РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1269/2012 НА СЪВЕТА
от 21 декември 2012 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход, inter alia, от Русия, след частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 3, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 954/2006 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Хърватия, Румъния, Русия и Украйна. Мерките се състояха в налагането на адвалорно антидъмпингово мито в размер на 24,1 % върху вноса от поименно изброени производители износители в Русия, като за вноса от всички останали дружества в Русия бе приложена остатъчна митническа ставка в размер на 35,8 %. Окончателното антидъмпингово мито, наложено на групата, обект на настоящото разследване за преразглеждане - OAO TMK („TMK Group“ или „заявителят“), която включва OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works, бе в размер на 35,8 %, т.е. остатъчното мито.
(2)
С Регламент (ЕО) № 812/2008 (3) и след започване на междинно преразглеждане по искане на TMK Group съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент („разследването за преразглеждане“) Съветът измени окончателното антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана на 27,2 % за TMK Group.
(3)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките („разследване с оглед изтичане на срока на действие“) с Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 (4) Съветът запази мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 954/2006 върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна.
(4)
Съответно мерките, които са в сила понастоящем, са наложените с Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012. TMK Group, която включва OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works, е обект на антидъмпингово мито в размер на 27,2 %.
1.2. Започване на частично междинно преразглеждане
(5)
На 14 октомври 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, („известието за започване“) (5) започването съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, прилагани при вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия.
(6)
Преразглеждането, чийто обхват бе ограничен до разглеждането на дъмпинга, бе започнато вследствие на обосновано искане, подадено от TMK Group. В искането заявителят представи prima facie доказателства за това, че запазването на наложените мерки на сегашното ниво вече не е необходимо за компенсиране на нанасящия вреда дъмпинг.
1.3. Засегнати страни
(7)
Комисията официално уведоми заявителя, органите в държавата износителка и промишлеността от Съюза за започването на частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни бе предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(8)
За да получи информацията, необходима за разследването, Комисията изпрати въпросник на заявителя, който изпрати отговор в посочения срок.
(9)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи равнището на дъмпинга. Проведени бяха проверки на място в помещенията на заявителя и на свързаните с него търговски дружества ZAO TMK Trade House (Moscow), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkaryno), TMK Europe GmbH (Cologne), TMK Italia s.r.l.(Lecco) and TMK Global S.A. (Geneva).
1.4. Разследван период в рамките на преразглеждането
(10)
Разследването по отношение на равнището на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. (наричан по-нататък „разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е същият като продукта, определен в Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012, с който бяха наложени действащите понастоящем мерки, т.е. безшевни тръби от желязо или стомана с кръгло напречно сечение с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (6), с произход от Русия, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 („разглежданият продукт“ или „безшевни тръби“).
2.2. Сходен продукт
(12)
Както бе установено при първоначалното разследване, както и при разследването с оглед изтичане на срока на действие, при настоящото разследване бе потвърдено, че продуктът, произвеждан в Русия и изнасян за Съюза, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Русия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба. Поради това тези продукти се приемат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Дъмпинг на вноса през РПП
3.1.1. Нормална стойност
(13)
Продажбите на вътрешния пазар са реализирани чрез свързаните дружества ZAO TMK Trade House и TMK Warehouse, които са препродавали безшевните тръби на независими клиенти в Русия.
(14)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред за всеки производител износител беше проверено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. При проверката се установи, че продажбите на вътрешния пазар са били представителни при всички производители износители.
(15)
Освен това за всеки вид на сходния продукт, продаван на вътрешния пазар от производителите износители, бе проверено дали е бил достатъчно представителен за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха приети за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от заявителя продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(16)
В съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент след това бе проверено дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаден в представителни количества, може да се разглеждат като реализирани при обичайни търговски условия. Това бе направено, като бе определен относителният дял на рентабилните продажби, реализирани на вътрешния пазар, на независими потребители за всеки изнасян вид на разглеждания продукт по време на РПП.
(17)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(18)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал до 80 % от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе на база действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид през РПП.
(19)
Нормалната стойност за непредставителните видове (т.е. тези, чиито продажби на вътрешния пазар представляват по-малко от 5 % от експортните продажби за Съюза или които изобщо не се продават на вътрешния пазар) бе изчислена на база производствените разходи по вид на продукта плюс сума за разходи за реализация, общи и административни разходи и за печалба. При наличие на продажби на вътрешния пазар бе използвана печалбата от сделките при обичайни търговски условия на този пазар по видове на разглеждания продукт. При липсата на продажби на вътрешния пазар бе използвана средната печалба.
(20)
По отношение на производствените разходи и в частност разходите за енергия и по-конкретно тези за газ бе проверено дали цените на газа, платени от производителите износители, са отразявали разумно разходите, свързани с производството и разпределението на газа.
(21)
Бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, платена от производителите износители, е била около една трета от експортната цена на природния газ от Русия. В тази връзка всички налични данни сочат, че цените на газа на вътрешния пазар на Русия са регулирани цени, които са значително под пазарните цени, заплащани за природен газ на нерегулирани пазари. Следователно, тъй като разходите за газ не са били разумно отразени в документацията на производителите износители, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. В отсъствието на достатъчно представителни, неизкривени цени на газа по отношение на вътрешния пазар на Русия бе сметнато за целесъобразно в съответствие с член 2, параграф 5 корекцията да е на база информацията, получена от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена на базата на средната цена на руския газ при продажбата му за износ на немско-чешката граница (Waidhaus), коригирана така, че да отрази разходите за местно разпределение. Тъй като е основната станция за продажба на руски природен газ за ЕС, който, от една страна, е най-големият пазар за руски природен газ, а, от друга - е с цени, достоверно отразяващи разходите, Waidhaus може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.
(22)
След оповестяването TMK Group заяви, че корекцията на цената на газа противоречи на член 2, параграф 5 от основния регламент и на клауза 2.2.1.1 от антидъмпинговото споразумение на СТО. Както е посочено в съображение 21, бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, платена от TMK Group, е около една трета от експортната цена на природния газ от Русия. Следователно, тъй като разходите за газ не са били разумно отразени в документацията на производителите износители, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. Искането, направено от TMK Group, бе счетено за необосновано и при липса на доказателства бе отхвърлено.
3.1.2. Експортна цена
(23)
Следва да се отбележи, че някои количества за износ от разглеждания продукт не са докладвани от TMK Group, понеже за тях е било счетено, че не попадат в обхвата на разследването. По време на проверките на място на представителите на Комисията бяха показани мостри под формата на парчета от продукта, при които се вижда напречното му сечение - преди и след обработката, но те не могат да се приемат за убедителни доказателства.
(24)
След разглеждане на въпроса бе сметнато, че посочените безшевни тръби попадат в обхвата на продукта. Поради това съответните износни сделки бяха взети предвид при изчисляване на дъмпинга.
(25)
По време на изслушването на 9 ноември 2012 г., което беше председателствано от служителя по изслушванията, TMK Group заяви, че желае преразглеждане основно на въпроса с класирането, повдигнат в документа за оповестяването, който според тях е довел до увеличаване на дъмпинговия им марж с около 13 - 14 %. TMK Group изрази изненада относно факта, че тези продукти са счетени като попадащи в обхвата на разследването и повторно заяви, че посочените количества за износ не са били декларирани на основание, че са „заготовки“ (наричани още „кухи профили“), а не тръби и поради това според тях не попадат в обхвата на продукта. Също така отбелязаха и факта, че този въпрос е бил разгледан много накратко от службите на Комисията в хода на проверката на място. В това отношение следва да се отбележи, че самата TMK Group посочва в свое изявление от 31 август 2012 г., че „въпросът дали „кухите профили“, попадащи в обхвата на код по КН 7304 59 10, следва да бъдат включени в обхвата на разследването, е разгледан обстойно в хода на разследването“. Всъщност, както Европейската асоциация на производителите на стоманени тръби (ESTA), така и TMK Group неколкократно имаха достатъчна възможност да изразят мнение по този въпрос. Следва да се отбележи също, че службите на Комисията поискаха от свързаните с TMK вносители да попълнят приложението към въпросника и провериха получената информация по време на проверка на място с цел да се събере цялата налична информация. Становището, че този въпрос е разгледан много „накратко“ от службите на Комисията в хода на разследването и че тези продукти са счетени за част от обхвата, е неправилно и следователно беше отхвърлено.
(26)
TMK Group посочи още, че включването на посочените количества за износ е незаконно и необосновано, тъй като службите на Комисията не са успели да докажат, че тръбите не са „необработени“, а заключенията, че тези „заготовки“ са „полузавършени“ (или частично обработени) продукти са необосновани.
(27)
Първо, припомня се, че продуктите, обхванати в кодове по КН 7304 39 10 и 7304 59 10 са „безшевни тръби и кухи профили“ от желязо (с изключение на чугун) или стомана, „необработени, прави и с еднаква дебелина на стените, предназначени изключително за производството на тръби с друг профил и с друга дебелина на стените“. В обяснителната бележка към кодове 7304 39 10 и 7304 59 10 се посочва, че в тях се класират „безшевните стоманени тръби, получени главно чрез пробиване или валцуване на горещо или чрез пробиване и изтегляне на горещо, наричани обикновено с термина „заготовка“. Те са предназначени да бъдат преработени в тръби с други профили или с други дебелини и да имат по-малки допуски в размерите от тези на изходния продукт. Те се представят с грубо отрязани изчистени краища, без никаква друга окончателна обработка. Техните външни и вътрешни повърхности са необработени и имат нагар и следователно не са блестящи. От друга страна, те не са нито омаслени, нито поцинковани, нито лакирани.“ След разглеждане на аргументите, представени от TMK Group и ESTA, беше счетено, че въз основа на различните документи, събрани по време на проверките на място (поръчки и спецификации на клиенти, междуфирмени договори, фактури, издадени от свързани вносители, описание на стандарта ISO 9809-1), тези тръби действително са „полузавършени“ в смисъл, че трябва да отговарят на определени изисквания и спецификации, като например „висококачествени стоманени тръби за газови бутилки, завършени чрез гореща обработка от стомана марка 34CrMo4, която отговаря на UNI EN 10083-1 и DIN 1629, с „отгряване до едро зърно“ и „гладки краища“, с размерите, посочени в поръчката“. Освен това други изисквания, които са изброени в поръчките на клиенти и в спецификациите, като например „ултразвуково изпитване за възможни дефекти, контрол на дебелината, овализация и праволинейност“ също показват по-нататъшното обработване на тези тръби, което не е характерно за т.нар. „заготовки“.
(28)
TMK Group твърди, че характеристиките „отгряване до едро зърно“ и „гладки краища“ не са включени в критериите, изброени в текста за съответните кодове по КН и в обяснителните бележки, за да се определи дали дадена тръба е „необработена“. В това отношение трябва да се отбележи, че текстовете на позициите и съответните обяснителни бележки не винаги съдържат изчерпателен списък на всички характеристики на обхванатите продукти. По отношение на продукти като разглежданите, в които се срещат характеристики на различни видове стоки, класирането зависи от най-важните характеристики на внасяните стоки. Следователно, макар и тези характеристики да не са включени в критериите, изброени в текста за съответните кодове по КН и в обяснителните бележки, те представляват важни елементи при определяне дали видовете продукти могат да бъдат смятани за „необработени“ и, съответно, дали попадат в обхвата на кодовете по КН 7304 39 10 и 7304 59 10.
(29)
TMK Group твърди също, че тези тръби не са отгряти, тъй като не са били подлагани на термична обработка, както е посочено в сертификатите за лабораторни изпитвания от завода. В това отношение следва да се отбележи, че в спецификациите на клиента се съдържа противоречива информация, тъй като в тях е спомената термична обработка на продукта. Позоваване на тези спецификации на клиента има в други документи като например декларацията на производителя, издадена от TMK Group, и спецификацията към договорите, подписани между TMK Group и несвързания им клиент.
(30)
Отбелязва се също, че в горепосочените междуфирмени договори, представени от TMK Group по време на проверката на място, посочените продукти първоначално са били класирани под различен код по КН (обект на мерки) и са променени на код по КН, който не е обект на мерки (включително през ПР), въпреки че въз основа на наличната информация няма промени в поръчката на клиента и в спецификациите на продукта. TMK Group твърди, че тази промяна в кода по КН няма отношение, тъй като съгласно приложимите митнически правила за класиране са важни обективните характеристики на стоките към момента на вноса им в Съюза. Въпреки че обективните характеристики на стоките към момента на вноса им в Съюза представляват важен елемент, от TMK Group не отричат, че са класирали видовете продукти като продукти - обект на мерки, преди да променят тази класация, дори без да има промяна в спецификациите на продукта. Това се приема като един от елементите, които водят до заключението, че разглежданите видове продукти попадат в обхвата на разследването.
(31)
Също се отбелязва, че в спецификации на несвързани клиенти е ясно обозначено, че продуктите са „полуготови“, а не „заготовки“ или „кухи профили“. По последния въпрос TMK твърди, че за целите на митническото класиране няма абсолютно никакво значение как продуктът е описан от купувача. В отговор на това трябва да се посочи, че описанието на продукта от страна на купувача има известно значение, тъй като купувачът очевидно е бил наясно с изискванията за продукта в момента на поръчката. Следователно е под въпрос дали описанието на купувача няма „абсолютно никакво значение“.
(32)
В заключение, полуготовите стоманени тръби, произведени чрез термична обработка и закупени с цел производство на посочените бутилки, трябва да отговарят на много подробни технически изисквания и изисквания за качество и размери. Тези характеристики явно не съответстват на понятието „необработен“, както е посочено в обяснителните бележки към кодове по КН 7304 39 10 и 7304 59 10, и следователно представените от TMK Group коментари относно предполагаемото грешно тълкуване на термина „необработен“ от страна на Комисията, бяха отхвърлени.
(33)
Противно на няколко предходни изявления TMK Group твърди също, че посочените продукти, продадени на несвързан клиент, са били не само предназначени за същото приложение, т.е. производство на газови бутилки, но те биха могли да бъдат преработени в т.нар. „прецизно обработени тръби“. Групата твърди, че несвързаният клиент първо преработва заготовките в студеновалцувани тръби (или прецизно обработени тръби), а след това в газови бутилки. Следва да се отбележи, че този елемент противоречи не само на твърденията на TMK Group в предишни заявления, но и на събраната по време на проверките на място информация. Независимо от гореспоменатото следва да се отбележи, че посоченото допълнително твърдение е ново, подадено на късен етап, както и неподкрепено с доказателства. В допълнение групата представи доказателства, които според нея показват, че несвързаният клиент също е продавал прецизно обработени тръби. Макар и да се отбелязва, че посоченото доказателство е представено на много късен етап от разследването, се отбелязва също, че то се отнася за период дълго след РПП и документите са във връзка с евентуални продажби на всякакви видове (или сечения) студеновалцувани продукти (тръби). Следователно горепосочените аргументи бяха отхвърлени.
(34)
По-голямата част от износа на разглеждания продукт от производителите износители за Съюза е бил продаден на независими клиенти в Съюза чрез две свързани търговски дружества, т.е. TMK Europe GmbH и TMK Italia, разположени, съответно, в Германия и Италия. Експортната цена на горепосочения износ бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени, т.е. като се използват препродажните цени, платени или подлежащи на плащане на свързаното дружество от първия независим купувач в съюза през РПП, като цената е коригирана за всички възникнали разходи между вноса и препродажбата, както и за печалбата.
(35)
Ограничени количества са изнесени пряко на независими потребители в Съюза. Експортната цена за тези количества бе установена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.1.3. Сравнение
(36)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Въз основа на това бяха направени корекции по отношение на разходите за опаковане, транспорт, кредити и антидъмпингови мита.
(37)
TMK Group поиска да се вземат предвид някои характеристики, свързани с марката стомана, вида на нарязването и покритието на безшевните тръби, за да се гарантира обективното сравнение между безшевните тръби, реализирани на вътрешния пазар, и тези за износ.
(38)
От Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз (ESTA) бе заявено, че всяко искане за промяна на определението на продукта или на методологията, използвани в първоначалното разследване или в последващо преразглеждане, е нарушение на член 11, параграф 9 от основния регламент и следва да не се взема предвид.
(39)
В това отношение разследването установи, че искането, отправено от TMK Group, не засяга определението на продукта, а дава възможност за определяне на допълнителни характеристики, които гарантират обективно сравнение между безшевни тръби, които имат общи белези. Освен това бе установено, че посочените допълнителни характеристики се отразяват върху цените и сравнимостта на цените.
(40)
Въз основа на горепосоченото бе сметнато, че искането е обосновано и следователно горепосочените характеристики бяха взети предвид.
(41)
TMK Group твърдеше, че в съответствие с член 11, параграф 10 от основния регламент митата, платени при сделки DDP („доставено, мито платено“) следва да не се приспадат, за да се установи експортната цена. TMK Group твърдеше, че в сравнение с последния пълен 12-месечен период преди налагането на антидъмпингово мито върху износа на безшевни тръби от TMK за Съюза (1 юли 2005 г. - 30 юни 2006 г. или „референтния период“) митото е било надлежно отразено в цените, прилагани през РПП и в последващите продажни цени в Съюза.
(42)
В това отношение бе установено, че DDP цените, прилагани за първите несвързани потребители, не покриват дори разходите, без да се отчитат изобщо антидъмпинговите мита. т.е. тези сделки са като цяло на загуба. Отбелязва се също, че дори цените за сходни продукти да са нараснали с близо 30 % след референтния период, цената на суровините, от която зависят средно над 50 % от производствените разходи, е нараснала с повече от 70 % за същия период. Въз основа на горепосоченото се приема, че не са представени убедителни доказателства, че митото е надлежно отразено в начислените цени.
(43)
Също така се отбелязва, че дори ако се приеме, че митото е отразено в последващите продажни цени (quod non), член 11, параграф 10 от основния регламент изисква митото да е отразено както в препродажните цени, така и в последващите продажни цени.
(44)
След оповестяването TMK Group продължи да изразява възражения относно приспадането на митата от експортните цени и да твърди, че направената корекция на разходите за газ е довела до загуби, които според тях са със сигурност от по-ниска величина, без обаче да предостави други доказателства. TMK Group поддържа мнението си, че фактът че експортните цени франко завода следва да бъдат по-високи от производствените разходи, е законово необосновано и отново повтори, че критерият, който трябва да се разглежда, е единствено дали платените антидъмпингови мита са надлежно отразени в препродажната цена, начислена към несвързани клиенти, които са закупували на база DDP. Тъй като DDP цените, начислени на първите несвързани клиенти, не покриват разходите, без да се отчитат изобщо антидъмпинговите мита, дори без корекцията за газа, и понеже цената на суровините, от която зависят средно над 50 % от производствените разходи, е нараснала с повече от 70 % за същия период, както е посочено в съображение 42 по-горе, се счита, че TMK Group не са представили убедителни доказателства, че митото е надлежно отразено в начислените цени и в последващите продажни цени.
(45)
Въз основа на гореизложеното, твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.1.4. Дъмпингов марж
(46)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на база цената франко завода за всеки от производителите износители. За ТМK Group е установен единен общ дъмпингов марж чрез изчисляване на единна среднопретеглена ставка на дъмпинга за производителите износители от TMK Group.
(47)
На тази основа дъмпинговият марж, изразен като процент от CIF цената на граница на Съюза, без платено мито, е 29,6 %. След оповестяването TMK Group обърна внимание на някои технически грешки в изчисленията на дъмпинга за двама от производителите си. Тези технически грешки бяха коригирани и среднопретегленият дъмпингов марж, установен за TMK Group, е 28,7 % вместо 29,6 %.
(48)
Отбелязва се, че за разлика от prima facie доказателствата, представени в искането за преразглеждане, посоченият дъмпингов марж е по-висок от съществуващото мито, приложимо към вноса на TMK Group. Увеличението е следствие от редица фактори: първо, доказателствата, представени в искането за преразглеждане, са се отнасяли само до някои сделки на един от тримата производители износители. За някои от тези сделки бе установено, че не се отнасят до разглеждания продукт. Второ, в хода на разследването, както бе посочено в съображение 23 по-горе, бе установено, че някои износни сделки на разглеждания продукт не са докладвани от групата. Най-накрая, твърдението на групата по отношение на митото като разход (вж. съображения 41 - 45) бе отхвърлено. Взети заедно тези обстоятелства, заедно с други обстоятелства, проверени в хода на разследването, доведоха до увеличението на дъмпинговия марж.
4. ТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЕНЕНИТЕ ОБСТОЯТЕЛСТВА
(49)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент бе проверено дали има разумно основание да се сметне, че променените обстоятелства относно дъмпинга имат траен характер.
(50)
В искането си за преразглеждане TMK Group посочва, че са налице променени обстоятелства с траен характер, тъй като са осъществени значителни промени във вътрешната структура, както и съществени подобрения в производственото оборудване, което се е отразило пряко върху структурата на разходите.
(51)
Разследването разкри, че в действителност TMK Group е направила значителни инвестиции, които са подобрили ефективността и са увеличили капацитета. Като се имат предвид обаче увеличението на цените на суровините и ориентирането на продуктовата гама към продукти с по-висока добавена стойност, не можа да се потвърди, че производствените разходи са намалели. По отношение на подобренията, посочени в съображение 50, бе установено, че са от структурно естество и има малка вероятност да се променят в близко бъдеще.
(52)
Освен това бяха взети предвид тенденциите през РПП в експортните цени в държави, които не са членки на ЕС, и в ЕС след РПП. Бе установено, че износът в държави, които не са членки на ЕС, на идентични продукти, се реализира на съпоставими ценови равнища като експортните продажби в ЕС през същия период. По отношение на периода след РПП бе установено, че се наблюдават малко по-високи цени в сравнение с РПП, което съответства на международните тенденции при ценовите равнища. Следователно няма основания да се допусне, че експортните цени биха се изменили значително в обозримото бъдеще.
5. ИЗМЕНЕНИЕ НА АНТИДЪМПИНГОВИТЕ МЕРКИ
(53)
Като се имат предвид резултатите от разследването, се смята за целесъобразно антидъмпинговото мито, приложимо за вноса на разглеждания продукт от страна на TMK Group да се измени на 28,7 %. Измененото антидъмпингово мито следва да бъде определено на равнището на установения дъмпингов марж, понеже той е по-нисък от маржа на вредата, установен в първоначалното разследване.
(54)
Заинтересованите страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012, и получиха възможност да представят своите коментари,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Вписването за OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works в таблицата в член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 се заменя със следното:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 декември 2012 година.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1269/2012
ze dne 21. prosince 2012,
kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících mimo jiné z Ruska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v sazbě 24,1 % uloženého na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ruska, se zbytkovou celní sazbou 35,8 % na dovoz od všech ostatních společností z Ruska. Konečné antidumpingové clo pro skupinu, která je předmětem tohoto přezkumného šetření, OAO TMK (dále jen „skupina TMK“ nebo „žadatel“), složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works, bylo uloženo v sazbě 35,8 %, což odpovídá zbytkové celní sazbě.
(2)
Nařízením (ES) č. 812/2008 (3) Rada po zahájení prozatímního přezkumu, o které požádala skupina TMK podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, (dále jen „přezkumné šetření“) změnila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pro skupinu TMK na 27,2 %.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (4) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“) zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny.
(4)
Opatřeními platnými v současné době jsou proto opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012. Na skupinu TMK složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works se vztahuje antidumpingové clo v sazbě 27,2 %.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(5)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (5) Komise dne 14. října 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(6)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané skupinou TMK. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Dotčené strany
(7)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost předložit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala žadateli dotazník, na který odpověděl v dané lhůtě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení ZAO TMK Trade House (Moskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkarino), TMK Europe GmbH (Kolín nad Rýnem), TMK Italia s.r.l. (Lecco) a TMK Global S.A. (Ženeva) byly provedeny inspekce.
1.4 Období přezkumného šetření
(10)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je tentýž jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (6), pocházející z Ruska, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „bezešvé trubky a duté profily“).
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný v Rusku a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ruska a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.1.1 Běžná hodnota
(13)
Prodej na domácím trhu se uskutečňoval prostřednictvím společností ve spojení, ZAO TMK Trade House a TMK Warehouse, které bezešvé trubky a duté profily následně dále prodávaly nezávislým odběratelům v Rusku.
(14)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce posuzováno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u všech vyvážejících výrobců reprezentativní.
(15)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(16)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně posuzováno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(19)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk.
(20)
Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, bylo přezkoumáno, zda ceny plynu placené vyvážejícími výrobci přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(21)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu nasvědčují všechny dostupné údaje tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a jsou výrazně nižší než tržní ceny zemního plynu na neregulovaných trzích. Vzhledem k tomu, že náklady na plyn nebyly podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení v záznamech vyvážejících výrobců přiměřeně zohledněny, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Jelikož nebyly k dispozici žádné dostatečně reprezentativní nezkreslené ceny plynu týkající se ruského domácího trhu, bylo uznáno za vhodné, aby se při úpravě vycházelo v souladu s čl. 2 odst. 5 z informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), upravené s přihlédnutím k místním distribučním nákladům. Waidhaus, hlavní centrum prodeje ruského plynu do Unie, která je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(22)
Po zveřejnění konečných závěrů skupina TMK tvrdila, že úprava na základě ceny plynu byla v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a s bodem 2.2.1.1 antidumpingové dohody WTO. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená skupinou TMK tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. Jelikož v záznamech vyvážejících výrobců nebyly přiměřeně zohledněny náklady na zemní plyn, jak stanoví čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Tvrzení skupiny TMK se považuje za nepodložené a jelikož pro ně neexistují žádné důkazy, bylo zamítnuto.
3.1.2 Vývozní cena
(23)
Je třeba poznamenat, že určitý objem vývozu dotčeného výrobku nebyl skupinou TMK uveden, protože se domnívala, že tyto ocelové trubky a duté profily nespadají do oblasti působnosti šetření. Během inspekcí na místě byly útvarům Komise předloženy vzorky ve formě příčných průřezů výrobku, který údajně nespadá do definice výrobku, před jeho dalším zpracováním a po něm, nelze je však považovat za přesvědčivý důkaz.
(24)
Po přezkoumání této otázky byl učiněn závěr, že tyto ocelové trubky a duté profily do definice výrobku spadají. Při výpočtu dumpingu bylo proto přihlédnuto k odpovídajícím vývozním transakcím.
(25)
Během slyšení, které proběhlo dne 9. listopadu 2012 a jemuž předsedal úředník pro slyšení, skupina TMK tvrdila, že by chtěla řešit zejména problém celního zařazení, který byl zmíněn při zveřejnění konečných závěrů a jehož důsledkem bylo podle ní zvýšení jejího dumpingového rozpětí asi o 13-14 %. Skupina TMK vyjádřila překvapení nad skutečností, že tyto výrobky jsou považovány za výrobky spadající do oblasti působnosti šetření, a zopakovala, že tento objem vývozu nebyl uveden z toho důvodu, že tyto výrobky jsou „polotovary“ („blanks“, rovněž nazývané „duté prvky“), a nikoli trubky, a proto podle ní nespadají do definice výrobku. Dále uvedla, že ve skutečnosti tuto záležitost řešily útvary Komise během inspekce na místě jen velmi zběžně. V tomto ohledu je třeba uvést, že samotná skupina TMK v jednom svém podání ze dne 31. srpna 2012 uvedla, že „otázka týkající se toho, zda by ‚duté prvky‘ kódu KN 7304 59 10 měly být zařazeny do oblasti působnosti tohoto šetření, či nikoli, byla během šetření důkladně projednávána“. Ve skutečnosti měly Evropský svaz pro ocelové trubky („ESTA“) i skupina TMK několikrát příležitost vyjádřit k této otázce své připomínky. Kromě toho je třeba uvést, že útvary Komise požádaly dovozce, kteří jsou ve spojení s TMK, aby vyplnili přílohu dotazníku, a získané informace během inspekce na místě ověřily, aby shromáždily veškeré příslušné informace. Tvrzení, že tuto otázku řešily útvary Komise během šetření jen velmi „zběžně“ a že tyto výrobky byly považovány za výrobky spadající do definice výrobku, bylo nesprávné, a proto bylo odmítnuto.
(26)
Skupina TMK kromě toho uvedla, že zahrnutí tohoto objemu vývozu bylo protiprávní a neodůvodněné, jelikož útvary Komise neprokázaly, že tyto trubky nebyly „neopracované“, a že závěry ve smyslu, že tyto „polotovary“ jsou „meziprodukty“ (nebo částečně opracovanými produkty), jsou neopodstatněné.
(27)
Zaprvé je třeba připomenout, že výrobky spadající do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10 jsou „trouby, trubky a duté profily“, bezešvé, ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli, „neopracované, rovné a s rovnoměrnou tloušťkou stěny, výhradně pro výrobu trub a trubek o jiném průřezu a tloušťce stěny“. Vysvětlivka k podpoložkám 7304 39 10 a 7304 59 10 uvádí, že zahrnují „ocelové bezešvé trubky vyrobené zpravidla protažením a válcováním za tepla nebo protažením a tažením za tepla; jsou zpravidla nazývány polotovar (‚blanks‘). Jsou určeny k dalšímu přepracování na trubky jiného tvaru a jiné tloušťky stěny s přesnějšími rozměrovými tolerancemi. Předkládají se s hrubě odstřiženými konci a s odstraněnými otřepy, ale jinak jsou nedokončené. Jejich vnější i vnitřní povrch je hrubý a nejsou na nich odstraněny okuje. Nejsou naolejovány, pozinkovány ani barveny“. Po zvážení argumentů předložených ze strany skupiny TMK a ESTA se dospělo k názoru, že na základě různých dokumentů shromážděných během inspekcí na místě (objednávek odběratele a specifikací, smluv mezi společnostmi, faktur vystavených dovozci ve spojení, popisu normy ISO 9809-1) jsou tyto trubky skutečně „meziprodukty“ v tom smyslu, že musí odpovídat určitým požadavkům a specifikacím, jako je „vysoká kvalita trubek válcovaných za tepla pro válce, typu oceli 34CrMo4 podle UNI EN 10083-1 a DIN 1629 ‚žíhané za surova‘ a ‚ohlazené na koncích‘ a rozměrů specifikovaných v objednávce“. Kromě toho i další požadavky, které jsou uvedeny v objednávce odběratele a specifikacích, jako je „ultrazvukové zkoušení za účelem odhalení přípustných závad, kontroly tloušťky, ovalizace a rovnosti“, dokládají další zpracování těchto trubek, což není případ tzv. polotovarů („blanks“).
(28)
Skupina TMK tvrdila, že vlastnosti „žíhané za surova“ a „ohlazené na koncích“ se nevyskytují mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN ani ve znění vysvětlivky za účelem určení toho, zda je trubka „neopracovaná“. V této souvislosti je třeba uvést, že znění položek a příslušných vysvětlivek neobsahují vždy vyčerpávající seznam všech vlastností dotčeného výrobku. Zařazení výrobků, jako jsou dotčené výrobky, které sdílejí vlastnosti různých druhů zboží, závisí na nejdůležitějších vlastnostech dováženého zboží. I když tedy tyto vlastnosti nejsou mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN a ve znění vysvětlivky, zůstávají přesto skutečnostmi, které mají význam pro posouzení toho, zda určité typy výrobků lze považovat za „neopracované“, či nikoli, a tedy zda spadají do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10.
(29)
Skupina TMK rovněž tvrdila, že tyto trubky nebyly žíhané, jelikož nebyly tepelně opracovány, jak bylo uvedeno v certifikátech o továrních zkouškách. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v kupních specifikacích odběratele jsou uvedeny rozporné informace, jelikož je v nich zmíněno tepelné opracování tohoto výrobku. Odkaz na tyto kupní specifikace je učiněn v jiných dokumentech, jako je prohlášení výrobce vydané skupinou TMK a specifikace ke smlouvám podepsaným skupinou TMK a jeho odběratelem, který není ve spojení.
(30)
Dále bylo uvedeno, že ve výše zmíněných smlouvách mezi společnostmi, které poskytla skupina TMK během inspekcí na místě, byly tyto výrobky původně zařazeny pod jiný kód KN (na nějž se vztahují opatření) a jejich zařazení bylo poté změněno na kód KN, na nějž se opatření nevztahují (i během období šetření), i když na základě dostupných informací nedošlo k žádným změnám v objednávce odběratele ani ve specifikacích výrobku. Skupina TMK tvrdila, že tato změna kódu KN nebyla relevantní, jelikož podle platných pravidel celního zařazení hrají roli objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie. Objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie jsou sice významným hlediskem, ale skupina TMK nepopírá, že zařadila tyto typy výrobků jako výrobky, na něž se vztahují opatření, předtím, než uvedené zařazení změnila, aniž by došlo k jakékoli změně ve specifikacích výrobků. Tato skutečnost se považuje za jednu ze skutečností, na jejichž základě se dospělo k závěru, že dotčené typy výrobků spadají do oblasti působnosti šetření.
(31)
Rovněž bylo uvedeno, že specifikace objednávky odběratele, který není ve spojení, jasně odkazovaly na „meziprodukty“, a nikoli na polotovary („blanks“) nebo „duté prvky“. Pokud jde o tento bod, tvrdila skupina TMK, že pro účely celního zařazení je zcela bezpředmětné, jakým způsobem výrobek popisuje kupující. V reakci na to je třeba uvést, že popis výrobku kupujícím má svůj význam v tom smyslu, že kupující si je v době objednávky zjevně vědom požadavků na výrobek. Tvrdit tedy, že popis kupujícího je „zcela bezpředmětný“, je pochybné.
(32)
Závěrem je třeba říci, že bezešvé ocelové trubky jako meziprodukty vyrobené tepelným zpracováním koupené pro účely výroby válců musí splňovat velmi podrobné technické požadavky a požadavky na kvalitu a rozměry. Tyto vlastnosti zjevně nejsou v souladu s pojmem „neopracovaný“, jak je uveden ve vysvětlivce ke kódům KN 7304 39 10 a 7304 59 10, a proto bylo nutné připomínky skupiny TMK, pokud jde o údajný nesprávný výklad pojmu „neopracovaný“ Komisí, odmítnout.
(33)
V rozporu s některými předchozími tvrzeními skupina TMK rovněž argumentovala, že tyto výrobky prodávané odběrateli, který není ve spojení, nejsou určeny výhradně pro totéž použití, tj. pro výrobu válců, ale je možné je rovněž přepracovat na tzv. přesné trubky („precision pipes“). Skupina tvrdila, že odběratel, který není ve spojení, nejprve přepracuje polotovary na trubky válcované za studena (neboli „precision pipes“), které poté zpracuje na tlakové lahve na plyn. Je třeba uvést, že toto tvrzení je v rozporu s tím, co skupina TMK tvrdila během předchozích podání, i s tím, co bylo zjištěno v dokumentech shromážděných během inspekcí na místě. Nehledě k výše zmíněným skutečnostem je třeba uvést, že toto dodatečné tvrzení je nové, bylo předloženo v pozdní fázi a nebylo podloženo důkazy. Kromě toho předložila tato skupina důkazy, které údajně prokazují, že odběratel, který není ve spojení, prodával rovněž tzv. „precision pipes“. Kromě toho, že tyto důkazy byly předloženy ve velmi pozdní fázi šetření, bylo rovněž uvedeno, že se týkaly období dlouho po skončení období přezkumného šetření a dokumenty se týkaly možných prodejů jakýchkoli typů (nebo průřezů) výrobků válcovaných za studena (trubek). Tyto argumenty byly proto odmítnuty.
(34)
Většina vývozu dotčeného výrobku ze strany vyvážejících výrobců do Unie byla určena nezávislým odběratelům v Unii, a to prostřednictvím dvou obchodních společností ve spojení, tj. TMK Europe GmbH se sídlem v Německu a TMK Italia s.r.l. se sídlem v Itálii. Vývozní cena u výše uvedeného vývozu byla stanovena na základě vývozních cen, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné, podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. za použití cen při dalším prodeji, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné společnosti ve spojení prvním nezávislým kupujícím v Unii během období přezkumného šetření, upravených tak, aby byly zohledněny všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a zisky.
(35)
Určitá omezená množství byla vyvezena přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena pro tato množství byla stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(36)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na balení, přepravu, poskytnutí úvěru a antidumpingová cla.
(37)
Skupina TMK požádala, aby bylo přihlédnuto k některým vlastnostem týkajícím se třídy oceli, typu řezání závitů a povrchové úpravy ocelových trubek a dutých profilů v zájmu zajištění spravedlivého srovnání ocelových trubek a dutých profilů prodávaných na domácím trhu a na vývoz.
(38)
Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (ESTA) prohlásil, že jakákoli žádost o změnu definice výrobku nebo metodiky použité v původním šetření nebo v následném přezkumu je v rozporu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení a nemělo by se k ní přihlížet.
(39)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že tato žádost skupiny TMK nemá vliv na definici výrobku, ale spíše umožňuje určit další vlastnosti, které zajišťují spravedlivé srovnání ocelových trubek a dutých profilů, které sdílejí stejné vlastnosti. Dále bylo zjištěno, že tyto další vlastnosti ovlivňují ceny a srovnatelnost cen.
(40)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že žádost je opodstatněná, a k výše uvedeným vlastnostem tedy bylo přihlédnuto.
(41)
Skupina TMK tvrdila, že v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení by nemělo být clo zaplacené za transakce DDP („delivered duty paid“, „s dodáním, clo placeno“) odečteno za účelem výpočtu vývozní ceny. Tvrdí, že ve srovnání s posledním úplným dvanáctiměsíčním obdobím před uložením antidumpingového cla na vývoz ocelových trubek a dutých profilů společnosti TMK do Unie (1. července 2005-30. června 2006 nebo „referenční období“) bylo toto clo řádně zohledněno v cenách účtovaných v období přezkumného šetření a v pozdějších kupních cenách v Unii.
(42)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že ceny DDP účtované prvním nezávislým odběratelům nezahrnovaly ani náklady, natož antidumpingové clo, tj. tyto transakce byly celkově ztrátové. Dále je třeba uvést, že i když se ceny podobných výrobků po skončení referenčního období zvýšily přibližně o 30 %, ceny surovin, které představují v průměru více než 50 % nákladů na výrobu, se v tomtéž období zvýšily o více než 70 %. Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o tom, že clo je řádně zohledněno v účtovaných cenách.
(43)
Rovněž je třeba poznamenat, že i kdyby byla přijata skutečnost, že clo je zohledněno v pozdějších kupních cenách (quod non), čl. 11 odst. 10 základního nařízení požaduje, aby clo bylo zohledněno v cenách dalšího prodeje i v pozdějších kupních cenách.
(44)
Po zveřejnění konečných zjištění skupina TMK nadále vznášela námitky proti odečtení cla z vývozních cen a dále tvrdila, že provedená úprava na základě nákladů na plyn způsobila ztráty, které byly podle jejího názoru jistě nižšího rozsahu, aniž však poskytla jakékoli další důkazy. Skupina TMK stále zastávala názor, že skutečnost, že vývozní ceny ze závodu by měly být vyšší než výrobní náklady, je z právního hlediska nesprávná, a zopakovala, že má být posuzováno pouze kritérium, zda bylo zaplacené antidumpingové clo řádně zohledněno v ceně dalšího prodeje účtované odběrateli, kteří nejsou ve spojení, kteří zboží nakoupili na základě DDP („s dodáním clo placeno“). Jelikož však ceny DDP účtované prvním odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nepokrývaly ani náklady, natož antidumpingové clo, dokonce i bez úpravy o náklady na plyn, a jelikož cena surovin, která představuje více než 50 % nákladů na výrobu, se v témže období zvýšila o více než 70 %, jak je uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, má se za to, že skupina TMK neposkytla nezvratné důkazy, které by prokázaly, že clo bylo řádně zohledněno v účtovaných cenách nebo v pozdějších kupních cenách.
(45)
Na základě výše uvedeného bylo proto třeba toto tvrzení zamítnout.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(46)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z vyvážejících výrobců. Pro skupinu TMK je stanoveno jedno společné dumpingové rozpětí výpočtem jako jediný vážený průměr sazby dumpingu pro vyvážející výrobce v rámci skupiny TMK.
(47)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činilo 29,6 %. Po zveřejnění konečných zjištění poukázala skupina TMK na některé administrativní chyby ve výpočtu dumpingu v případě dvou jejích výrobních subjektů. Tyto administrativní chyby byly opraveny a bylo zjištěno, že vážené průměrné dumpingové rozpětí pro skupinu TMK činí 28,7 %, a nikoli 29,6 %.
(48)
Je třeba poznamenat, že toto dumpingové rozpětí je navzdory důkazům prima facie poskytnutým v žádosti o přezkum vyšší než clo v současnosti platné pro dovoz skupiny TMK. Toto zvýšení je důsledkem několika faktorů: za prvé, důkazy předložené v žádosti o přezkum se vztahovaly pouze na určité transakce jednoho ze tří vyvážejících výrobců. Bylo zjištěno, že některé z těchto transakcí se netýkají dotčeného výrobku. Za druhé, jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění, některé vývozní transakce týkající se dotčeného výrobku nebyly v průběhu šetření skupinou uvedeny. Kromě toho bylo tvrzení skupiny, pokud jde o clo jako náklad (viz 41. až 45. bod odůvodnění), zamítnuto. Kombinace těchto skutečností s jinými skutečnostmi ověřenými v průběhu šetření vedla ke zvýšení dumpingového rozpětí.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(49)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(50)
Skupina TMK ve své žádosti o přezkum uvedla, že došlo ke změně okolností trvalé povahy, jelikož byly provedeny významné změny vnitřní struktury této skupiny a její výrobní zařízení bylo zásadně zdokonaleno, což mělo přímý dopad na strukturu jejích nákladů.
(51)
Šetření odhalilo, že skupina TMK skutečně provedla významné investice, díky nimž se zvýšila účinnost a kapacita. Avšak vzhledem ke zvýšení cen surovin a vývoji skladby výrobků směrem k většímu množství výrobků s přidanou hodnotou nelze prokázat pokles výrobních nákladů. Bylo zjištěno, že zdokonalení uvedená v 50. bodě odůvodnění jsou strukturální povahy a pravděpodobně se v blízké budoucnosti nezmění.
(52)
Kromě toho bylo přihlédnuto i k vývoji vývozních cen do zemí mimi Unii v průběhu období přezkumného šetření a do Unie po skončení období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že ceny u vývozu totožných výrobků do zemí mimo Unii byly srovnatelné s cenami u prodeje na vývoz do Unie za totéž období. Pokud jde o období po skončení období přezkumného šetření, bylo zjištěno, že se tento vývoz uskutečňoval za mírně vyšší ceny než v období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem cen na mezinárodní úrovni. Neexistuje proto žádný náznak toho, že by vývozní ceny v dohledné budoucnosti výrazně kolísaly.
5. ZMĚNA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(53)
S ohledem na výsledky tohoto šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku skupiny TMK na 28,7 %. Změněné antidumpingové clo by mělo být uloženo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, jelikož je nižší než rozpětí újmy stanovené v původním šetření.
(54)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě má být doporučena změna prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společností OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2012.