РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 733/2013 НА СЪВЕТА
от 22 юли 2013 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 994/98 по прилагането на членове 92 и 93 от Договора за създаване на Европейската общност към някои категории хоризонтална държавна помощ
(текст от значение за ЕИП)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 109 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид становището на Европейския парламент,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета (1) дава правомощия на Комисията да обявява чрез регламенти, че някои определени категории помощ са съвместими с вътрешния пазар и са освободени от изискването за уведомяване по член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).
(2)
Държавната помощ е обективно понятие, определено в член 107, параграф 1 от ДФЕС. Правомощието на Комисията да приема групови освобождавания, предвидено в Регламент (ЕО) № 994/98, се отнася единствено за мерките, които отговарят на всички критерии по член 107, параграф 1 от ДФЕС, и следователно представляват държавна помощ. Включването на определена категория помощ в Регламент (ЕО) № 994/98 или в регламент за освобождаване от задължение не предопределя квалифицирането на дадена мярка като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(3)
Регламент (ЕО) № 994/98 дава правомощия на Комисията да обявява, че при определени условия помощите за малки и средни предприятия (МСП), за научноизследователска и развойна дейност, за опазване на околната среда, помощите за трудова заетост и обучение, както и помощите, отговарящи на пътната карта, одобрена от Комисията за всяка държава членка за предоставяне на регионални помощи, са съвместими с вътрешния пазар и не подлежат на задължението за уведомяване.
(4)
Регламент (ЕО) № 994/98 дава право на Комисията да освобождава помощта за научноизследователска и развойна дейност, но не и за иновации. Междувременно иновациите станаха приоритет на политиката на Съюза в контекста на „Съюза за иновации“, една от водещите инициативи на стратегията „Европа 2020“. Освен това редица мерки за помощ за иновации са сравнително малки и не предизвикват значителни нарушения на конкуренцията.
(5)
В сектора на културата и опазването на културното наследството редица мерки, предприемани от държавите членки, не могат да бъдат определени като помощ, защото не отговарят на всички критерии по член 107, параграф 1 от ДФЕС, например защото бенефициентът не развива икономическа дейност или защото няма никакви последствия за търговията между държавите членки. Доколкото обаче мерките в областта на културата и опазването на културното наследство представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, от държавите членки понастоящем се изисква да уведомяват Комисията за тези мерки. Регламент (ЕО) № 994/98 дава право на Комисията да предоставя освобождаване на помощ, отпусната на малки и средни предприятия (МСП), но това освобождаване е с ограничена употреба в сектора на културата, тъй като получателите често са големи дружества. Малките проекти в областта на културата, творчеството и опазването на културното наследство обаче, дори да се реализират от по-големи дружества, обикновено не водят до никакви значителни нарушения на конкуренцията, а датиращи отскоро случаи показват, че тази помощ има ограничени последствия за търговията.
(6)
Освобождаванията в сектора на културата и опазването на културното наследство могат да се предвиждат въз основа на опита на Комисията, изложен в насоки, например за кинематографичните и аудио-визуалните творби, или да бъдат развити въз основа на конкретни случаи. Когато предвижда такова групово освобождаване, Комисията следва да вземе предвид факта, че то следва да обхваща само мерките, представляващи държавна помощ, че по принцип следва да бъде насочено към мерки, допринасящи за постигането на целите на „Модернизиране на държавната помощ на ЕС“, както и че групово освобождаване се предоставя единствено на помощта, за която Комисията е придобила значителен опит. Освен това следва да се вземат предвид основната компетентност на държавите членки в областта на културата и специалната закрила, предоставена на културното многообразие съгласно член 167, параграф 1 от ДФЕС.
(7)
От държавите членки се изисква да уведомяват Комисията и за мерките за държавна помощ, предоставена за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия. Сумите, предоставени в тази област, обикновено са ограничени и могат да бъдат определени ясни условия за съвместимост. Регламент (ЕО) № 994/98 дава право на Комисията да освобождава този вид помощ от задължението за уведомяване само ако е предоставена на МСП. Големите дружества обаче също могат да бъдат засегнати от природни бедствия. Според опита на Комисията тази помощ не води до никакви значителни нарушения на конкуренцията и въз основа на придобития опит могат да бъдат определени ясни условия за съвместимост.
(8)
От държавите членки се изисква да уведомяват Комисията и за мерките за държавна помощ, предоставена за отстраняване на щети, причинени от някои неблагоприятни климатични условия в областта на рибарството. Сумите, предоставени в тази област, обикновено са ограничени и могат да бъдат определени ясни условия за съвместимост. Регламент (ЕО) № 994/98 дава право на Комисията да освобождава този вид помощ от задължението за уведомяване само ако тя е предоставена на МСП. Големите дружества обаче също могат да бъдат засегнати от неблагоприятни климатични условия в областта на рибарството. Според опита на Комисията тази помощ не води до никакви значителни нарушения на конкуренцията и могат да бъдат определени ясни условия за съвместимост въз основа на придобития опит.
(9)
В съответствие с член 42 от ДФЕС правилата за държавната помощ не се прилагат при определени условия за някои мерки за помощ в полза на селскостопанските продукти, изброени в приложение I към ДФЕС. Член 42 не се прилага за горското стопанство и за продукти, които не са включени в приложение I. Поради тази причина понастоящем съгласно Регламент (ЕО) № 994/98 помощта за горското стопанство и за насърчаване на невключени в приложение I продукти от сектора на храните, може да бъде освободена само ако е ограничена до МСП. Комисията следва да може да освобождава определени видове помощ за горското стопанство, включително помощ, съдържаща се в програмите за развитие на селските райони, както и помощта, предназначена за насърчаването и рекламата на невключени в приложение I продукти от сектора на храните, където според опита на Комисията нарушенията на конкуренцията са ограничени и могат да бъдат определени ясни условия за съвместимост.
(10)
В съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) № 1198/2006 на Съвета от 27 юли 2006 г. за Европейския фонд за рибарство (2) членове 107, 108 и 109 от ДФЕС се прилагат за помощите, отпускани от държавите членки на предприятия в сектора на рибарството, с изключение на плащанията, извършвани от държавите членки съгласно и в съответствие с Регламент (ЕО) № 1198/2006. Допълнителната държавна помощ за опазването на морските и сладководните биологични ресурси обикновено има ограничени последствия за търговията между държавите членки, допринася за постигането на целите на Съюза в сферата на морската политика и политиката в областта на рибарството и не води до сериозни нарушения на конкуренцията. Предоставяните суми обикновено са ограничени и могат да бъдат определени ясни условия за съвместимост.
(11)
В сектора на спорта, по-специално в сферата на аматьорския спорт, редица мерки, предприемани от държавите членки, не могат да бъдат определени като помощ, защото не отговарят на всички критерии по член 107, параграф 1 от ДФЕС, например защото бенефициентът не развива икономическа дейност или защото няма никакви последствия за търговията между държавите членки. Доколкото обаче мерките в областта на спорта представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, от държавите членки понастоящем се изисква да уведомяват Комисията за тези мерки. Мерките за държавна помощ в сектора на спорта, по-специално тези в сферата на аматьорския спорт или малките по мащаб, често са с ограничени последствия за търговията между държавите членки и не водят до сериозни нарушения на конкуренцията. Предоставените суми обикновено също са ограничени. Въз основа на придобития опит могат да бъдат определени ясни условия за съвместимост, за да се направи така, че помощта в областта на спорта да не води до никакво значително нарушение.
(12)
По отношение на помощта за въздушния и морския транспорт, според опита на Комисията, помощта със социален характер за транспорта на живеещите в отдалечени райони като най-отдалечените райони и острови, включително монорегионалните островни държави членки и рядконаселените зони, не поражда значително нарушаване на конкуренцията, при условие че се предоставя без дискриминация спрямо самоличността на превозвача. Освен това за нея могат да бъдат определени ясни условия за съвместимост.
(13)
През последните години Комисията придоби голям опит в областта на помощта за широколентова инфраструктура и създаде насоки за това (3). Според опита на Комисията помощта за определени видове широколентови инфраструктури не води до никакви значителни нарушения на конкуренцията и може да подлежи на групово освобождаване, при условие че са изпълнени някои условия за съвместимост и че инфраструктурата се разполага в „бели райони“, т.е. в райони, в които няма инфраструктура от същата категория (широколентова или за високоскоростен достъп от следващо поколение NGA) и в които няма вероятност такава инфраструктура да бъде разработена в близко бъдеще, както е посочено в установените в насоките критерии. Това се отнася за помощта за предоставяне на основен широколентов достъп, както и за индивидуалните мерки за помощ в ограничен размер, които обхващат NGA мрежите, и помощта за строителни работи, свързани с широколентовия достъп и пасивната широколентова инфраструктура.
(14)
По отношение на инфраструктурата редица мерки, предприемани от държавите членки, не могат да бъдат определени като помощ, защото не отговарят на всички критерии по член 107, параграф 1 от ДФЕС, например защото бенефициентът не развива икономическа дейност или защото няма никакви последствия за търговията между държавите членки, или защото мерките представляват компенсация за услуга от общ икономически интерес и отговарят на всички критерии на съдебната практика по делото Altmark (4). Доколкото обаче финансирането на инфраструктура представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, от държавите членки понастоящем се изисква да уведомяват Комисията за тези мерки. По отношение на инфраструктурата предоставянето на помощ в ограничен размер на инфраструктурни проекти може да се окаже ефективен начин за подпомагане постигането на целите на Съюза, доколкото помощта минимизира разходите и ограничава потенциалното нарушаване на конкуренцията. Поради това Комисията следва да има възможност да освобождава държавната помощ за инфраструктурни проекти, които подпомагат постигането на целите, посочени в настоящия регламент, както и подпомагат други цели от общ интерес, особено целите на „Европа 2020“ (5). Това може да обхваща подкрепа за проекти, включващи многосекторна инфраструктура или съоръжения, където е необходима помощ в малки размери. Въпреки това груповото освобождаване може да бъде предоставяно само за инфраструктурни проекти, за които Комисията има достатъчен опит, за да определи ясни и строги критерии за съвместимост, които гарантират, че рискът от потенциално нарушаване на конкуренцията е ограничен и че помощта в големи размери продължава да подлежи на изискването за уведомяване съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС.
(15)
Следователно приложното поле на Регламент (ЕО) № 994/98 следва да бъде разширено, за да включи нови категории помощ. Посоченото включване не засяга квалифицирането на дадена мярка като държавна помощ в категориите и секторите, в които държавите членки вече са се намесили.
(16)
С Регламент (ЕО) № 994/98 се изисква праговете за всяка категория помощ, по отношение на която Комисията приема регламент за групово освобождаване, да бъдат изразени като интензитет на помощта по отношение на съвкупност от допустими разходи или като максимален размер на помощта. Това условие затруднява груповото освобождаване на някои видове мерки, включващи държавна помощ, които поради специфичния начин, по който са планирани, не могат да бъдат точно изразени като интензитет на помощта или като максимален размер на помощта, като например финансовите инженерингови инструменти или някои видове мерки, насочени към насърчаване на инвестициите в рисков капитал. Това се дължи най-вече на факта, че такива комплексни мерки могат да включват помощи на различни нива: преки бенефициенти, междинни бенефициенти, непреки бенефициенти. Предвид нарастващото значение на тези мерки и техния принос за постигане на целите на Съюза е необходима по-голяма гъвкавост, за да се даде възможност да се приложи освобождаване за тези мерки. Ето защо при такива мерки следва да е възможно да се определят прагове за предоставянето на конкретна помощ, като максимален размер на държавно подпомагане за тази мярка или във връзка с нея. Максималният размер на държавното подпомагане може да съдържа елемент на подпомагане, който да не представлява държавна помощ, при условие че мярката включва поне някои елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, които елементи не са незначителни.
(17)
С Регламент (ЕО) № 994/98 от държавите членки се изисква да предоставят обобщена информация относно предоставената от тях помощ, която е обхваната от Регламента за групово освобождаване. Публикуването на тези обобщения е необходимо, за да се гарантира прозрачността на мерките, приети от държавите членки. По времето, когато беше приет Регламент (ЕО) № 994/98, публикуването им в Официален вестник на Европейския съюз беше най-ефективното средство за гарантиране на прозрачност. С развитието на електронните комуникационни медии обаче публикуването на обобщенията на уебсайта на Комисията е също толкова бърз и по-ефективен метод, който осигурява и по-голяма прозрачност на заинтересованите страни. Следователно, вместо да бъдат публикувани в Официален вестник, тези обобщения следва да бъдат публикувани на уебсайта на Комисията.
(18)
По същия начин проекторегламентите и другите документи, които трябва да бъдат разгледани от Консултативния комитет по държавна помощ в съответствие с Регламент (ЕО) № 994/98, следва да бъдат публикувани на уебсайта на Комисията, а не в Официален вестник, с цел да се осигури по-голяма прозрачност и за да се намалят административната тежест и закъсненията в публикуването.
(19)
Процедурата за съгласуване, посочена в член 8 от Регламент (ЕО) № 994/98, предвижда допитване до Консултативния комитет по държавна помощ преди публикуването на проекторегламента. За по-голяма прозрачност обаче проекторегламентът следва да се публикува на уебсайта на Комисията в същото време, когато Комисията се допитва до Консултативния комитет за първи път.
(20)
Поради това Регламент (ЕО) № 994/98 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 994/98 се изменя, както следва:
1)
Заглавието на регламента се заменя със следното:
„Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета от 7 май 1998 година относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към определени категории хоризонтална държавна помощ“.
2)
Член 1 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1 буква а) се заменя със следното:
„а)
помощи за:
i)
малки и средни предприятия;
ii)
научноизследователска, развойна дейност и иновации;
iii)
опазване на околната среда;
iv)
заетост и обучение;
v)
култура и опазване на културното наследство;
vi)
отстраняване на щети, причинени от природни бедствия;
vii)
отстраняване на щети, предизвикани от някои неблагоприятни климатични условия в областта на рибарството;
viii)
горско стопанство;
ix)
насърчаване на невключени в приложение I от ДФЕС продукти от хранителния сектор;
x)
опазване на морските и сладководните биологични ресурси;
xi)
спорт;
xii)
транспорт в полза на живеещи в отдалечени райони, когато тази помощ е със социален характер, при условие че се предоставя без дискриминация относно самоличността на превозвача;
xiii)
основна широколентова инфраструктура, отделни инфраструктурни мерки в ограничен размер, обхващащи мрежите за достъп от следващо поколение, строителни работи, свързани с широколентовия достъп, и пасивна широколентова инфраструктура в области, в които няма подобна инфраструктура или в които няма вероятност такава инфраструктура да бъде разработена в близко бъдеще;
xiv)
инфраструктурни проекти, които подпомагат целите, изброени в подточки от i) до xiii) и в буква б) от настоящия параграф и които подпомагат други цели от общ интерес, особено целите на „Европа 2020“;
б)
в параграф 2 буква в) се заменя със следното:
„в)
прагове, изразени като интензитет на помощта по отношение на съвкупност от допустими разходи или като максимален размер на помощта, или - за определени видове помощ, при които може да е трудно да се определят точно интезитетът или размерът на помощта, по-специално финансовите инженерингови инструменти, инвестициите в рисков капитал или други подобни - изразени като максимално равнище на държавно подпомагане за тази мярка или във връзка с нея, без да се засяга квалификацията на съответната мярка съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС;“.
3)
Член 3, параграф 2 се заменя със следното:
„2. При реализацията на системи за помощ или индивидуални помощи, отпускани извън система, освободени съгласно регламентите, посочени в член 1, параграф 1, държавите членки предоставят на Комисията за публикуване на уебсайта на Комисията обобщена информация относно тези системи за помощ или индивидуални помощи, които не са предмет на системите за освободени помощи.“
4)
Член 8 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1 буква а) се заменя със следното:
„а)
едновременно с публикуването на проекторегламент в съответствие с член 6;“
б)
в параграф 2 второто изречение се заменя със следното:
„Проектите и документите, които трябва да се разгледат, се прилагат към уведомлението, и могат да бъдат публикувани на уебсайта на Комисията.“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 юли 2013 година.
NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 733/2013
ze dne 22. července 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 994/98 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 109 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 994/98 (1) opravňuje Komisi prohlásit prostřednictvím nařízení, že některé specifikované kategorie podpor jsou slučitelné s vnitřním trhem a nevztahuje se na ně oznamovací povinnost podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“).
(2)
Státní podpora je objektivní pojem vymezený v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pravomoc Komise přijímat blokové výjimky, stanovená v nařízení (ES) č. 994/98, se vztahuje pouze na opatření, která splňují všechna kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a představují tudíž státní podporu. Skutečnost, že je určitá kategorie podpory zahrnuta do nařízení (ES) č. 994/98 nebo v určitém nařízení o výjimce, nepředurčuje kvalifikaci určitého opatření jakožto státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(3)
Nařízení (ES) č. 994/98 opravňuje Komisi vyhlásit, že za určitých podmínek je podpora ve prospěch malých a středních podniků, podpora ve prospěch výzkumu a vývoje, podpora ve prospěch ochrany životního prostředí, podpora ve prospěch zaměstnanosti a vzdělávání a podpora, jež odpovídá mapě poskytování regionální podpory schválené Komisí pro každý členský stát, slučitelná s vnitřním trhem a nevztahuje se na ni oznamovací povinnost.
(4)
Nařízení (ES) č. 994/98 opravňuje Komisi vyjmout podpory na výzkum a vývoj, avšak nikoliv na inovace. Inovace se mezitím staly jednou z politických priorit Unie v rámci iniciativy „Unie inovací“, jedné ze stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020. Navíc mnohé podpory na inovace jsou poměrně drobné a nenarušují výrazně hospodářskou soutěž.
(5)
V oblasti kultury a zachování kulturního dědictví nemusí řada opatření přijatých členskými státy představovat podporu, neboť nesplňují veškerá kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, například protože příjemce nevykonává hospodářskou činnost nebo protože není zasažen obchod mezi členskými státy. Nicméně pokud opatření v oblasti kultury a zachování kulturního dědictví státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy představují, jsou členské státy v současnosti povinny je oznamovat Komisi. Nařízení (ES) č. 994/98 opravňuje Komisi, aby udělila výjimku na podporu poskytnutou malým a středním podnikům, ale taková výjimka má v oblasti kultury omezené použití, protože příjemci jsou často velké podniky. Přitom malé projekty v oblasti kultury, tvorby a zachování kulturního dědictví, i když jsou prováděny většími společnostmi, nevedou obvykle k žádným výrazným narušením hospodářské soutěže a nedávné případy ukázaly, že taková podpora má na obchod omezený účinek.
(6)
Výjimky v oblasti kultury a zachování kulturního dědictví by mohly být vymezovány na základě zkušeností Komise zachycených v pokynech, například v případě kinematografických a audiovizuálních děl, nebo by takové výjimky mohly být vytvářeny na základě jednotlivých případů. Komise by při navrhování těchto blokových výjimek měla zohlednit skutečnost, že by se měly vztahovat pouze na opatření představující státní podporu, že by měly být v zásadě zaměřeny na opatření přispívající k cílům „Modernizace státní podpory v EU“ a že blokově lze vyjmout pouze takovou podporu, s níž má již Komise patřičné zkušenosti. Kromě toho by měla být zohledněna primární pravomoc členských států v oblasti kultury, zvláštní ochrana, jíž se podle čl. 167 odst. 1 Smlouvy dostává kulturní rozmanitosti, a zvláštní povaha kultury.
(7)
Členské státy jsou povinny Komisi oznamovat i opatření státní podpory na náhradu škod způsobených přírodními katastrofami. Částky podpory poskytnuté v této oblasti jsou většinou omezené a mohou být definovány jasné podmínky slučitelnosti. Nařízení (ES) č. 994/98 opravňuje Komisi vyjmout takovou podporu z oznamovací povinnosti, pouze pokud je poskytnuta malým a středním podnikům. Velké společnosti však mohou být přírodními katastrofami rovněž postiženy. Ze zkušeností Komise vyplývá, že taková podpora nevede k žádným výrazným narušením hospodářské soutěže a že na základě získaných zkušeností lze definovat jasné podmínky slučitelnosti.
(8)
Členské státy musí oznámit Komisi i opatření státní podpory na náhradu škod způsobených určitými nepříznivými povětrnostními podmínkami při rybolovu. Částky podpory poskytnuté v této oblasti jsou většinou omezené a mohou být definovány jasné podmínky slučitelnosti. Nařízení (ES) č. 994/98 opravňuje Komisi vyjmout takovou podporu z oznamovací povinnosti, pouze pokud je poskytnuta malým a středním podnikům. Nepříznivými povětrnostními podmínkami při rybolovu mohou být nicméně postiženy i velké společnosti. Ze zkušeností Komise vyplývá, že taková podpora nevede k žádným výrazným narušením hospodářské soutěže a že na základě získaných zkušeností lze definovat jasné podmínky slučitelnosti.
(9)
V souladu s článkem 42 Smlouvy se pravidla státní podpory za určitých podmínek nevztahují na některá opatření podpory ve prospěch zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy. Článek 42 se nevztahuje na odvětví lesnictví ani na produkty neuvedené v příloze I. Proto je v současnosti možné vyjmout na základě nařízení (ES) č. 994/98 podporu v odvětví lesnictví a pro potravinářské produkty neuvedené v příloze I, pouze pokud je omezena na malé a střední podniky. Komise by měla mít možnost vyjmout určité druhy podpory ve prospěch odvětví lesnictví, mimo jiné podpory zahrnuté do programů rozvoje venkova, a rovněž podpory ve prospěch propagace a reklamy potravinářských produktů neuvedených v příloze I, jsou-li podle zkušeností Komise v těchto případech narušení hospodářské soutěže omezená a lze definovat jasné podmínky slučitelnosti.
(10)
V souladu s článkem 7 nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu (2) se články 107, 108 a 109 Smlouvy uplatňují na podporu poskytovanou členskými státy ve prospěch podniků v odvětví rybolovu, s výjimkou plateb, které členské státy uskutečnily na základě nařízení (ES) č. 1198/2006 a v souladu s ním. Dodatečná státní podpora na ochranu mořských a sladkovodních biologických zdrojů má na obchod mezi členskými státy obvykle omezený vliv, přispívá k plnění cílů Unie v oblasti námořní a rybářské politiky a nepředstavuje vážné narušení hospodářské soutěže. Poskytnuté částky podpory jsou většinou omezené a mohou být definovány jasné podmínky slučitelnosti.
(11)
V odvětví sportu, zejména v oblasti amatérského sportu, nemusí řada opatření přijatých členskými státy představovat podporu, neboť nesplňují veškerá kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, například protože příjemce nevykonává hospodářskou činnost nebo protože není zasažen obchod mezi členskými státy. Nicméně pokud opatření v oblasti sportu státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy představují, jsou členské státy v současnosti povinny je oznamovat Komisi. Státní podpora sportu, zejména amatérského sportu nebo sportu provozovaného v malém rozsahu, má na obchod mezi členskými státy často pouze omezený vliv a nepředstavuje vážné narušení hospodářské soutěže. Kromě toho jsou poskytnuté částky obvykle omezené. Na základě zkušeností mohou být definovány jasné podmínky slučitelnosti a lze tak zajistit, aby podpora sportu neznamenala výrazné narušení.
(12)
Pokud jde o podporu v oblasti letecké a námořní přepravy, podle zkušeností Komise sociální podpora v oblasti dopravy pro obyvatele odlehlých regionů, jako jsou nejvzdálenější regiony a ostrovy včetně ostrovních členských států o jednom regionu a řídce osídlených oblastí, nezpůsobuje výrazná narušení hospodářské soutěže, pokud je poskytována nezávisle na totožnosti dopravce, a je možné stanovit jasné podmínky slučitelnosti.
(13)
V posledních letech získala Komise rozsáhlé zkušenosti s podporou pro odvětví širokopásmového připojení a vytvořila příslušné pokyny (3). Ze zkušeností Komise vyplývá, že podpory pro některé typy širokopásmové infrastruktury nevedou k žádným výrazným narušením hospodářské soutěže a mohly by být blokově vyňaty za předpokladu splnění určitých podmínek slučitelnosti a za předpokladu, že je infrastruktura použita v tzv. „bílých oblastech“, tedy v oblastech, kde infrastruktura téže kategorie není přítomna (širokopásmové připojení nebo vysokorychlostní přístupová síť nové generace, NGA) a kde v blízké budoucnosti pravděpodobně nebude rozvinuta, jak je uvedeno v kritériích vypracovaných v pokynech. To platí pro podporu poskytování základního širokopásmového připojení a pro podporu malých jednotlivých opatření, která se týkají sítí NGA, jakož i pro podporu stavebně-inženýrských prací širokopásmového připojení a pasivní širokopásmové infrastruktury.
(14)
Pokud jde o infrastrukturu, řada opatření přijatých členskými státy nemusí představovat podporu, neboť nesplňují veškerá kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, například protože příjemce nevykonává hospodářskou činnost nebo protože není zasažen obchod mezi členskými státy nebo protože opatření spočívá v náhradě za službu obecného hospodářského zájmu, která splňuje veškerá kritéria judikatury ve věci Altmark (4). Nicméně pokud financování infrastruktury státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy představují, jsou členské státy povinny ji oznámit Komisi. Pokud jde o infrastrukturu, mohou nízké částky podpory věnované infrastrukturním projektům představovat účinný způsob podpory cílů Unie, jestliže tato podpora minimalizuje náklady a potenciální narušení hospodářské soutěže je omezené. Komise by tudíž měla mít možnost udělit výjimku projektům v oblasti infrastruktury podporujícím cíle uvedené v tomto nařízení a další cíle společného zájmu, zejména cíle strategie Evropa 2020 (5). Výjimka by se mohla vztahovat i na podporu pro projekty zahrnující víceodvětvové sítě nebo zařízení, u nichž jsou zapotřebí poměrně malé částky podpory. Avšak blokové výjimky lze udělovat pouze v případech infrastrukturních projektů, kde má Komise dostatečné zkušenosti ke stanovení jasných a přísných kritérií slučitelnosti, aby bylo zajištěno, že riziko potenciálního narušení hospodářské soutěže bude omezené a že velké částky podpory budou i nadále podléhat oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(15)
Oblast působnosti nařízení (ES) č. 994/98 by proto měla být rozšířena na nové kategorie podpory. Jejich začlenění nemá vliv na kvalifikaci určitého opatření jakožto státní podpory v kategoriích nebo odvětvích, kde jsou členské státy již aktivní.
(16)
Nařízení (ES) č. 994/98 vyžaduje, aby pro každou kategorii podpor, u kterých Komise přijme nařízení o blokových výjimkách, byly prahy vyjádřené buď jako výše podpory v poměru k souhrnu způsobilých nákladů, nebo v podobě maximální výše podpory. Tato podmínka znesnadňuje blokové výjimky na některé typy opatření zahrnující opatření státní podpory, u kterých v důsledku zvláštního způsobu, jakým byla koncipována, nelze přesně vyjádřit intenzitu podpory nebo maximální výši podpory, jako jsou například nástroje finančního inženýrství nebo některé formy opatření k propagaci investic rizikového kapitálu. To je způsobeno zejména skutečností, že taková komplexní opatření mohou zahrnovat podporu na různých úrovních: u přímých příjemců, zprostředkujících příjemců a nepřímých příjemců. S ohledem na rostoucí význam takových opatření a jejich přínos pro cíle Unie by měla být při umožnění výjimek pro ně zajištěna větší flexibilita. U těchto opatření by tedy mělo být možné stanovit prahové hodnoty pro konkrétně udělenou podporu, pokud jde o maximální míru státní podpory daného opatření nebo vztahující se k němu. Maximální míra státní podpory může zahrnovat podpůrný prvek, který nemusí být státní podporou, jsou-li součástí daného opatření alespoň určité prvky, které zahrnují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a které nejsou okrajové.
(17)
Nařízení (ES) č. 994/98 vyžaduje po členských státech, aby předložily souhrny informací o podporách, které poskytly a na které se vztahuje nařízení o výjimkách. Zveřejnění těchto souhrnů je nezbytné pro zabezpečení transparentnosti opatření přijatých členskými státy. Jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie bylo nejúčinnějším prostředkem v době, kdy bylo nařízení (ES) č. 994/98 přijato. Nicméně s ohledem na rozvoj elektronických komunikačních prostředků je zveřejnění těchto souhrnů na internetových stránkách Komise rychlejší a efektivnější metodou a zvýší transparentnost ku prospěchu zúčastněných stran. Je proto třeba nahradit zveřejnění uvedených souhrnů v Úředním věstníku zveřejněním na internetových stránkách Komise.
(18)
Obdobně by se návrhy nařízení a ostatní dokumenty, které má zkoumat Poradní výbor pro státní podpory v souladu s nařízením (ES) č. 994/98, měly zveřejňovat na internetových stránkách Komise, a nikoli v Úředním věstníku Evropské unie, aby byla zabezpečena větší transparentnost, snížena administrativní zátěž a zkrácena prodleva při zveřejňování.
(19)
Konzultační postup zavedený v článku 8 nařízení (ES) č. 994/98 stanoví, že před zveřejněním návrhu nařízení musí být konzultován Poradní výbor pro státní podpory. Nicméně v zájmu větší transparentnosti by měl být návrh nařízení zveřejněn na internetových stránkách Komise současně s první konzultací Komise s poradním výborem.
(20)
Nařízení (ES) č. 994/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 994/98 se mění takto:
1)
Název nařízení se nahrazuje tímto:
„Nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na určité kategorie horizontální státní podpory“.
2)
Článek 1 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
podpora ve prospěch:
i)
malých a středních podniků,
ii)
výzkumu, vývoje a inovací,
iii)
ochrany životního prostředí,
iv)
zaměstnanosti a odborné přípravy,
v)
kultury a zachování kulturního dědictví,
vi)
nápravy škod způsobených přírodními katastrofami,
vii)
nápravy škod způsobených některými nepříznivými povětrnostními podmínkami při rybolovu,
viii)
lesnictví,
ix)
propagace potravinářských produktů neuvedených v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie,
x)
ochrany mořských a sladkovodních biologických zdrojů,
xi)
sportu,
xii)
obyvatel odlehlých regionů na dopravu, pokud má podpora sociální charakter a je poskytována nezávisle na totožnosti dopravce,
xiii)
základní širokopásmové infrastruktury, malých jednotlivých opatření podpory infrastruktury, která se týkají přístupových sítí nové generace, stavebně-inženýrských prací širokopásmového připojení a pasivní širokopásmové infrastruktury, v oblastech, kde taková širokopásmová infrastruktura neexistuje nebo nebude pravděpodobně v blízké budoucnosti rozvinuta,
xiv)
infrastruktury na podporu cílů uvedených v bodech i) až xiii) tohoto písmene a v písmeni b) a na podporu dalších cílů společného zájmu, zejména cílů strategie Evropa 2020.“;
b)
v odstavci 2 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
prahy vyjádřené jako výše podpory v poměru k souhrnu nákladů, které je možné zahrnout, nebo v podobě maximální výše podpory nebo, v případě některých typů podpory, kdy může být obtížné přesně stanovit výši podpory nebo částku podpory, zejména u nástrojů finančního inženýrství nebo investic rizikového kapitálu či v případech podobné povahy, v podobě maximální míry státní podpory daného opatření nebo vztahující se k němu, aniž je dotčena kvalifikace dotyčných opatření podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie;“.
3)
V článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„Při uskutečňování režimů podpory nebo jednotlivých podpor poskytnutých mimo jakýkoliv režim, které byly vyňaty podle nařízení uvedených v čl. 1 odst. 1, předloží členské státy Komisi souhrny informací o těchto režimech podpory nebo jednotlivých podporách, na které se nevztahuje vynětí, za účelem jejich zveřejnění na internetových stránkách Komise.“
4)
Článek 8 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
současně se zveřejněním jakéhokoli návrhu nařízení v souladu s článkem 6“;
b)
v odstavci 2 se druhá věta nahrazuje tímto:
„K oznámení o svolání zasedání se přikládají projednávané návrhy a dokumenty, jež mohou být zveřejněny na internetových stránkách Komise.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. července 2013.