrátě podílu na trhu v důsledku dumpingového dovozu z ČLR. (42) Výrobní odvětví Unie však v roce 2011 zvýšilo stav svých zásob o více než 150 % a od té doby ho nepřestalo zvyšovat. Není správné poukazovat jen na omezené zásoby v roce 2010, a místo toho by se měl diagnostikovat trend za celé posuzované období.
(342)
Kromě toho některé citace odkazují na nižší úroveň výrobní výkonnosti v důsledku opravy či přestavby pecí. Jak je objasněno v 241. bodě odůvodnění, takové opravy či přestavby jsou tomuto odvětví vlastní, a proto je běžné, že si podniky vytváří zásoby s ohledem na opravu či přestavbu pece, a tyto zásoby jim pak umožní bez přerušení zásobovat hlavní odběratele.
(343)
Kromě toho by výrobní odvětví Unie mohlo investovat do zvětšení kapacity, pokud by existovaly rovné podmínky, které by výrobnímu odvětví Unie umožňovaly dosahovat zisk, jenž by zdůvodnil a umožnil rozšíření kapacity.
(344)
Výrobní kapacita v Unii a zásoby se nepovažují za nedostatečné, a tudíž nemohly přispět k újmě, a proto nemohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2.5. Dopad hospodářské krize
(345)
Některé strany tvrdily, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena hospodářskou krizí, která vyústila v prudký pokles poptávky v odběratelských odvětvích (například v automobilovém průmyslu a na trhu s větrnými elektrárnami).
(346)
Vláda ČLR citovala několik výrobců v Unii, například účetní závěrku společnosti European Owens Corning Fibreglass SPRL („EOCF“) za rok 2010, kde se říká, že „tento pokles lze částečně vysvětlit silnou závislostí této činnosti na trhu s větrnou energií, jehož degradace pokračovala kvůli potížím, které měly subjekty působící na tomto trhu s financováním nových projektů“, účetní závěrku společnosti Lanxess za rok 2011, kde se uvádí, že „po zavedení antidumpingových opatření vůči čínskému dovozu mohla LANXESS zvýšit své prodejní ceny. V druhé polovině roku 2011 jsme však zaznamenali pokles o 16 % oproti roku 2010 v důsledku klesajícího trendu v ekonomickém vývoji“, a účetní závěrku společnosti EOCF za rok 2012, kde se uvádí, že obrat v roce 2012 „je důsledkem hlavně pokračující hospodářské krize, která jim neumožňuje výrobu na plnou kapacitu“.
(347)
Ve skutečnosti lze mezi lety 2010 a 2011 pozorovat 3 % pokles spotřeby výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii. Ke konci období šetření se však spotřeba v Unii opět zvýšila o 6 procentních bodů.
(348)
Citát o tom, že jedna ze společností musela snížit své ceny o 16 % ve druhé polovině roku 2011 ve srovnání s rokem 2010, vrhá jen částečné světlo na situaci v roce 2011. Šetřením bylo zjištěno zvýšení jednotkové ceny za celý rok 2011 o 8 % (ve srovnání s rokem 2010).
(349)
Kromě toho, výrobní odvětví Unie bylo v letech 2010 a 2011 ještě ziskové a poté začalo být ztrátové, což se časově shodovalo s růstem dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR cenově podbízivého oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(350)
Dalo by se uznat, že hospodářský útlum mezi lety 2010 a 2011 přispěl ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Hospodářským útlumem však nelze vysvětlit ztrátovou situaci výrobního odvětví Unie v roku 2012 a v období šetření. K hlavním ztrátám došlo až po hospodářském útlumu v době, kdy spotřeba opět stoupala.
(351)
Pokud jde o citaci účetní závěrky Owens Corning za rok 2011, je důležité poznamenat, že citace pochází od EOCF, což je obchodní subjekt společnosti Owens Corning pro všechny jejich podniky v Evropě a na Blízkém východě. Kromě obdobného výrobku prodávala EOCF během uvedeného období rovněž netkané výrobky, tkaniny, střešní krytiny (parketové desky) a izolační výrobky, na které se toto řízení nevztahuje. Tento citát se proto konkrétně netýká obdobného výrobku na trhu Unie.
(352)
Pokud jde o citaci účetní závěrky Owens Corning za rok 2012, odkazuje konkrétně na výrobu tkanin, kterou se společnost EOCF zabývala v jednom ze svých závodů. Vzhledem k tomu, že tkaniny nejsou součástí obdobného výrobku, není tento citát relevantní.
(353)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem, hospodářský útlum mohl mít negativní dopad na výrobní odvětví Unie, avšak nikoli do té míry, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2.6. Konkurenceschopnost dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR
(354)
Některé strany tvrdily, že újmu způsobila zastaralá technologie výrobního odvětví Unie v porovnání s moderní technologií používanou čínskými vyvážejícími výrobci, a nikoli dumping nebo subvencování dotčeného výrobku.
(355)
Šetření však potvrdilo, že výrobní odvětví Unie používá rovněž moderní výrobní postupy. Tvrzení, že stav technologie výrobního odvětví Unie údajně narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, se proto zamítá.
1.2.7. Újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo
(356)
Některé strany tvrdily, že újmu si (výrobci v Unii) možná způsobili sami, neboť i) nabízené ceny výrobců v Unii v roce 2014 byly nižší než nabídky, které tito výrobci obdrželi od čínských vyvážejících výrobců, (ii) investice žadatelů v posledních letech jsou v rozporu s újmou, neboť velké investice jdou jen stěží dohromady s představou odvětví, jemuž je působena újma, a přitom nevedly k vyššímu podílu výrobního odvětví Unie na trhu, a iii) investice žadatelů možná směřovaly do restrukturalizace a instalace dodatečné kapacity pro výrobu „špatných“ výrobků z nekonečných skleněných vláken, například do výrobků, po nichž je omezenější poptávka, a nikoli například do střiže, po níž je podle tvrzení stran velká poptávka a ve skutečnosti je u ní v Unii potenciální nedostatečná nabídka.
(357)
Pokud jde o první tvrzení týkající se nižších cen nabízených výrobci v Unii, je třeba uvést, že toto tvrzení se opírá o jeden případ po období šetření, ale cenové úrovně v roce 2014 nelze brát v potaz. Vzhledem k tomu, že pece jsou v provozu 24 hodin denně, a zpomalení výroby je velice nákladné, výrobní odvětví Unie se pokusilo udržet si podíl na trhu prodejem za ceny sice nižší, ale stále ještě pokrývající část fixních nákladů.
(358)
Co se týče velkých investic výrobního odvětví Unie za poslední roky, je třeba připomenout, že v tomto kapitálově vysoce náročném odvětví je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí je uváděno z důvodu důvěrného charakteru těchto informací). Značná část ostatních, strukturálnějších nákladů vyžadujících vysoké investice souvisí se spotřebou slitin v průchodkách a následnou přestavbou průchodek. Tyto investice jsou tomu odvětví vlastní a jsou nezbytné pro zachování stávající kapacity. Investice vyčleněné na výzkum a vývoj jsou rovněž nezbytné, aby se podnik udržel na trhu a uspokojoval potřeby klientů.
(359)
Pokud jde o třetí tvrzení týkající se údajně „špatných“ investic pro jiné výrobky než střiž, je třeba uvést, že i) výrobní odvětví Unie restrukturalizovalo s cílem nabízet širokou škálu produktů. Nebyl předložen žádný důkaz, že tento druh restrukturalizace nebyl hospodářsky rentabilní, a ii) zastavená výroba střiže, k níž došlo v důsledku restrukturalizace v posledních letech, byla přesunuta do jiného výrobního zařízení, jež bylo za tím účelem přebudováno.
(360)
Vláda ČLR tvrdila, že výrobci v Unii si ponechávali zásoby dovozu z třetích zemí, a citovala účetní závěrku jednoho výrobce v Unii za rok 2011, kde se uvádělo, že: „Zásoby zboží (21,4 milionů € k 31. prosinci 2011) rostou v důsledku celosvětového zpomalení ekonomické činnosti, jež zažilo naše odvětví v druhé polovině roku, a 75 % těchto zásob tvoří konečné výrobky dovezené od mimoevropských společností […][naší] skupiny a zbytek se skládá hlavně z materiálu a výrobků potřebných pro činnost Fabrics“.
(361)
Nárůst vykazované úrovně zásob tohoto výrobce v Unii za rok 2011 lze vysvětlit nahromaděním zásob za účelem zásobování jednoho jeho závodu mimo EU, který v roce 2012 prováděl přestavbu pece. Nedošlo by k žádnému dovozu z jiných závodů mimo EU, kdyby bylo možné vyrobit tyto výrobky pro závod mimo EU v Unii.
(362)
Po poskytnutí konečných informací požádala vláda ČLR o vyjasnění, jestli tento dovoz pocházel z ČLR nebo odjinud, a jaký byl jeho objem. Výrobci v Unii zařazení do vzorku však v posuzovaném období nenakupovali dotčený výrobek z ČLR.
(363)
Vláda ČLR rovněž tvrdila, že újmu si mohlo způsobit samo výrobní odvětví Unie, protože výrobce 3B Fibreglass se v roce 2011 rozhodl obnovit zásoby pro BASF v době, kdy výroba nestačila. Zde je citát z účetní závěrky společnosti 3B Fibreglass za rok 2011: „obnovit naše zásoby pro BASF a čelit opravě pece č. 2 za studena“.
(364)
V podnikové praxi je však běžné, že si podnik vytvoří zásoby, aby mohl plnit smluvní závazky ke klíčovým odběratelům. Kromě toho citace také odkazuje na plánovanou opravu pece, která vyžaduje nahromadění zásob, z nichž bude moci podnik plnit dodávky odběratelům (a plnit dodavatelské smlouvy společnosti 3B) během opravy.
(365)
Vzhledem k výše uvedenému se proto zamítá tvrzení o újmě, kterou si údajně výrobní odvětví v Unii způsobilo samo a které prý narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2.8. Prodej na vývoz výrobců v Unii a přemísťování výroby s cílem přiblížit se odbytištím
(366)
Vláda ČLR tvrdí, že údajná újma, byla-li vůbec nějaká, byla způsobena rozhodnutím podniku přemístit výrobu do místa, kde sídlí odběratelé. K tomu dodává, že se tak neděje pouze na úrovni Unie, ale také v celosvětovém měřítku. Vláda ČLR uvádí, že výrobce v Unii P+D rozšířil svou činnost v Rusku a Indii, výrobce v Unii 3B v Tunisku, výrobce v Unii PPG v ČLR a výrobce v Unii, společnost Ahlstrom, přesunul svou výrobu z Evropy do ČLR počátkem roku 2011 za účelem lepšího uspokojování rostoucích trhů s větrnou energií v Asii a zejména v ČLR.
(367)
Vzhledem k tomu, že mnoho výrobců skleněných vláken jsou nadnárodní společnosti, není překvapením, že tyto společnosti investují také mimo Unii, pokud se k tomu naskytne příležitost. Do dodatečné kapacity mimo Unii se investuje proto, aby se uspokojily potřeby rozvíjejících se trhů a s vyhlídkou na dosažení zisku. Je pravda, že zřízení závodů v těchto regionech rovněž zapadá do obrazu dodavatele, který má blízko ke svým odběratelům. Podnikatelské rozhodnutí, zda zřídit výrobní zařízení mimo Unii či nikoli, však nemá naprosto žádnou souvislost s tím, že výrobcům v Unii je způsobována újma.
(368)
Po poskytnutí konečných informací vláda ČLR zopakovala, že Unii připravily o výrobu, pracovní místa a prodej na vývoz velké zahraniční investice, které tedy způsobily újmu.
(369)
Tento argument není podložený. Výrobci nekonečného skleněného vlákna se chovají podle modelu regionální blízkosti, kde jsou odběratelé zásobováni výrobními závody ve svých regionech. Z ukazatelů o kapacitě a zaměstnanosti nevyplývá, že byly realizovány potenciální velké zahraniční investice ke škodě provozů v Unii.
(370)
Vláda ČLR také tvrdila, že pokles prodeje výrobního odvětví Unie na vývoz měl vážné negativní účinky, které Komise neanalyzovala.
(371)
V současném šetření se prodej výrobního odvětví Unie na vývoz (odběratelům ve spojení a odběratelům, kteří nejsou ve spojení) podílel 11 % a 13 % na celkovém prodeji výrobního odvětví Unie (odběratelům ve spojení a odběratelům, kteří nejsou ve spojení) v době mezi rokem 2010 do konce období šetření. Podobně i během původního antidumpingového šetření se tento podíl pohyboval mezi 10 % a 14 % od roku 2006 do září roku 2009. Vzhledem k tomu, že kolísání objemu vývozu není významné a je v souladu s objemem vývozu v předchozím antidumpingovém šetření, neměl vývoj prodeje na vývoz vážné negativní účinky, jak se tvrdilo výše.
(372)
Z výše uvedených důvodů se prodej výrobců v Unii na vývoz a přemísťování výroby nepodílely na újmě, a proto nemohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2.9. Směnný kurz EUR/USD
(373)
Vláda ČLR uvedla, že čínské dodávky byly spojené s riziky vyplývajícími z větší složitosti logistického zabezpečení a z kolísání směnných kurzů, a proto se odběratelé zdráhají příliš vystavovat uvedeným rizikům. Jeden uživatel uvedl, že čínské ceny výrobků z nekonečných skleněných vláken jsou silně závislé na směnném kurzu mezi EUR a USD. Vzhledem k tomu, že kurs amerického dolaru oproti euru od roku 2000 postupně klesal, prý se mohla narušit příčinná souvislost.
(374)
Skutečně, na počátku roku 2000 bylo euro oproti USD slabší než dnes. Je však třeba poznamenat, že směnný kurz EUR/USD byl během posuzovaného období poměrně stabilní. Během posuzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku významně snížila z 3 % na -4 %. I kdyby se uznalo, že směnný kurs EUR/USD se podílel na újmě, nemůže to nijak snížit újmu působící účinky levného dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie od roku 2011 do konce období šetření.
(375)
Směnný kurs mezi EUR a USD se tudíž nepodílel na újmě a nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
1.3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(376)
Na závěr, výše uvedená analýza prokázala, že došlo k nárůstu objemu a tržního podílu dumpingového a subvencovaného dovozu z ČLR. Tlak způsobený nárůstem dumpingového a subvencovaného dovozu na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie stanovit své prodejní ceny na úrovni odpovídající běžným podmínkám na trhu a zaznamenanému zvýšení nákladů. Ani po snížení svých prodejní cen se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku nepodařilo udržet svůj podíl na trhu. Tento pokles cen byl na úkor ziskovosti, což vede k neudržitelnému ztrátovému stavu.
(377)
Výše uvedená analýza náležitě odlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působících újmu. Z této analýzy vyplývá závěr, že dumpingový a subvencovaný dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení.
(378)
Známé faktory, jiné než dumpingový a subvencovaný dovoz, byly posouzeny v souladu s čl. 3 odst. 7 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 6 základního antisubvenčního nařízení. U žádného z těchto faktorů, ať byly analyzovány jednotlivě nebo souhrnně, nebylo zjištěno, že by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým a subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(379)
Po poskytnutí konečných informací přišla vláda ČLR s tvrzením, že Komise jen odmítá argumenty zúčastněných stran, místo aby prozkoumala všechny známé faktory, nejen dumpingový dovoz, jež způsobují újmu výrobnímu odvětví Unie.
(380)
Komise prozkoumala účinek těchto dalších faktorů: dovoz z dalších zemí, výrobní náklady, vývoj spotřeby, výrobní kapacity a zásoby, hospodářská krize, konkurence dovozu z ČLR, újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo, prodej výrobců Unie na vývoz, přesun výroby a směnný kurz mezi EUR a USD. Toto šetření neodhalilo žádné další faktory, jež by mohly narušit příčinnou souvislost.
F. ZÁJEM UNIE
(381)
V souladu s článkem 31 základního antisubvenčního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o subvencování působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat opatření. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech různých souvisejících zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(382)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 31 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení. Komise rozeslala dotazníky 5 nezávislým dovozcům a 34 uživatelům. Nakonec ve stanovené lhůtě došly vyplněné dotazníky od 2 dovozců a 13 uživatelů. Kromě toho se několik uživatelů a sdružení uživatelů přihlásilo v průběhu řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě. Námitky proti případnému uložení opatření v tomto případě podaly také vláda ČLR a CCCLA.
(383)
V původním antidumpingovém šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož prozatímní přezkum se omezuje na újmu, někdejší zjištění týkající se zájmu Unie zůstávají v platnosti. Níže uvedená analýza se tedy týká antisubvenčního šetření.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(384)
Stávající antidumpingová opatření nevedla ke snížení dumpingového dovozu z ČLR a nezajistila výrobnímu odvětví Unie úlevu. Jak je uvedeno výše, výrobnímu odvětví Unie byla i nadále působena podstatná újma v návaznosti na erozi cen v důsledku dumpingového dovozu z ČLR. Neuložení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního vývoje finanční situace výrobního odvětví Unie. Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku se vyznačovala zejména poklesem ziskovosti z +3 % v roce 2010 do -4 % na konci období šetření. Další pokles výkonnosti by nakonec vedl k zastavování výrobních linek a uzavření dalších výrobních závodů, což by ohrožovalo zaměstnanost a investice v Unii.
(385)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Klesající trend ziskovosti výrobního odvětví Unie je výsledkem jeho potíží v soutěži s levným subvencovaným dovozem z ČLR. Očekává se, že uložení antisubvenčních opatření by proto mělo ukončit stlačování cen a ztrátu podílu na trhu a že prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou opět stoupat, což povede ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie na úroveň považovanou za nezbytnou pro toto kapitálově náročné odvětví.
(386)
Opatření by výrobnímu odvětví Unie poskytla příležitost překonat účinky dumpingu působícího újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
(387)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení antisubvenčních opatření by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
(388)
Po poskytnutí konečných informací přišlo jedno oborové sdružení s tvrzením, že zpřísněná opatření by výrobnímu odvětví Unie nepřinesla žádnou úlevu vzhledem k tomu, že ani původní opatření z roku 2011 prý neměla žádný účinek.
(389)
Komise toto tvrzení odmítá a odkazuje na výše uvedené body odůvodnění, v nichž byl učiněn závěr, že neuložení zpřísněných opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního trendu ve finanční situaci výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců
(390)
Jak bylo uvedeno výše, nebyl u dovozců, kteří nejsou ve spojení, použit výběr vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník. Činnosti související s dotčeným výrobkem představují pouze malou část celkového obratu těchto dvou dovozců (méně než 0,5 %). Oba vznesli námitku proti možnému zpřísnění antidumpingových opatření, protože by, podle jejich názoru, mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(391)
Souhrnný dovoz nahlášený těmito dvěma dovozci představoval značnou část veškerého dovozu z ČLR během období šetření, a proto se považuje za reprezentativní pro dovozce v Unii. Žádní další dovozci nespolupracovali a neposkytli odpovědi na dotazník nebo odůvodněné připomínky. Na tomto základě byl učiněn závěr, že vzhledem k omezenému podílu dotčeného výrobku na celkové činnosti dovozců, uložení opatření nebude mít významný negativní dopad na celkový zájem dovozců v Unii.
3. Zájem uživatelů
(392)
Obdobný výrobek se používá v mnoha průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, turbíny větrných elektráren, námořní doprava, doprava, kosmický výzkum a inženýrské sítě. Spolupráci navázala široká škála uživatelů, kteří byli rozděleni do skupin podle odvětví činnosti: výrobci dílů, výrobci kompozitních materiálů, tkalci multiaxiálních tkanin a výrobci větrných turbín. Komise tak měla možnost posoudit dopad přísnějších opatření na různé druhy uživatelů.
(393)
Spolupracující uživatelé nakoupili v průběhu období šetření kolem 13 % dotčeného výrobku z ČLR. Velká většina obdobného výrobku byla tedy nakoupena z jiných zdrojů, např. z třetích zemí a od výrobního odvětví Unie. Pouze několik z nich nakupovalo dotčený výrobek výhradně z ČLR.
(394)
Existuje celá řada návazných odvětví, která využívají obdobný výrobek, a v nich se uživatelé rovněž liší svou velikostí, od globálních společností po malé a střední podniky. Na základě informací předložených během šetření se dále zdá, že uživatelské výrobní odvětví Unie zaměstnává velký počet osob, odhadem asi 100 000, ačkoli o tom nebyly předloženy žádné ucelené a podložené údaje.
3.1. Potenciální dopad opatření na ziskovost uživatelů
(395)
Na základě odpovědí na dotazník bylo celkově zjištěno, že uživatelská odvětví nekonečných skleněných vláken se nacházejí v poměrně dobré formě. Většina spolupracujících uživatelů skutečně uvedla zisky z prodeje svých výrobků, v nichž byl použit dotčený výrobek, během posuzovaného období. Třebaže několik málo uživatelů uvedlo v souvislosti s touto činností během období šetření ztrátu, zisk většiny ostatních se pohyboval v rozmezí od 2 % do 22 %. Proto i za současných opatření byla uživatelská odvětví stále schopna docílit zisku.
(396)
Na základě obdržených údajů byla provedena analýza dopadů na uživatele podle jednotlivých skupin uživatelů.
(397)
Šetření odhalilo, že v závislosti na charakteru různých uživatelských odvětví se liší i jejich možnosti přenést zvýšení cla na odběratele, a tedy že dopad zvýšení cla na ziskové rozpětí bude v každém odvětví uživatelů různé.
(398)
Stručně řečeno, uvalení kombinovaných opatření by ve většině uživatelských odvětví vedlo ke snížení zisku uživatelů o méně než jeden procentní bod, s výjimkou tkalců multiaxiálních tkanin. V jejich případě je totiž podíl dotčeného výrobku na výrobních nákladech vyšší než v jiných uživatelských odvětvích. Tito konkrétní uživatelé budou tedy postiženi výrazně více než jiní posuzovaní uživatelé.
(399)
Na základě výše uvedené analýzy je vysoce pravděpodobné, že uživatelé vyrábějící díly, kompozitní materiály a větrné turbíny dokáží absorbovat část nebo celé zvýšení nákladů. Kromě toho asi budou moci přenést část zvýšených nákladů na své odběratele. V tomto ohledu to jeden velký uživatel, jenž se zabývá výrobou větrných turbín, okomentoval tak, že se smířil se závěry šetření a cla vstřebá.
(400)
Tento celkově omezený dopad na ziskovost rovněž znamená, že zaměstnanost na úrovni uživatelského odvětví není navrhovaným zvýšením cla natolik ohrožena, jak to tvrdí někteří uživatelé.
(401)
Pokračující přístup uživatelů k dovozu z třetích zemí by v každém případě zmírnil jakýkoli potenciální nepříznivý účinek. Uložení opatření nebrání uživatelům, aby se zásobovali od jiných dodavatelů.
(402)
Po poskytnutí konečných informací přišlo několik uživatelů s tvrzením, že argumenty uživatelů byly zamítnuty pouze na základě kvalitativních výroků. Tvrdili rovněž, že jejich ziskové rozpětí kleslo o mnohem více než jen o jeden procentní bod, jak je uvedeno v 398. bodě odůvodnění, zvláště když se posuzuje podle jednotlivých výrobků.
(403)
Tato tvrzení se zamítají z dále uvedených důvodů. Na základě údajů od uživatelů provedla Komise podrobné výpočty s cílem posoudit kvantitativní dopad zpřísnění opatření na ziskovost uživatelů. Odvětví, v nichž se používá dotčený výrobek, jsou heterogenní a projevují se v nich velké rozdíly co do velikosti (od malých a středních až po nadnárodní podniky), závislosti na dotčeném výrobku a aplikaci jejich finálního výrobku a jejich klientely (od malých po velké společnosti, prodej v Unii nebo prodej na vývoz). Jak už bylo uvedeno v 398. bodě odůvodnění, Komise uznává, že na některé segmenty uživatelů dopadnou opatření více než na jiné. Na základě údajů od spolupracujících uživatelů tvořil použitý dotčený výrobek zakoupený z ČLR dosti omezený podíl (méně než 13 % - viz 393. bod odůvodnění). Podíl dotčeného výrobku z ČLR na celkových výrobních nákladech byl navíc také omezený, tj. méně než 4 %. U zkoumané multiaxiální tkaniny je to však mnohem více. Dopad zvýšení cel byl vypočítán za předpokladu, že z ČLR bude nakoupen takový objem skleněného vlákna, jaký byl vykázán v období šetření, a že čínské dovozní ceny budou podléhat asi 30 % clu, třebaže na valnou většinu čínských vyvážejících výrobců se budou vztahovat nižší cla. Podle těchto předpokladů z výpočtů vyplynulo, že vzestup ceny dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR bude mít v průměru menší dopad na ziskovost všech spolupracujících uživatelů, než výše uvedený jeden procentní bod.
3.2. Nezaměnitelnost
(404)
Několik uživatelů uvedlo, že mnoho výrobků z nekonečných skleněných vláken nezbytných pro uživatelská odvětví nelze koupit jako hotové výrobky. Místo toho musí dodavatelé absolvovat zdlouhavé a komplikované schvalovací řízení, které může trvat 6 až 12 měsíců, aniž by měli záruku, že skončí úspěšně. Změna dodavatele s cílem vyhnout se placení cel by tedy byla nákladná, v krátkodobém horizontu neproveditelná a z technologického hlediska riskantní.
(405)
V tomto ohledu je třeba uznat, že při určitém typu použití může být kvůli vlastnostem dotčeného výrobku skutečně vyžadováno dlouhé schvalovací řízení, jehož součástí je i testování. I s ohledem na připomínky několika uživatelů se však v tuto chvíli většinou najde více zdrojů. Kromě toho bylo šetřením zjištěno, že uživatelé mají obvykle více variant dodávek jako nouzové řešení, a často si nechali schválit výrobek několika dodavatelů, aby nebyli závislí pouze na jediném dodavateli. Je však třeba připomenout, že opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Unie - smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu.
(406)
Je proto nepravděpodobné, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR bude mít za následek dočasné zastavení dodávek surovin pro uživatelská odvětví.
3.3. Neschopnost přenést zvýšení výrobních nákladů na odběratele a vyšší konkurence ze strany navazujících výrobků pocházejících ze zemí mimo Unii
(407)
Několik uživatelů tvrdilo, že se potýkají s ostrou konkurencí výrobců mimo Unii, a tudíž by nebyli s to přenést vyšší cenu dotčeného výrobku na své odběratele, poněvadž by to vedlo k poklesu prodeje. Vzhledem k rozmanitosti uživatelských společností se bude schopnost přenést potenciální zvýšení nákladů na odběratele u jednotlivých typů uživatelů lišit. Na základě údajů v odpovědích na dotazník však lze soudit, že u uživatelů, kteří nejsou s to přenést většinu zvýšených nákladů, by byly jejich obrat a ziskovost ve většině případů ovlivněny pouze v omezené míře.
(408)
Několik uživatelů vyjádřilo obavu, že uložení antisubvenčních cel by konkurenčně zvýhodnilo dodavatele mimo Unii, kteří mají přístup k dotčenému výrobku bez opatření. Uživatelé tvrdí, že jsou v hospodářské soutěži s dovozem z ČLR na svých navazujících trzích. Uložení kombinovaných opatření by dále zhoršilo podmínky hospodářské soutěže. Tvrdili, že vzhledem k těmto okolnostem by nebylo možné přenést zvýšení cen jejich surovin na odběratele. Dále argumentovali tím, že by to vedlo přemístění výroby mimo Unii, a tedy ke značným ztrátám pracovních míst.
(409)
Je třeba poznamenat, že skutečnost, že by zavedení antisubvenčních opatření mohlo způsobit silnější konkurenci, nemůže být důvodem pro neuložení opatření, je-li to opodstatněné. Tato šetření se týkají konkrétního výrobku. Každé uživatelské odvětví má plné právo dovolávat se obchodního práva Unie a požadovat pro své výrobky antidumpingové šetření. Kromě toho rozhodnutí o umístění podniků závisí na velkém počtu faktorů. Je nepravděpodobné, že by rozhodnutí o přemístění výroby záviselo pouze na clech na jednu surovinu.
(410)
Několik stran tvrdilo, že výrobci v Unii jsou globální společnosti v zahraničním vlastnictví, avšak většinu z kompozitních společností tvoří malé nebo středně velké podniky v domácím vlastnictví. Tyto malé a střední podniky tvrdily, že po zvýšení cel dojde ke ztrátě pracovních míst. Také CCCLA tvrdila, že Unie přijde o pracovní místa, až se uživatelé přesunou jinam kvůli vyšším clům. Jeden uživatel také uvedl, že případné přemístění uživatelů by vedlo též k nižším tržbám výrobního odvětví Unie.
(411)
Komise pohlíží stejně na všechna pracovní místa v Unii bez ohledu na vlastnictví a velikost společnosti. Komise v této souvislosti odkazuje na 400. a 403. bod odůvodnění. Kromě toho tvrzení o přemístění, možných ztrátách pracovních míst a nižších tržbách výrobního odvětví Unie považuje Komise za spekulativní a nepodložená.
(412)
Několik stran uvedlo, že výrobky v současnosti vyráběné v Unii jdou na globální trh a soutěží tam s třetími zeměmi. Jeden uživatel uvedl, že může využít dovozu dotyčného výrobku v rámci aktivního zušlechťovacího styku bez zaplacení antidumpingového cla, pokud je jím zpracovávaný výrobek následně vyvezen mimo Unii. Výsledkem toho však je, že tento uživatel může svým odběratelům mimo Unii nabídnout konkurenceschopnější ceny než svým odběratelům v Unii.
(413)
Uživatelé skutečně mohou využít dovozu dotyčného výrobku v rámci aktivního zušlechťovacího styku bez zaplacení antidumpingového cla, pokud je jimi zpracovávaný výrobek následně vyvezen mimo Unii. Tím se však nemění závěry Komise v tomto šetření.
3.4. Nedostatečná nabídka
(414)
Jeden uživatel uvedl, že výrobní odvětví Unie není s to plně uspokojit poptávku v Unii, zejména pokud jde o určité typy velkých objednávek specificky uzpůsobených výrobků z nekonečných skleněných vláken. Kromě toho tento uživatel uvádí, že v důsledku omezené výrobní kapacity v Unii nebudou výrobci v Unii s největší pravděpodobností ochotni věnovat velkou část své kapacity na dodávky pro jednoho odběratele. Jiný uživatel uvedl, že neexistuje převis nabídky střiže a že když by byla ČLR z trhu Unie vyloučena, vedlo by to, zejména v souvislosti s vyšší poptávkou, k značným problémům v zásobování trhu Unie. Vláda ČLR cituje výrobce v Unii 3B, že od roku 2002 nebyla v tomto odvětví instalovaná žádná nová tavící kapacita a že k uspokojení potřeb trhu, zejména v Evropě, je zapotřebí dalších 200 000 tun výrobní kapacity.
(415)
V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že účelem antisubvenčních opatření je napravit nekalé obchodní praktiky, které působí újmu výrobnímu odvětví Unie, a znovu vytvořit prostředí účinné hospodářské soutěže na trhu Unie, nikoli bránit dovozu. Navrhovaná opatření nejsou s to uzavřít trh Unie pro vyvážející výrobce z ČLR, třeba za ceny, které nezpůsobují újmu, a tudíž umožní pokračující dovoz střiže, stejně jako dalších výrobků z nekonečných skleněných vláken z ČLR na trh Unie.
(416)
Pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie ošetřit potenciální nedostatek střiže, současná úroveň vytížení kapacity výrobního odvětví Unie umožňuje určitou produkci navíc.
(417)
Střiž, stejně jako ostatní typy dotčeného výrobku, by se dala dovážet do Unie rovněž z třetích zemí, například z Malajsie.
(418)
Kromě toho čínští výrobci nekonečných skleněných vláken zřídili výrobní provozy v těsné blízkosti Unie (v Egyptě a Bahrajnu) jako základny pro dodávky na trh Unie.
(419)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že případný nedostatek dodávek střiže lze ošetřit vyšším vytížením kapacity výrobního odvětví Unie, dovozem z jiných zdrojových zemí a pokračujícím dovozem z ČLR za ceny nepůsobící újmu.
(420)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že celkový účinek uložení kombinovaných opatření na navazující výrobní odvětví Unie je omezený a neměl by převážit nad pozitivními účinky opatření pro výrobní odvětví Unie.
(421)
Po poskytnutí konečných informací přišlo jedno oborové sdružení s prohlášením, že je těžko pochopitelné, proč mají výrobci v Unii nevyužitou kapacitu, když skleněných vláken je nedostatek a jeho cena na trhu Unie stoupá. Několik stran zopakovalo, že uložení dalších opatření povede k výpadku dodávek od výrobců v Unii.
(422)
Pokud jde o posuzované období, šetřením nebyl odhalen výpadek v zásobování trhu. Co se týče možných výpadků dodávek v budoucnosti, Komise má za to, že zvýšení cel nezabrání dovozu do Unie z ČLR a z třetích zemí, jak bylo uvedeno výše.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(423)
Na základě výše uvedeného se očekává, že uložení kombinovaných opatření poskytne výrobnímu odvětví Unie příležitost zlepšit svou situaci pomocí vyšších prodejních cen a většího podílu na trhu. Ačkoliv se u některých uživatelů mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů, pravděpodobně nad nimi převáží očekávané přínosy pro výrobce v Unie a jejich dodavatele.
(424)
Vyvozuje se proto závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
(425)
Po poskytnutí konečných informací přišlo několik stran s tvrzením, že důsledky navrhovaných opatření se podceňují. Uvádějí, že Komise více důvěřuje tvrzení skupinky výrobců skleněných vláken, než mnohem větší avšak roztříštěné skupině hlavně malých a středně velkých subdodavatelů, kteří neměli skutečnou příležitost reagovat stejně silně.
(426)
Tato tvrzení se zamítají, neboť v průběhu šetření dostali uživatelé hojně příležitostí k vyjádření. Mnoho z nich to využilo a jejich údaje byly pečlivě prozkoumány a zohledněny. Všem zúčastněným stranám se v průběhu šetření dostalo pozornosti.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ A ANTISUBVENČNÍ OPATŘENÍ
(427)
Na základě závěrů, k nimž dospěla Komise v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena konečná opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový a subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(428)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(429)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Stejně jako v původním šetření, pracovalo se s cílovým ziskem ve výši 5 %.
(430)
Sdružení APFE požadovalo cílový zisk ve výši 10 % - 12 %. APFE tvrdilo, že tento cílový zisk pro analýzu by měl zohlednit nutnost vysoce kapitálově náročného odvětví dosahovat uspokojivé návratnosti vloženého kapitálu podle očekávání investorů. APFE rovněž odkazuje na zprávu Stern Business School of New York University, v níž byla pro různá průmyslová odvětví spočítána vážená průměrná cena kapitálu (WACC), v níž se kombinuje cena vlastního kapitálu a cena zadlužení (náklady dluhové služby) (43). Ve zprávě Sternovy fakulty byla vypočítána vážená průměrná cena kapitálu (WACC) pro odvětví nekonečných skleněných vláken v rozmezí 8,3 % až 8,4 %. Kromě toho APFE odkazuje na zisk ve výši 8,3 %, s kterým se pracovalo v případě čínského solárního skla (44). Dále tvrdí, že kapitálové náklady a náklady zadluženosti jsou o něco vyšší v Unii než v USA, a proto by sazba pro Unii měla být o něco vyšší, v rozmezí od 10 % do 12 %.
(431)
Skutečný zisk dosažený během posuzovaného období nelze použít vzhledem k tomu, že přes stávající platná cla stále přetrvává značný objem dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR.
(432)
V kauze solárního skla z ČLR se pracovalo s cílovým ziskem 8,3 %, neboť takového zisku docílili výrobci v Unii zařazení do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže (tj. jednalo se o zisk dosud neovlivněný dumpingovým dovozem).
(433)
I když je nesporné, že výrobní odvětví Unie je vysoce kapitálově náročné odvětví, sdružení APFE nebylo schopno prokázat, že výše cílového zisku stanoveného na základě vážené průměrné ceny kapitálu podle zprávy Sternovy fakulty projde příslušnou zkouškou. Tento požadavek byl proto zamítnut.
(434)
Po poskytnutí konečných informací začalo sdružení APFE tvrdit, že je třeba revidovat zjištění o cílovém zisku s ohledem na to, že výrobní odvětví Unie je schopno dosahovat vyššího než 5 % zisku u takových typů výrobku, jako je střiž pro vlhké použití u netkaných textilií a u sádrovce, kde dokáže dobře konkurovat dovozu z třetích zemí a kde nenaráží na agresivní prodej dumpingových a subvencovaných čínských výrobků z nekonečného skleněného vlákna pod cenou.
(435)
V předchozím šetření se pracovalo s cílovým ziskem ve výši 5 %. Tento cílový zisk byl zachován, jelikož nebyly předloženy podložené argumenty o změněných tržních podmínkách, které by zdůvodnily vyšší cílový zisk.
(436)
Střiž pro vlhké použití (WUCS), tak jako kterýkoli jiný typ dotčeného výrobku, se používá coby výztužný materiál a má omezenou skladovatelnost a vyšší dopravní náklady kvůli hmotnosti obsažené vody (viz 63. bod odůvodnění). Střiže pro vlhké použití (WUCS) se dovážejí do Unie v mnohem menším množství než jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken. Ziskové rozpětí u tohoto jediného typu výrobku tedy není reprezentativní pro dotčený výrobek.
(437)
Komise poté určila úroveň pro odstranění újmy na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku s újmu nepůsobící váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(438)
Po poskytnutí konečných informací přišel jeden vyvážející výrobce s tvrzením, že u tří kontrolních čísel výrobků (PCN) jsou nepřesné hodnoty CIF.
(439)
Po prověření Komise upravila příslušné hodnoty CIF, což vedlo k malé změně v rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou u tohoto vyvážejícího výrobce.
(440)
Na tomto základě byly stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost
Úroveň pro odstranění újmy
Jushi Group
24,8 %
Jiangsu Changhai Group
4,9 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
26,1 %
441)
Jeden uživatel tvrdil, že všechny faktické okolnosti zůstaly nezměněné, a proto jediný způsob, jak může Komise dospět k závěru, že se zhoršila újma údajně způsobená dovozem z ČLR, je použití jiné metodiky pro výpočet rozpětí újmy v porovnání s původním šetřením.
(442)
Faktické okolnosti nezůstaly nezměněné. Výpočet aktuálního rozpětí újmy s použitím metodiky z původního šetření proto vede k jinému výsledku, jelikož se změnily základní údaje, jako jsou náklady, ceny a ztráty.
(443)
Po poskytnutí konečných informací se jeden vyvážející výrobce zajímal o to, jaké změněné okolnosti zdůvodní výpočet rozpětí újmy na základě kontrolního čísla výrobku (PCN) oproti prostému srovnání průměrných cen, jak se to dělalo v původním šetření.
(444)
Komise se domnívá, že základní metodika použitá v současném šetření je táž jako metodika použitá v předchozím šetření. Výběr vzorku a srovnávání byly prováděny na stejné úrovni. Výpočet rozpětí újmy na základě kontrolního čísla výrobku (PCN) umožnil podrobnější a přesnější výsledek, ale to nelze považovat za změnu metodiky.
(445)
Tentýž vyvážející výrobce také uvedl, že rohože ze střiže z nekonečného skleněného vlákna tvoří součást dotčeného výrobku, avšak výpočet rozpětí újmy neodráží kontrolní číslo výrobku rohoží ze střiže. Vyvážejícího výrobce zajímalo, i) jestli výrobci v Unii už tyto rohože ze střiže nevyráběli a ii) proč Komisi v minulosti zřejmě nečinilo žádné potíže nalézt náhražku hlavního typu výrobku za účelem výpočtu rozpětí újmy, a to dokonce i v případech, kdy se kontrolní číslo výrobku přesně neshodovalo.
(446)
Dotčený výrobek skutečně zahrnuje rohože ze střiže a někteří výrobci v Unii (nebo jejich subjekty) tyto rohože vyrábějí. Výrobci v Unii zařazení do vzorku vyráběli typy rohoží, které se v průběhu období šetření z ČLR nedovážely. Shoda kontrolního čísla výrobku však byla celkově vysoká, a proto nebylo třeba hledat náhražky.
(447)
Tento vyvážející výrobce se mimoto zajímal, i) proč byla nutná úprava na základě obchodní úrovně a komu výrobci v Unii své výrobky skutečně prodávají a ii) proč při výpočtu újmy nebyly u čínského prodeje zohledněny dopravní náklady do skladu v EU a skladovací náklady.
(448)
Výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávají převážně přímo koncovým uživatelům. To nebyl případ čínských vývozců zařazených do vzorku. Více prodejních transakcí procházelo přes distributory nebo jiné zprostředkovatelské prodejní kanály. Když se tedy veškeré prodejní transakce převedly na úroveň prodeje koncovým uživatelům, byly ceny lépe srovnatelné. Podle standardní metodiky se při výpočtu cenového podbízení zohledňují náklady po dovozu, zatímco rozpětí újmy vychází z hodnoty CIF čínského prodeje na vývoz.
(449)
Vyvážející výrobce se rovněž podivil, proč není stávající antidumpingové clo zařazeno do rozpětí újmy, jelikož zařazení tohoto cla do hodnoty CIF by bylo v souladu s používanou metodikou cenového podbízení.
(450)
Rozpětí pro odstranění újmy, jak je prezentováno v tomto nařízení, odráží celé rozpětí potřebné pro odstranění újmy. Kdyby bylo stávající antidumpingové rozpětí zařazeno do rozpětí pro odstranění újmy, výsledkem by bylo jen rozpětí částečného odstranění újmy.
(451)
Po poskytnutí konečných informací přišel žadatel s tvrzením, že jelikož Jiangsu Changhai Group v šetření plně nespolupracovala (viz výše oddíl C. 2.1.), jsou informace o vývozní ceně této skupiny nespolehlivé, a neměly by se tedy používat při výpočtu rozpětí újmy. Žadatel tvrdil, že vývozní cena skupiny může být chybná, jestliže je zjištěna na základě výrobních nákladů společnosti, které nebylo možné řádné ověřit kvůli tomu, že tato společnost v šetření dostatečně nespolupracovala. Vývozní cena této skupiny by se měla stanovit spíše na základě dostupných údajů ve smyslu čl. 18 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 28 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení.
(452)
Jak je vysvětleno v 92. bodě odůvodnění, dotčený výrobek nevyvážela v rámci skupiny společnost, která poskytla zavádějící informace, nýbrž pouze OCH. Společnost OCH však plně spolupracovala v obou šetřeních a poskytla spolehlivé informace o vývozní ceně skupiny (např. poskytla faktury, jež Komise na místě ověřila). Komise tedy nemá důvod pochybovat o vývozní ceně skupiny. Rozpětí újmy bylo vypočteno na základě skutečné ověřené vývozní ceny - uvedené na prodejních fakturách - bez ohledu na to, jak byla stanovena a zda vycházela z výrobních nákladů dané společnosti. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Konečná opatření
(453)
Antisubvenční šetření bylo provedeno souběžně s přezkumem antidumpingových opatření a omezilo se na újmu. Vzhledem k použití pravidla nižšího cla a skutečnosti, že konečná subvenční rozpětí jsou nižší než úroveň pro odstranění újmy, by Komise měla v souladu s článkem 15 základního antisubvenčního nařízení uložit konečné vyrovnávací clo na úrovni zjištěných konečných subvenčních rozpětí a poté uložit konečné antidumpingové clo na úrovni příslušné pro odstranění újmy.
(454)
Na základě této metodiky a skutkové podstaty tohoto případu, zejména skutečnosti, že opatření jsou omezena rozpětím újmy, se Komise domnívá, že v této věci nevyvstává otázka „dvojího započtení“.
(455)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce čínských vyvážejících výrobců bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo „pro všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(456)
Pro ostatní spolupracující čínské vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a uvedené v příloze I je konečná sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb stanovených pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku s výjimkou skupiny, ke které patří vyvážející výrobce, na něhož se vztahuje ustanovení čl. 28 odst. 1.
(457)
Po poskytnutí konečných informací požádal jeden vyvážející výrobce o přiznání individuálního zacházení ve smyslu čl. 9 odst. 5 základního antidumpingového nařízení a o výpočet individuálního dumpingového rozpětí.
(458)
Avšak vzhledem k tomu, že částečný prozatímní přezkum se omezuje jen na újmu, dumpingová rozpětí, tak jak byla stanovena v předchozím antidumpingovém šetření, zůstávají beze změny. Žádost o individuální dumpingové rozpětí byla proto zamítnuta.
(459)
Na základě výše uvedených skutečností se sazby, podle nichž se tato cla ukládají, stanovují takto:
Čínský vývozce
Dumpingové rozpětí (stanovené v původním šetření)
Subvenční rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Vyrovnávací clo
Antidumpingové clo
Jushi Group
29,7 %
10,3 %
24,8 %
10,3 %
14,5 %
Jiangsu Changhai Group
9,6 %
5,8 %
4,9 %
4,9 %
0 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,7 %
9,7 %
29,6 %
9,7 %
19,9 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
10,2 %
26,1 %
10,2 %
15,9 %
Celní sazby pro všechny ostatní společnosti
10,3 %
19,9 %
(460)
Individuální sazba antidumpingového a antisubvenčního cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Odráží tedy situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(461)
Společnost může požadovat individuální celní sazbu, pokud následně změní svou obchodní firmu. Tato žádost musí být předložena Komisi. (45) Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace, které umožní prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna obchodní firmy společnosti neovlivňuje její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně obchodní firmy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(462)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Závazek
(463)
Jeden čínský vyvážející výrobce navrhl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 13 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení. Nabídka závazku obsahovala minimální dovozní ceny několika hlavních typů a podtypů dotčeného výrobku.
(464)
Komise se domnívá, že dotčený výrobek existuje v mnoha podtypech a stupních, které se cenově liší až o 700 %. Existuje tedy velké riziko vzájemné kompenzace. V rámci jednoho typu výrobku se mohou ceny pohybovat až o 550 % v závislosti na podtypech výrobku. Různé minimální dovozní ceny, které navrhl čínský vyvážející výrobce, se navíc nacházely hluboko pod cenou, která nezpůsobuje újmu, a tudíž by neodstraňovaly újmu způsobovanou výrobnímu odvětví Unie.
(465)
Pokud jde o cla, vzhledem k výše uvedenému by nebylo možné rozlišovat specifikaci bez individuální analýzy každé dovozní transakce s cílem určit, do které skupiny minimální dovozní ceny daný výrobek patří. Monitoring by se tak stal velmi obtížný, ne-li prakticky neuskutečnitelný.
(466)
Tato společnost navíc vyváží do Unie také další výrobky, na které se opatření nevztahují. Je tu tedy riziko kompenzace, pokud by tyto výrobky byly prodány stejným odběratelům. Někteří z jejich odběratelů v Unii jsou ve spojení a obchodují také s jinými společnostmi ve spojení, které sídlí mimo Unii. Tyto složité obchodní a podnikatelské vazby vytvářejí další potenciální rizika vzájemné kompenzace.
(467)
Na základě výše uvedeného byla nabídka závazku odmítnuta.
(468)
Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního antidumpingového nařízení nevydal žádné stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
(1) Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) a 7019 31 00 a pocházejících z Čínské lidové republiky.
(2) Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Společnost
Konečné vyrovnávací clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd, a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
4,9
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7
B991
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
10,2
Všechny ostatní společnosti
10,3
A999
3) Uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
(4) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Ustanovení článku 1 prováděcího nařízení Rady (EU) č. 248/2011 se nahrazuje následujícím zněním.
(1)
Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) a 7019 31 00 a pocházejících z Čínské lidové republiky.
(2)
Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
14,5
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd, Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Changzhou Tianma Group Co., Ltd
0
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
19,9
B991
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
15,9
Všechny ostatní společnosti
19,9
A999
3)
Uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
(4)
Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 16. prosince 2014.