РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1072/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 ноември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 16 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриване на антидъмпингова процедура“), Комисията обяви откриването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република („съответната държава“, „Китай“ или „КНР“).
(2)
Процедурата започна след подаването на жалба на 3 януари 2012 г. от името на производители от ЕС („жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Жалбата съдържаше доказателства prima facie за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от това съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители в Съюза, известните производители износители в КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР за откриването на процедурата. Комисията също така уведоми производителите в Руската федерация, която в известието за откриване на антидъмпингова процедура бе предложена като възможна държава аналог. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на антидъмпингова процедура. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, заради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(4)
Предвид очевидно големия брой производители износители и несвързани вносители с известието за откриване на антидъмпингова процедура производителите износители и несвързаните вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. Тази информация ще позволи на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, и ако това е така, да я изготви.
(5)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, с известие за откриване на антидъмпингова процедура бе обявено, че Комисията е изготвила временна представителна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент с цел установяване на вреда. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполага Комисията на етапа на откриване на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителя, размер, географско местоположение в Съюза и продуктов сегмент. Бяха включени шестима производители от Съюза от пет държави членки, двама от които бяха малки и средни предприятия (МСП), като по този начин бяха обхванати всички основни видове продукти. Предварителната представителна извадка представляваше над 15 % от изчисленото общо производство на Съюза. Един от включените в предварителната представителна извадка производители обаче не пожела да бъде включен в нея, а няколко заинтересовани страни посочиха, че е пропусната една държава членка с голям обем продукция, която трябва да бъде включена в представителна извадка. Предвид тези факти Комисията измени своята предварителна извадка и в получената окончателна представителна извадка бяха включени седем производители от Съюза от шест държави членки, двама от които МСП, като по този начин бяха обхванати всички основни видове продукти. Тази извадка представляваше над 20 % от изчисленото общо производство на Съюза.
(6)
Около 400 производители износители или групи от производители износители от КНР, които представляват 60 % от общия износ, предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на получената информация Комисията изготви временна представителна извадка, включваща петимата производители износители с най-голям обем износ за Съюза, и прикани всички производители износители, които ѝ бяха известни, да представят коментарите си във връзка с предложената представителна извадка. Двама от предварително подбраните за извадката производители износители коригираха информацията за целите на извадката, така че техният обем на износа не бе достатъчен, за да бъдат включени в представителната извадка. Впоследствие Комисията изготви окончателната представителна извадка с актуализираните пет най-големи дружества от гледна точка на обема на износа. Включените в представителната извадка дружества представляват близо 20 % от износа за Съюза на всички съдействащи производители износители.
(7)
Окончателно подбраните за включване в представителната извадка дружества или групи от дружества са:
а)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd и свързаните с него дружества,
б)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и свързаните с него дружества,
в)
CHL International Ltd и свързаните с него дружества;
г)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited и свързаните с него дружества („Niceton“) и
д)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. Дружеството посочи, че включването му няма да доведе до прекомерно увеличаване на броя на дружествата в представителната извадка, нито ще бъде причина за забавяне на разследването, и по-специално поради факта, че то е сравнително малък износител. Освен това то отбеляза, че е чуждестранна собственост и че извадката не би била представителна без включването му в нея.
(9)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия най-голям обем в съответствие член 17, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, чието разследване е възможно в рамките на наличното време. Предвид факта, че дружеството е сравнително малък износител, неговото включване не би имало никаква добавена стойност за представителността на извадката от гледна точка на обема на износа. Освен това се отбелязва, че дружеството се представи много късно - четири месеца след уведомяването на всички производители износители за окончателния подбор и след като проверките на място в помещенията на подбраните дружества бяха приключили. Поради това искането на дружеството да бъде включено в извадката бе отхвърлено.
(10)
Над шестдесет несвързани производители износители отговориха в срок на въпросите относно извадката и предложиха сътрудничество в рамите на процедурата. Пет от тези дружества бяха подбрани за изготвяне на представителната извадка. Посочените пет несързани вносители бяха подбрани въз основа на обема и стойността на вноса и на препродажбата в Съюза, тяхното географско местоположение, модел на стопанска дейност и продуктов сегмент. Включените в представителната извадка дружества съответстват на най-големия представителен обем и стойност на вноса и препродажбата в Съюза, чието разследване е възможно в рамките на наличното време. Съгласно данните, посочени на етапа на изготвяне на извадката, те представляват близо 6 % от вноса на разглеждания продукт през периода на разследване.
(11)
За да се даде възможност на производителите износители от КНР, ако желаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на китайските производители износители, които ги бяха поискали, както и на китайските органи.
(12)
Единадесет китайски производители износители или групи от производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че при разследването се установи, че не отговарят на условията за ТДПИ. Три от тези дружества бяха включени в представителната извадка, а останалите осем - не. Един от невключените в представителната извадка производители износители впоследствие оттегли заявлението си за ТДПИ, но запази искането си за ИТ. Останалите двама производители износители от представителната извадка и други четири невключени в извадката дружества поискаха само ИТ.
(13)
Комисията изпрати въпросници на петимата включени в представителната извадка производители износители от КНР и на близо 300 други производители износители от КНР, които бяха изявили желание за това. Освен това бяха изпратени въпросници на седемте производители от Съюза, включени в представителната извадка, на петимата вносители, включени в представителната извадка, на четири сдружения на търговци на дребно и дистрибутори, както и на индивидуални търговци на дребно и дистрибутори, които бяха изявили желание за това. Също така бяха изпратени въпросници на производители износители от Индия, Турция, Бразилия, Тайланд и Русия - те бяха приети за държави, измежду които може да се избере подходяща държава аналог.
(14)
Бяха получчени отговори от тринадесет производители износители или групи от производители износители от КНР и от трима производители от възможни държави аналог (Бразилия, Тайланд и Русия). Освен това бяха получени попълнени въпросници от седемте производители от Съюза, включени в представителната извадка, и петимата вносители, включени в представителната извадка. Бяха получени и попълнени въпросници от един търговец на дребно, един дистрибутор и две сдружения на търговци на дребно и дистрибутори.
(15)
Освен това комисията получи информация и от над 20 вносители, несвързани с производители износители, няколко търговци на дребно, един доставчик на програми за маркетинг и от Китайската търговска камара на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“).
(16)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а) Производители от Съюза
(17)
Извършени бяха проверки на място при седем подбрани в извадката производители от Съюза.
(18)
Подбраните в представителната извадка производители от Съюза, както и други съдействащи производители от Съюза поискаха, въз основа на разпоредбите в член 19 от основния регламент, самоличността им да бъде запазена в тайна. Според тях разкриването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни нежелателни последици.
(19)
Някои производители жалбоподатели от Съюза снабдяват клиенти в Съюза, които получават своите продукти и от Китай, като по този начин се ползват пряко от този внос. Поради това жалбоподателите се счетоха в деликатна позиция, тъй като някои от техните клиенти могат да не бъдат удовлетворени от подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг. Поради тези причини те счетоха, че съществува риск от предизвикване на ответни мерки от страна на техните клиенти. Освен това, някои производители жалбоподатели от Съюза също изнасят за Китай. Тези дружества счетоха, че подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг може да представлява заплаха за дейността им в Китай. Искането беше удовлетворено, тъй като беше достатъчно обосновано.
(20)
Представителите на някои производители износители, CCCLA, както и някои несвързани вносители, заявиха, че не са могли правилно да упражнят правото си на защита, защото самоличността на жалбоподателите не е била разкрита. Те заявиха, че при тези обстоятелства страните са били възпрепятствани да коментират дали предприятията имат процесуална легитимация, дали е налице съществена вреда, дали могат да бъдат изключени от промишлеността на Съюза в съответствие с член 4, параграф 1, буква а) от основния регламент и/или дали извадката е представителна. Въпреки това трябва да се отбележи, че Комисията гарантира, че тези въпроси могат да бъдат проверени и разгледани в наличните досиета за справка от заинтересованите страни, като например кореспонденция до заинтересованите страни, чрез бележки относно процесуалната легитимация и подбора на извадка, и чрез изискване на надлежно документирани изявления, предоставени от другите страни. Поради това искането беше отхвърлено.
б) Производители износители в КНР
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd („Hunan Hualian“)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd („Guangxi Sanhua“)
-
CHL International Ltd и CHL Porcelain Industries Ltd („CHL“)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited и свързан търговец със седалище в Хонконг, Niceton International Limited („Niceton“)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd и Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd („Grand Collection“)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
в) Вносители от Съюза
-
Symbol srl, Treviso, Италия
-
Metro AG, Dusseldorf, Германия
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Германия
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Австрия
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Швейцария
г) Производител износител в държавата аналог
(21)
Съдействащият бразилски производител е поискал самоличността му да остане поверителна, тъй като нейното разкриване може да доведе до значителни нежелани последици върху дейността му. Искането бе счетено за основателно и поради това прието.
3. Разследван период
(22)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследван период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха подложени на разглеждане за периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
(23)
Жалбоподателите поискаха за оценка на вредата да бъде удължен с една година и да започне през 2007 г., а CCCLA поиска да бъде съкратен с една година и да започне едва през 2009 г. Първото искане не беше удовлетворено, като се има предвид, че нищо в наличната информация не потвърждава, че разглежданият период от пет години ще отрази по-добре тенденциите, както предполагат жалбоподателите. По отношение на второто искане CCCLA се позова като цяло на съдебната практика на СТО, според която членовете на СТО не могат да избират базова линия, която води единствено до съпоставка на крайните стойности, а ако промяната на базисната година лесно може да опровергае констатацията на вреда, членът на СТО трудно може да установи наличието на съществена вреда. Разследването обаче показа, че съкращаването на разглеждания период в този случай би довело до прекалено кратък период за анализ, който освен това, с оглед на въздействието на икономическата криза върху някои показатели, може да предложи нереалистична картина на вредоносните тенденции. Следователно и двете искания бяха временно отхвърлени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, понастоящем класирани в кодове по КН 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090 и с произход Китайската народна република (наричан по-долу „разглеждан продукт“). Той може да бъде от порцелан или костен порцелан, от обикновена глина, каменина, фаянс или фина керамика или други материали. Основните суровини включват минерали, като например каолин, фелдшпат и кварц, като съставът на използваните суровини определя вида на окончателния произведен керамичен продукт.
(25)
Керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня се продават под най-различни форми, които се развиват с течение на времето. Те се използват на редица места, например домакинства, хотели, ресторанти или здравни заведения.
1.1. Искания за изключване
(26)
По време на разследването бяха представени и анализирани няколко искания за изключване на специфични продукти от обхвата на продукта. Анализът на тези искания е обобщен по-долу.
1.1.1. (Фин) костен порцелан
(27)
В изложението си CCCLA поиска (финият) костен порцелан да бъде изключен от обхвата на продукта, предмет на разследването. Според твърденията, (финият) костен порцелан е коренно различен от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствените процеси, крайната употреба и възприемането от потребителя. Изработен от костен прах от бик, той се отличава с висока белота и просветност. С много висока механична якост и устойчивост срещу отчупване, той се произвежда с много по-малко сечение и чрез по-сложно и скъпо производство, което обикновено не се използва от производители от Съюза. Също така, само няколко производители от Съюза произвеждат (фин) костен порцелан.
(28)
По отношение на тези искания разследването разкри, че, първо, не съществува общоприето определение за костен порцелан. (Финият) костен порцелан е само една форма на порцелан от мека паста, като голяма част от суровините са същите като при другите керамични изделия. В представените докуметни CCCLA си противоречи относно комбинацията и частите на различните съставки. Второ, разследването не потвърди, че за (финия) костен порцелан се изисква много по-сложен производствен процес. Трето, употребата на (фин) костен порцелан като съдове и прибори за сервиране е еднаква навсякъде, било то в Китай или в Съюза. Също така, твърдостта и якостта не са специфични само за (финия) костен порцелан. Например керамичните съдове и прибори за сервиране за ресторанти или кетъринга са също особено твърди и здрави. И последно, но не и по важност, (финият) костен порцелан се произвежда от редица производители от Съюза и е в конкуренция с вноса на (фин) костен порцелан с произход от Китай. Следователно исканията за изключване на (финия) костен порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.2. Керамични (кухненски) ножове
(29)
Двама производители износители, CCCLA и различни вносители отправиха искане за изключване на керамичните (кухненски) ножове от обхвата на продукта. Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези ножове и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един продукт. Острието на керамичните (кухненски) ножове обикновено е изработено от керамичен материал от циркониев оксид, който не се използва при „стандартните“ прибори и съдове за сервиране като чаши и чинии. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, предмет на разследването, е ограничена.
(30)
Разследването показа, че керамичните (кухненски) ножове притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и крайна употреба (рязане) като металните (кухненски) ножове. Следователно, те са различни от другите продукти, обхванати от процедурата, тъй като последните са предимно изделия за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики.
(31)
Освен това, беше заявено, че технологията за производство на керамични (кухненски) ножове не съществува в Съюза, следователно продължаването на разследването по отношение на керамичните (кухненски) ножове би нарушило законодателството на Съюза и на СТО. Жалбоподателите потвърдиха, че доколкото им е известно, че няма такова производство в Съюза.
(32)
Също така беше добавено, че керамичните (кухненски) ножове се продават само на определени за целта места, а и каналите за разпространение (дистрибутори на кухненски пособия) и представителното сдружение (сдружение на производителите на прибори) също се различават. Разследването обаче не потвърди дали тези разлики са равносилни на различно възприемане от страна на потребителите в сравнение с други видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(33)
Твърдеше се освен това, че мерките за керамичните ножове няма да възстановят справедливите пазарни условия за съдовете и приборите за сервиране, а по-скоро ще навредят на крайните потребители (на керамични (кухненски) ножове). Някои страни заявиха, че тъй като керамичните (кухненски) ножове не се произвеждат в Съюза, не е възможно да съществува съществена вреда на промишлеността на Съюза в това отношение. Комисията подчини анализа на тези твърдения на отговора на въпроса дали керамичните (кухненски) ножове и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня се считат за представляващи един продукт.
(34)
Въз основа на мотивите в съображение (30) по-горе, разследването достигна до временното заключение, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайно предназначение. Следователно искането те да бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на настоящото разследване, е временно прието.
1.1.3. Изделия, които изглеждат китайски/ориенталски
(35)
Двама вносители заявиха, че съдовете и приборите за сервиране или за кухня, които изглеждат китайски/ориенталски, следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Като основна причина беше изтъкнато, че този вид изделия не се произвеждат в Съюза, че в Съюза търсенето на тези стоки винаги е било задоволявано с внос и че вносът на този вид няма да има отрицателно въздействие върху пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(36)
Разследването установи, че не съществува общоприето и обективно определение на тази категория, нито специфични характеристики, които я определят. Освен това производителите от Съюза също могат да произвеждат този стил. Освен това съдовете и приборите за сервиране или за кухня, които изглеждат китайски/ориенталски, нямат уникална или различна крайна употреба. И последно, но не и по важност, разследването посочи, че в много азиатски ресторанти се употребяват съдове и прибори за сервиране в западен стил и че въпросните продукти лесно могат да бъдат заменени. Затова исканията за изключване на изделията, които изглеждат китайски/ориенталски, от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.4. Траен порцелан
(37)
От една страна, предявено беше искане трайният порцелан да бъде изключен от обхвата на продукта поради нетипичните му физически характеристики и производствен процес. За по-голяма издръжливост и якост суровините за трайния порцелан включват 6-10 % алуминиев оксид на прах, а процесът на подготовка на суровините (каолин) е уникален. Изделията от траен порцелан изискват обучени работници и имат по-високо качество и цена в сравнение с традиционните съдове и прибори за сервиране. Освен това не се произвежда в Съюза.
(38)
От друга страна, един вносител представи данни, че съдовете и приборите за сервиране от траен порцелан, които обикновено се използват в хотелите, представляват значителен дял от общото производство на керамика в Китай, така че пренебрегването им би довело до подвеждащи резултати от разследването.
(39)
Разследването установи, че не съществува общоприето и обективно определение за траен порцелан, нито той има неоспорими характеристики, които го определят. Освен това производителите от Съюза също могат да произвеждат този вид съдове и прибори за хранене, което поставя произведените в Съюза и китайските продукти в пряка конкуренция. В допълнение, трайният порцелан няма уникална или различна крайна употреба. Затова исканията за изключване на трайния порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.5. Ръчно изработен порцелан
(40)
Едно шведско сдружение, представляващо съответните шведски вносители, представи доводи за изключване на ръчно изработения порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването. Позова се на дългата история на тези занаяти в Китай, достъпността и различното възприемане от потребителите на китайските ръчно изработени изделия в сравнение с произведени в Съюза изделия, които не са изработени ръчно.
(41)
Разследването обаче показа, че, от една страна, не съществува общоприето/обективно определение на тази категория и че, от друга страна, няколко производители от Съюза всъщност произвеждат ръчно изработен порцелан. Разследването не показа коренно различни физически характеристики от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, нито различно възприемане от страна на потребителите в сравнение с ръчно изработения порцелан, произведен в Съюза. Затова искането за изключване на ръчно изработения порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, е временно отхвърлено.
1.1.6. Ръчно рисувани съдове и прибори за сервиране
(42)
Различни вносители изпратиха доводи за изключване на ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването. Представените аргументи се отнасят до факта, че ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране са насочени към определен вид потребители, че могат да се използват за различни цели от традиционните съдове и прибори за сервиране (напр. за украса), че не се произвеждат в търговски количества в Съюза, че не са нито преки конкуренти, нито са взаимозаменяеми с други съдове и прибори за сервиране/кухня, че се възприемат различно от потребителите, че са луксозни и по-чупливи, както и специфичния за тях производствен процес - по-трудоемък и с участието на висококвалифицирани работници.
(43)
Разследването показа, че продуктът е абсолютно идентичен със съдовете и прибори за сервиране, които не са рисувани ръчно, докато не се осъществи ръчното рисуване. Също така уточни, че фактът, че производственият процес включва повече ръчна обработка, не отличава продукта. Всъщност за повечето крайни потребители е трудно или невъзможно да разграничат ръчно рисувания порцелан от порцелан, който не е рисуван ръчно. Разследването показа освен това, че ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове и прибори за сервиране и че не са непременно по-крехки. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат ръчно рисуван порцелан и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. Затова исканията за изключване на ръчно рисувания порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.7. Подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране
(44)
Един вносител изпрати доводи за изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването. Представените аргументи се отнасят до факта, че за подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране е необходим различен производствен процес, имат различна употреба (употреба за храни и напитки, а, както се твърди, рисуваните върху глазурата продукти по принцип нямат такава употреба) и различни качествени и физически характеристики, а именно безопасни за употреба за храни и 100 % устойчиви на съдомиялна машина и микровълнова печка. Страната също така заяви, че нито един производител от Съюза не може и не желае да произвежда търговски обеми от подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране и няма риск от заобикаляне на мерките, ако подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на разследването. Също така се твърди, че потребителите ги възприемат по различен начин, като се има предвид, че вместо като част от марка, по-скоро ги разглеждат като предмети със стил/за колекционери или и не се продават като сервиз.
(45)
Разследването обаче показа, че, от една страна, не съществува общоприето/обективно определение на тази категория и че, от друга страна, няколко производители от Съюза всъщност могат да ги произвеждат. Освен това беше отбелязано, че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. Разследването разкри, че продуктът е физически абсолютно еднакъв със съдовете и приборите за сервиране, които не са рисувани ръчно, и че средният потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от други видове декорирани съдове и прибори за сервиране. В него също така се уточни, че фактът, че производственият процес включва по-квалифицирана работна ръка, не прави продукта различен и че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране като цяло имат същата крайна употреба, както другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. Затова исканията за изключване на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.8. Произведени извън ЕС съдове и прибори за сервиране
(46)
Някои вносители отправят искане разследването да бъде ограничено до пазари, които понастоящем се обслужват от подали жалби производители от Съюза. В противен случай митата биха навредили на някои „специализирани“ вносители, без те да са в състояние да се снабдяват от производители от Съюза. Заявено бе също така, че производителите от Съюза със собствени марки не произвеждат за други дружества и че производителите от Съюза не обслужват малки поръчки, нито работят с отливки, което е необходимо за някои форми. Също така производителите от Съюза не са гъвкави и не предлагат подаръчни комплекти.
(47)
Това искане бе временно отхвърлено, тъй като е твърде широко и неопределено и не съществува обективно основание за такова изключване. Освен това производителите от Съюза разполагат с широка гама от продукти и редовно предлагат нови продукти, като по този начин колекциите и продуктите непрекъснато варират. Видовете продукти и качества, произвеждани от промишлеността на Съюза, редовно се установяват сред износителите. В допълнение, разследването показа, че съществуват производители от Съюза, които произвеждат изделия под марки на други договарящи се страни. Освен това беше установено, че произведените в Съюза и внесените китайски продукти са в пряка конкуренция, могат лесно да бъдат взаимозаменени и имат една и съща крайна употреба, сходни производствени процеси и възприемане от потребителя. Въпросът за гъвкавостта се разглежда в раздела, посветен на интереса на Съюза.
1.1.9. От каменина
(48)
Един вносител с производство в Китай подаде искане, че вносът на каменинови продукти, състоящи се главно на съдове и прибори за кухня, следва да бъде изключен от обхвата на продукта. Според тази страна в Съюза има само незначително производство на каменинови продукти и голяма вероятност жалбоподателите да са включили каменинови продукти, за да предотвратят заобикаляне на мерките. Вносителят твърди също, че цените на внесените продукти са били много по-високи от тези на другите производители в Съюза и че този внос не е причинил намаляване на цената или вреда.
(49)
При все това, разследването показа, че производството на Съюза е значително. Освен това беше установено, че произведените в Съюза и внесените китайски каменинови продукти са в пряка конкуренция, могат лесно да бъдат взаимозаменени и имат една и съща крайна употреба, сходни производствени процеси, възприемане от потребителя и физически характеристики. Твърденията относно цената се разглеждат в съображение (240). Затова искането за изключване на камениновите продукти от обхвата на продукта, предмет на разследването, е временно отхвърлено.
(50)
Като втора въможност страната заяви, че емайлирани или покрити с глазура каменинови продукти или каменинови продукти с цвят, различен от белия, и/или с преливащи се нюанси и/или емайлирани продукти следва да бъдат изключени от обхвата на разследването. Не се стигна обаче до заключение по тази точка на този етап на процедурата.
1.1.10. Други искания
(51)
Един вносител твърдеше, че обхватът на разследването по отношение на продукта е твърде широк, за да позволи разумно сравнение между продуктовите видове. Вносител с интерес в производството в Китай изрази подобно становище. В тази връзка някои страни също така споменаха наличие на чисто декоративни предмети.
(52)
Във връзка с това следва да се отбележи, че съответните критерии, които се прилагат, за да се определи дали продуктът, предмет на разследване, може да се счита за един продукт, т.е. неговите основни физически и технически характеристики, са подробно изложени по-долу. Така чисто декоративните предмети не са обхванати. Освен това, въпреки че различните видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат наистина да имат определени различни специфични характеристики, разследването показа, че с изключение на керамичните ножове, техните основни характеристики остават едни и същи. Освен това фактът, че разглежданият продукт може да се произведе с някои промени в производствения процес сам по себе си не е критерий, който може да доведе до установяване на два или повече различни продукта. Най-накрая, разследването също така показа, че различните видове на разглеждания продукт обикновено се продават посредством едни и същи търговски канали. Докато някои специализирани магазини се съсредоточават върху някои специфични видове, голяма част от дистрибуторите (търговци на дребно, универсални магазини, супермаркети) продават различни видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, за да предложат на своите клиенти широка гама продукти. Следователно твърденията, че обхватът на разследването по отношение на продукта е твърде широк, са временно отхвърлени.
(53)
Една от страните заяви, че някои керамични мелници за подправки следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Разследването обаче не можа да се стигне до заключение по отношение на техните особености, поради което искането беше временно отхвърлено.
1.2. Заключение относно разглеждания продукт
(54)
Разследването показа, че всички видове керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня въпреки различията по отношение на качествата и стила имат еднакви основни физически и технически характеристики, т.е. керамични съдове и прибори, чиято основна цел е да влизат в контакт с храна, употребяват се главно за едни и същи цели, и могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт.
(55)
В допълнение към факта, че те имат едни и същи основни физически и технически характеристики, всички тези различни стилове и видове са в пряка конкуренция и до голяма степен взаимозаменяеми. Това е ясно илюстрирано от факта, че няма ясна разграничителна линия между тях, т.е. налице е голямо припокриване и конкуренция между различните продуктови видове и обикновените купувачи често не разграничават например порцелана от непорцелановите стоки.
(56)
Въпреки това, както е обяснено в съображения по-горе, също така беше счетено за уместно да се прецизира определението на обхвата на продукта, въз основа на което започна настоящото разследване, като се изключат керамичните ножове. Следователно разглежданият продукт временно се определя като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, с произход Китайската народна република, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090.
(57)
В заключение, за целите на тази процедура и в съответствие с последователната практика на Съюза, се счита, че всички продуктови видове, описани по-горе, с изключение на керамичните ножове, трябва да бъдат разглеждани като представляващи един продукт.
2. Сходен продукт
(58)
При разследването се установи, че керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, керамични съдове и прибори за сервиране, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР, и керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, внасяни в Съюза от КНР, както и керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, които се произвеждат и продават в Бразилия, която служи за държава аналог, имат еднакви основни физични и химични характеристики и еднакви основни крайни употреби.
2.1. Твърдения
(59)
По време на разследването някои заинтересовани страни изложиха доводи, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани от промишлеността на Съюза и продавани на пазара на Съюза, не са сходни с разглеждания продукт. Те заявиха, че това се доказва по-специално от разликите между продуктите по отношение на свойствата, качеството, възприемането от потребителите, каналите за продажби и сегментирането. Заявено бе освен това, че потребителите в Съюза обикновено възприемат разглеждания продукт като евтин продукт и че тези продукти не се възползват от каквато и да е премия за марка.
(60)
Разследването разкри противоречиви изявления от вносителите по този въпрос. Докато някои твърдяха, че разглежданият продукт обикновено е с по-ниско качество и остава в различна ценова категория в сравнение с произведени в Съюза продукти, други заявиха, че марковите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани в съответната държава, се внасят на по-високи цени от Китай.
(61)
От една страна, един невключен в извадката вносител твърди, че германските производители поставят особено ударение върху качествения профил „произведено в Германия“. Страната заяви, че качеството на плоски съдове за сервиране, доставяни от някои германски марки, е значително по-високо поради метода на производство, докато други вносители заявяват, че те се снабдяват от Китай поради високото качество, възможностите за отливки и квалифицираните работници. Разследването потвърди, че в Съюза се произвеждат съдове и прибори за сервиране или за кухня както с ниско, така и с високо качество и се продават посредством същите канали за разпространение както разглеждания продукт, т.е. чрез несвързани търговци на дребно, неспециализирани супермаркети, универсални магазини и т.н. Ето защо те се конкурират на един и същ пазар.
(62)
Освен това керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня не посочват непременно държавата на произход. Затова често е много трудно за потребителя да разграничи съдовете и приборите за сервиране или за кухня, произведени в съответната държава, от произведените в Съюза продукти.
2.2. Заключение
(63)
По тези причини може да се заключи, че въпреки наличието на малки разлики, керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани в и изнасяни от съответната държава, керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани и продавани на бразилския пазар, и керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани и продавани в Съюза, имат едни и същи основни физични свойства и крайна употреба и следователно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(64)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
-
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законодателството относно несъстоятелност и собственост гарантира стабилност и правна сигурност; както и
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(65)
Както е посочено в съображение (12) по-горе, единадесет производители износители или групи от производители износители от КНР поискаха третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), и попълниха формуляра за заявление за ТДПИ в рамките на дадения срок. Един производител износител обаче впоследствие оттегли искането си за получаване на статут на ТДПИ.
(66)
В своето Решение по дело C-249/10 P - Brosmann и други срещу Съвета Съдът на Европейския съюз постанови, че техниките за изготвяне на представителна извадка, предвидена в член 17 от основния регламент, не могат да се прилагат при произнасянето по исканията за индивидуално третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, направени съгласно член 2, параграф 7, буква в) от посочения регламент. В своето решение Съдът установи, че съгласно член 2, параграф 7, буква в) оказващите съдействие производители, които не са включени в извадката, имат право искането им за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, да бъде разгледано, независимо дали е било необходимо или не да се изчисли индивидуален дъмпингов марж за дружествата извън извадката (3). С оглед на посоченото решение беше взето решение да бъдат разгледани не само исканията за ТДПИ от тримата производители износители или групи производители износители, които са включени в извадката, но и от седемте производители износители, които не са включени в извадката. Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявлението за ТДПИ, на място при въпросните дружества.
(67)
Последователна практика на Съюза е да проверява дали група от свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ. Поради това в случаите, когато дъщерно дружество или някакво друго дружество в КНР, свързано със заявителя, участва, пряко или косвено, в производството или продажбата на разглеждания продукт, проучването за ТДПИ се извършва по отношение на всяко отделно дружество, както и на групата от дружества като цяло.
(68)
Поради това бяха проверени исканията за ТДПИ на десет производители износители, състоящи се от шестнадесет юридически лица.
(69)
Установено беше, че нито един от десетте съдействащи производители износители или групи от производители износители в КНР не отговаря на критериите за получаване на статут за ТДПИ. При разследването за ТДПИ беше разкрито, по-специално, че нито един от производителите износители, индивидуално или в група, няма ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти. Разследването също така установи, че седем дружества или групи от дружества, не са представили убедителни аргументи пред Комисията, че не съществуват значителни нарушения, пренесени от предходната система на непазарна икономика. Освен това три от десетте дружества не бяха в състояние да докажат, че стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности.
(70)
Освен това по време на проверката на място беше установено, че едно горепосочените дружества е предоставило подвеждаща и недостатъчна информация в своя формуляр за заявление за ТПДИ, по-конкретно по отношение на свързано дружество. Като цяло съдействието им беше много слабо и по тази причина дружеството беше информирано, че може да бъде приложен член 18, параграф 1 от основния регламент и беше приканено да представи своите коментари. Получените коментари потвърдиха неоказването на съдействие, особено по отношение на свързаното дружество. Затова беше решено, че временно това дружество не може да се счита за съдействащ производител износител и предварителните или окончателните констатации ще бъдат направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(71)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите относно предоставянето на статут на ТДПИ пред съответните дружества в КНР, органите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице конкретни основания да бъдат изслушани.
(72)
Няколко дружества твърдяха, че Комисията не е отговорила на исканията им за ТДПИ в срок от три месеца, както се изисква в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Следователно разследването е опорочено от процедурна грешка и Комисията следва, в съответствие с решението по делото Brosmann (4) да прекрати разследването.
(73)
Комисията признава, че поради големия брой разгледани и проверени на място в Китай искания за ТДПИ в този конкретен случай, не е било възможно да се вземе решение по исканията за ТДПИ в рамките на определения срок. Припомня обаче, че Общият съд наскоро постанови, че определянето на ТДПИ, извършено извън тримесечния срок, посочен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, само по себе си не е достатъчно, за да доведе до отмяна на регламент за налагане на антидъмпингови мерки (5). Поради това искането се отхвърля.
(74)
Освен това шест дружества оспорват оценката на Комисията, че не разполагат с ясен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти. Комисията разгледа внимателно тези искания и установи, че предоставените обяснения не опровергават цялостните заключения, направени след проверките на място. По-специално, в някои случаи новата предоставена информация е в противоречие с информацията, която е била предоставена по-рано, докато в други случаи дружествата представиха нови доказателства, които не са били предоставени или на разположение по време на проверките на място.
(75)
Пет дружества също така оспорват констатациите на Комисията, че не са успели да докажат, че от предходната система на непазарна икономика не са били пренесени значителни нарушения. Получените коментари обаче не са от такъв характер, че да променят констатациите на Комисията след проверките на място. По-специално, дружествата не представиха доказателства, които да доведат до промени в първоначалните констатации на Комисията, че нарушения по отношение на напр. активи и права за ползване на земя са пренесени от предишната система на непазарна икономика.
(76)
Последно, две дружества оспорват констатациите, че не са били в състояние да докажат, че стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности. По-специално, коментарите, изпратени от едно дружество, не опровергават констатациите на Комисията, че държавата се намесва в неговата политика за наемане на персонал, докато другото дружество предостави нова и противоречива информация по отношение на покупките на суровини.
(77)
От предходното следва, че нито един от приведените доводи не е от естество да промени констатациите във връзка с определянето на ТДПИ.
(78)
На основание изложените по-горе съображения нито един от десетте съдействащи производители или групи от производители износители в КНР, поискали ТДПИ, не можа да докаже, че отговаря на критериите, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(79)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
-
в случай на предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(80)
Трима производители износители, които бяха включени в извадката и седем производители износители, които не бяха включени в извадката, но бяха поискали ТДПИ, също поискаха и ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ. Освен това двама производители износители, които бяха включени в извадката, и четирима производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха само ИТ. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха разследвани само исканията за ИТ на дружествата, включени в извадката.
(81)
Предвид факта, че всички заявления за ТДПИ бяха временно отхвърлени и въз основа на наличната информация, временно беше установено, че всички включени в представителната извадка дружества, които са поискали ИТ отговарят на критериите да им бъде предоставено ИТ.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(82)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха подбрани за извадката.
(83)
На този етап от процедурата Комисията не е взела решения по отношение на исканията за индивидуално разглеждане, които ще бъдат взети своевременно.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(84)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена на базата на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(85)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Руската федерация като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормална стойност, а заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите коментари по този въпрос.
(86)
Комисията получи множество изявления, в които се посочва, че Русия не е подходяща държава аналог. По-специално, получената информация показа, че Русия е пазар на висококачествен порцелан, специализиран в декоративния порцелан със скъпи материали, докато вътрешното производство на разглеждания продукт е относително малко в сравнение с вътрешното потребление. В допълнение, руският пазар е защитен с нетарифни бариери, например системите за сертифициране ГОСТ. Поради това бе прието, че Русия не е подходяща държава аналог.
(87)
Съответно Комисията проучи дали други държави могат да бъдат обоснован избор за държава аналог и бяха изпратени писма до известни производители в няколко държави, включително Тайланд, Индия, Малайзия, Турция, Бразилия, Украйна, Индонезия, Египет, Колумбия, Южна Корея, Бангладеш и Аржентина, след което производителите от Индия, Турция, Бразилия и Русия потвърдиха желанието си да сътрудничат на Комисията. Въпреки това, само трима производители съответно от Бразилия, Тайланд и Русия представиха отговори на въпросника. Разследването показа, че Бразилия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар за керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с многобройни производители, и относително ниско мито. Освен това данните, представени от съдействащия бразилски производител, бяха подложени на анализ и за тях беше установено, че представляват надеждна информация, на която може да се основава нормалната стойност.
(88)
С оглед на изложеното по-горе и като се отчита цялата налична информация на този етап от производството, Бразилия е временно определена като подходящ и разумен избор за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(89)
С оглед на факта, че всички искания за ТДПИ бяха отхвърлени, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена на базата на информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(90)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на съдействащия бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката.
(91)
След това Комисията провери дали тези продажби могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на продажбите с печалба на независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са с печалба, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Бяха установени съответно производствените разходи на бразилския производител през РП.
(92)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар от въпросния вид продукт са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните местни цени при всички продажби от въпросния вид независимо дали въпросните продажби са били с печалба, или не.
(93)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(94)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на бразилския производител плюс разходите за продажби, общите и административните разходи и на печалбата за рентабилните видове на продукта на бразилския производител.
5. Експортни цени за производителите износители, на които е предоставено ИТ
(95)
Тъй като всички съдействащи производители износители, на които е предоставено ИТ, са реализирали експортни продажби към Съюза директно на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортните цени се основават на действително платените или подлежащите на плащане цени за разглеждания продукт.
6. Сравнение
(96)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в представителната извадка износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(97)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на нивото на търговия, разликите във физическите характеристики и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „запазената марка“.
(98)
Първо, разгледано беше дали е оправдана корекция на разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. В това отношение беше установено, че китайският износ се извършва основно на едро, а продажбите в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски вериги въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават справедливата сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Освен това, разследването също така показа, че мнозинството от китайските експортни продажби е в големи количества, докато по-голямата част от вътрешните продажби в държавата аналог са направени в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговията върху двата съответни пазара. Вследствие на това, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, нормалната стойност бе определена въз основа на ценови разлики в рамките на същото равнище на търговия в държавата аналог, и на разликите в цените, установени по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия.
(99)
Второ, проучено беше дали корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики е основателна. В това отношение разследването установи, че китайските производители износители класифицират продуктите си според качеството в до пет различни степени, вариращи от А до Д със значителни ценови разлики. По-голямата част от износ за Съюза се състои обаче от степен на качеството А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или на базата на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и дава възможност за ценови различия. От друга страна, производителят от държава аналог продава само равно на степен А качество на вътрешния бразилски пазар и бе счетено, че сравнимостта на цените е засегната. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайската степен А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар.
(100)
Трето, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не продават маркови продукти, а по-скоро така наречените продукти с „търговска марка на разпространителя“ или общи съдове и прибори за сервиране и за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, обозначаващи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които затова се изискват по-високи пазарни цени, а общите (търговска марка на разпространителя) продукти, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че допълнителната стойност на марков продукт по принцип не може да бъде точно количествено изразена, тъй като зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаване на търговската марка и други фактори, които не могат да бъдат количествено определени, бразилският производител, в този конкретен случай, потвърди, че неговите керамични маркови продукти могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други търговски марки на производител, които обаче не носят марка (общи продукти). В съответствие с това беше направена допълнителна корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(101)
При необходимост бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, при които те бяха счетени за обосновани, точни и подкрепени с доказателства.
7. Дъмпингови маржове
(102)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за производители износители, на които беше предоставено ИТ, бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност, определена за държавата аналог, както беше коригирана за среднопретеглената експортна цена на всяко дружество, изразена, както беше коригирана, като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(103)
Среднопретеглената стойност на дъмпинговия марж за включените в извадката производители износители беше изчислена за съдействащите производители износители, които не са подбрани в извадката. Въз основа на това временният дъмпингов марж за невключените в извадката производители износители, изразен като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, е 26,6 %.
(104)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички несъдействащи или неизвестни производители износители в КНР, равнището на съдействие беше най-напред установено чрез сравнение на обема на износа за Съюза, който е съобщен от съдействащите производители износители, със статистическите данни на Евростат за този износ.
(105)
В настоящото разследване оказаното от КНР съдействие беше счетено за високо за разпокъсана индустрия, тъй като производителите износители, които се отзоваха, представляват приблизително 60 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от КНР за Съюза. Следователно маржът за цялата държава, приложим за всички други производители износители, беше определен на базата на среднопретеглените най-високи дъмпингови маржове, установени за представителните продуктови видове и обема на включените в извадката производители износители. Въз основа на това нивото на дъмпинга за цялата държава беше временно определено на 58,8 % от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(106)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd and Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Невключени в извадката съдействащи производители износители
26,6 %
Дъмпингов марж за цялата държава
58,8 %
D. ВРЕДА
1. Производство в Съюза и промишленост на Съюза
(107)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и в последващите изявления по отношение на производителите, които не са заявили своя интерес в това разследване, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза. Общото производство на Съюза на сходния продукт беше оценено чрез екстраполиране на данни, предоставени от европейските и националните асоциации, и подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с научноизследователски и статистически източници.
(108)
През РП сходният продукт се произвежда в Съюза от повече от 200 производители от Съюза. Въз основа на изложеното в горното съображение общото производство в Съюза през РП се изчислява приблизително на 240 200 тона. Производителите в Съюза, които участват в общото производство в Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“. Промишлеността на Съюза е разделена на два сегмента: МСП и по-големи дружества. На МСП се падат 42 % от общото производство на Съюза през този период. Всъщност, производството на Съюза е силно фрагментирано, макар и концентрирано в Чешката република, Френската република (Франция), Германия, Италия, Република Полша (Полша), Португалската република (Португалия), Румъния, Кралство Испания (Испания) и Обединеното кралство на Великобритания и Северна Ирландия (Обединено кралство).
2. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на статистически данни на Евростат за вноса на продукта, предмет на разследването, и изявления по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(110)
На тази основа потреблението на Съюза се е развило, както следва:
Таблица 1
Обем (в тонове)
2008
2009
2010
РП
Потребление на Съюза
826 896
687 609
750 830
726 614
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(111)
Потреблението на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня в Съюза като цяло е намаляло по време на разглеждания период с 12 %. Основният спад със 17 % е настъпил между 2008 и 2009 г.
(112)
Това общо намаление на потреблението през разглеждания период трябва да се разглежда във връзка с възстановяването от икономическата криза от 2009 г. Изгледите за пазара на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня са добри (6).
3. Внос от съответната държава
3.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(113)
Въз основа на данните от Евростат обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се развили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008
2009
2010
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 346
516 618
485 814
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 499
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(114)
Обемът на общия внос от Китай е намалял с 9 % през разглеждания период и през ПР е възлизал на около 485 814 тона. Въпреки това в процентно изражение следва да се отбележи, че вносът от Китай е намалял по-малко от общото потребление в ЕС. Наистина, погледнато в контекста на целия разглеждан период, пазарният дял на китайския внос е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,9 % през ПР.
(115)
Цената на вноса се е увеличила със 17,7 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон до 1 499 EUR/тон. Това е средната цена на вноса на тон от целия внос на разглеждания продукт и следователно тенденцията може да се повлияе от промените в спектъра на продуктите.
3.2. Подбиване на цените
(116)
За целите на подбиването на цената среднопретеглените продажни цени, прилагани от подбраните производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани за франко завод, т.е. без да са включени разходите за транспорт в Съюза и след като са извадени отстъпките и рабатите, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на съдействащите износители от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, т.е. с извадени отстъпки и коригирани, когато е необходимо, към цената CIF на границата на Съюза, също надлежно коригирана със действащото мито. разходите за митническото освобождаване и с разходите след осъществяването на вноса. Цените на продукти с по-ниска степен на качество бяха коригирани до нивата цените на продукти с качество от степен А, тъй като беше установено, че продуктите с по-ниско качество, от гледна точка на потребителите, се конкурират с продукти с качество от степен А, както беше заключено и в съображение (61) по-горе. Цените на промишлеността на Съюза също бяха коригирани с оглед на разликите в нивото на търговията и за неутрализиране на ценовия елемент, свързан с марката, ако е приложимо.
(117)
Сравнението показа, че по време на ПР, продаваните съответни дъмпингови продукти с произход КНР подбиват продажните цени на промишлеността на Съюза, когато са изразени като процент от тях, с 26,3 % - 47,6 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обеми на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на ниво цялата промишленост на Съюза. Оценката беше на базата на информацията, предоставена от европейски и национални асоциации, и подложена на кръстосана проверка с данните, предоставени от производителите от Съюза, както и с наличните статистически данни.
(120)
Анализът на микроикономическите показатели (складови наличности, продажни цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, заплати и производствени разходи) беше извършен на ниво включени в извадката производители от Съюза. Оценката се основаваше на информацията, предоставена от тях, след като същата беше надлежно проверена.
(121)
За някои микроикономическите показатели (продажни цени, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и производствени разходи) резултатите на включените в извадката дружества в съответния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сегмент в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест по отношение на производствените обеми за всеки сегмент в целия сектор на керамичните съдове и прибори за хранене - 42 % за МСП, 58 % за предприятия, различни от МСП). Вследствие на това беше гарантирано, че резултатите на големите дружества не изкривяват анализа на вредата, като състоянието на по-малките дружества, които заедно съставляват голям дял от производството на Съюза, е било отразено правилно, когато е било възможно.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период производството, производственият капацитет и използването на капацитета на промишлеността на Съюза са се развили, както е посочено по-долу.
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
281 300
230 300
235 700
240 200
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
84
85
Производствен капацитет (тонове)
371 540
361 253
326 573
324 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
88
87
Използване на капацитета
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
95
98
(123)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 15 % през разглеждания период. Като цяло намалението е по-ярко изразено, отколкото намалението на потреблението на Съюза през същия период. Производството не се е повишило по същия начин, както стана с потреблението през 2010 г.
(124)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през разглеждания период. Независимо от това, през разглеждания период степента на използване на капацитета на промишлеността допълнително е намаляла, като цяло от 2 % до 74,1 %.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
Продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани потребители са спаднали с повече (8 %), отколкото е спадът на потреблението през разглеждания период. Следва да се отбележи, че между 2009 г. и 2010 г. обемът на продажбите е продължил да спада, докато потреблението на Съюза е нараснало с 8 %.
Таблица 4
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Продажби в Съюза
190 332
156 798
152 609
152 095
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
80
80
(126)
Пазарният дял, заеман от промишлеността на Съюза, е намалял с 9 % през разглеждания период, или с 2,1 процентни пункта.
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял в Съюза
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Заетост и производителност
(127)
Заетостта е намалявала през целия разглеждан период и е спаднала с 21 %. Тенденцията следва същия модел както спада на обемите на продажбите на пазара на Съюза за несвързани клиенти.
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
31 559
26 146
24 993
25 093
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
79
79
(128)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на наето лице за една година, е нараснала с 8 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска от дъмпинговия внос от Китай.
Таблица 7
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Производителност (тона/служител)
8,9
8,8
9,4
9,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(129)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Складови наличности
(130)
Нивото при счетоводно приключване на складовите наличности на промишлеността на Съюза е намаляло в абсолютно изражение с 14 % през разглеждания период. Разследването показа, че това не е решаващ показател за този вид промишленост, която работи основно с поръчки.
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Складови наличности (тонове)
7 754
6 647
7 611
6 647
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Продажни цени
(131)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 12 % през разглеждания период.
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна продажна цена в ЕС за несвързани клиенти (EUR/тон)
4 103
3 818
3 811
3 615
Индекс (2008 г. = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и заплати
(132)
По време на разглеждания период рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите (ВНИ), способността за привличане на капитали, инвестициите и заплатите в промишлеността на Съюза са се развили, както следва:
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от оборота)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Паричен поток (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Индекс (2008 г. = 100)
100
59
88
114
Нетни инвестиции (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
79
71
ВНИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
- 267
29
Годишни разходи за труд за служител
20 436
20 526
21 619
20 832
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
106
102
(133)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е спаднала с 0,7 процентни пункта през разглеждания период. Рентабилността е била най-ниска през 2010 г., когато размерът на спада достигна 4,1 процентни пункта между 2008 г. и 2010 г.
(134)
Следва да се подчертае, че в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза беше вече в нестабилно състояние, поради много големия обем евтин внос на пазара на Съюза от Китай, който значително са се увеличи през 2002-2004 г., и достигна много голям пазарен дял след премахването на вносните квоти за такъв внос, считано от 2005 г. Това предизвика значително преструктуриране на сектора, което в началото на разглеждания период беше в крайната си фаза.
(135)
Поради това с оглед на това развитие преди разглеждания период, печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба. При липсата на каквито и да било подадени изявления в това отношение, е счетено, че нивото на нормалната печалба за друг широко използван и важен потребителски продукт, който е бил обект на антидъмпингово разследване - кожени обувки - може временно да послужи като валиден референтен показател. Това ниво на печалбата е 6 % (7). Така става ясно, че промишлеността на Съюза, като цяло, през разглеждания период, никога не е била в състояние да достигне до ниво на печалбата, което може да се счита за приемливо за този продукт.
(136)
Като цяло паричният поток на промишлеността на Съюза са е увеличил значително през разглеждания период. Това обаче трябва да се отдаде на някои по-големи и утвърдени дружества - случаят на МСП не беше такъв. Нивото на нетни инвестиции е намаляло с 33 %. Въпреки това, следва да се отбележи, че към края на разглеждания период, за МСП, нивото на инвестициите е било почти нула. Само две дружества, различни от МСП, са могли да си позволят някакви значителни инвестиции през разглеждания период. Спадът на възвръщаемостта на инвестициите е бил по-висок, отколкото свиването на рентабилността за целия разглеждан период.
(137)
Между 2008 г. и ПР средната заплата на служител се е увеличила с 2 %. Това увеличение на разходите за труд е значително под общото развитие на разходите за труд в Съюза по време на разглеждания период, което показва, че промишлеността на Съюза е направила усилие да държи трудовите възнаграждения възможно най-ниски.
4.3.4. Производствени разходи
(138)
През разглеждания период производствените разходи са намалели с 10 %.
Таблица 11
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Производствени разходи (EUR/тон)
3 578
3 583
3 514
3 230
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
98
90
5. Заключение за вредата
(139)
Разследването показа, че показателите за вредата, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти и заетост, са се влошили през разглеждания период.
(140)
В допълнение показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на производителите на Съюза, като например рентабилност, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период.
(141)
Като цяло не само че рентабилността въобще не е достигнала задоволителното ниво на печалба за сектора, а и се е влошила през разглеждания период. Непрекъснатото намаляване на продажните цени, прилагани от промишлеността на Съюза, е довело до това, че в един момент за промишлеността почти е било невъзможно да реализира някаква печалба.
(142)
Въпреки че производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила през разглеждания период, това се дължи главно на значителните усилия за конкуренция със силното присъствие на дъмпингов внос от Китай.
(143)
Предвид изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Увод
(144)
В съответствие с член 3, параграф 6 и член 3, параграф 7 от основния регламент беше проучено дали дъмпинговият внос от Китай е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, да бъде считана за съществена. Освен това, бяха проучени други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се осигури, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпингов внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(145)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е намаляло с 12 % през разглеждания период. В същото време, докато обемът на дъмпинговия внос от Китай е намалял с около 9 %, пазарният му дял се е увеличил. Освен това, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 20 %, а пазарният дял е спаднал от 23 % през 2008 г. на 20,9 % през ПР.
(146)
В периода от 2009 г. до края на РП, потреблението на Съюза се е увеличило, докато пазарния дял на промишлеността на Съюза е намалял, за разлика от увеличението на дъмпинговия внос от Китай, чийто пазарен дял значително се е увеличил през този период.
(147)
Цените на дъмпинговия внос от Китай са се увеличили през разглеждания период. Въпреки че през разглеждания период средната цена на вноса от Китай се е увеличила с 18 %, тези цени непрекъснато са били значително по-ниски от продажните цени на промишлеността на Съюза, и в частност през РП, като по този начин са поддържали натиск върху цените на пазара на Съюза. Вследствие на това свиването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовата депресия, предизвикана на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от Китай. Спадът на производствените разходи и на равнището на заетост на промишлеността на Съюза, показват направените от нея усилия, за да реагира на този внос.
(148)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, е имало решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява, по-специално, в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вреда.
3. Въздействие на други фактори
(149)
Другите фактори, анализирани в контекста на причинно-следствената връзка, са: развитието на търсенето на пазара на Съюза и неговото сегментиране, износните резултати на промишлеността на Съюза, вносът от други държави на продукта, предмет на разследването, антиконкурентните практики на пазара на Съюза, разликите в производствените методи и пазара втора употреба. Анализирани бяха също така и други фактори.
3.1. Внос от трети държави, различни от съответната държава
(150)
Обемът на вноса от други трети държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са на базата на данни от Евростат.
Таблица 12
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 971
81 464
81 602
88 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 591
2 522
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (тонове)
36 952
33 275
32 887
40 553
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
89
110
Пазарен дял
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 027
2 014
2 171
2 058
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
107
102
(151)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(152)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период, и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през ПР).
(153)
CCCLA отбеляза, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай.
(154)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че при сравнение на ситуацията в началото и в края на разглеждания период, обемът на вноса от Турция се е увеличил с 10 %, или 1,1 процентни пункта, но също така, че средната му цена постоянно в била на по-високо равнинще (от 37 % до 60 %) от цените на китайския внос. Освен това той никога не е представлявал пазарен дял по-голям от 5,6 %. Поради това е трудно да се заключи, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на турския внос.
(155)
Поради горните причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено на състоянието на промишлеността на Съюза.
3.2. Пазарни сегменти
(156)
Асоциация на вносители, базирана в Германия, и някои от нейните членове посочиха, че въз основа на потребителските цени, качествата на продуктите и каналите за продажба, пазарът на керамичните продукти, обект на разследването, трябва да бъде разделен най-малко на следните три сегмента: първокласен (високо качество, високи цени), среден/нисък (средно/ниско качество, средни/ниски цени) и специални продукти (като декоративни изделия, сувенири, саксии и хотелски порцелан). Твърди се, че по-голямата част от производството на Съюза се продава на първокласния и/или на специалния продуктов пазар, докато китайският внос обслужва предимно нискоценовия сегмент на пазара. Промишлеността на Съюза целяла предимно бутиковите продажби, а не места, на които пазаруват обикновените потребители. Поради това китайският внос не се конкурирал пряко с производството на Съюза.
(157)
Разследването обаче не потвърди тези твърдения. На първо място се отбелязва, че сходният продукт не включва някои изделия, визирани от тези страни, такива като чисто декоративните предмети (вж. съображения (51) и (52)). На второ място, разследването показа, че производството на Съюза понастоящем обслужва всички пазари, също както вноса от Китай. Всъщност, съществена част от китайския внос би попаднала в обхвата на сегментите на така наречените първокласни или специални продукти. Един британски вносител твърди, че внася първокласни продукти от Китай, докато група от дружества от ЕС с производствени интереси в Китай също се позова на много високите цени, които тя предлага на пазара на Съюза за своите каменинови продукти с произход от Китай.
(158)
Накрая се прави позоваване на раздел Б.1.2 по-горе, където беше направено заключението, че на всички видове от разглеждания продукт и от сходния продукт, се гледа като на съставляващи един продукт. По тази причина анализът следва да се извърши на равнището на разглеждания продукт и на сходния продукт. Поради това, не бяха приети твърденията по отношение на някои сегменти.
3.3. Потребление и търсене
(159)
Една европейска асоциация на вносители и на търговци на дребно, както и CCCLA обърнаха внимание на свиването на търсенето в Съюза. Един невключен в извадката вносител заяви, че търсенето на порцеланови изделия, особено в сегмента за спомагателни съдове за сервиране и в частния сектор, е спаднало рязко и че оставащото търсене е изключително разнообразно. По подобен начин някои страни заявиха, че поради променящите се модни тенденции, сега потребителите търсят керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня на достъпни цени. Становището на търговците на едро е, че първокласният пазар намалява, и че ще намалява през следващите години.
(160)
Според горепосочената европейска асоциация на вносители и търговци на дребно, свиването на търсенето би могло да обясни спада на продажбите и на производството на производителите от Съюза през разглеждания период.
(161)
CCCLA заяви, че жалбата показва значителни колебания в нивото на потреблението в Съюза през целия разглеждан период, което е в съответствие с общите макроикономически условия. Според CCCLA, през разглеждания период успоредно с колебанията в търсенето на пазара на Съюза и на други пазари, са се развили фактори за причиняване на вреда, и както продажбите на производителите от Съюза, така и китайският внос са последвали промените в търсенето.
(162)
Една асоциация на вносители със седалище в Германия и някои от нейните членове посочиха, че данните за китайския внос след разширяването на Европейския съюз през 2004 г. и премахването на квотите за внос за този продукт от 1 януари 2005 г. показват голямо търсене на по-евтини съдове и прибори за хранене на пазара на Съюза между 2002 г. и 2005 г., което е последвано от намаление между 2005 г. и 2010 г. Според твърденията, производителите от Съюза не са искали и/или не са били в състояние да отговарят на такова търсене.
(163)
По отношение на тези твърдения, първо, прави се позоваване на раздел Б.1.2 по-горе, където беше направено заключението, че на всички видове от разглеждания продукт и от сходния продукт се гледа като на съставляващи един продукт. Поради това, исканията във връзка с определени сегменти не са уместни и анализът следва да се извърши на равнището на разглеждания продукт и сходния продукт.
(164)
На второ място, твърдението, че успоредно с колебанията в търсенето на други износни пазари, са се развили фактори за причиняване на вреда, е в противоречие с факта, че износните резултати на включените в извадката производители от Съюза, са се развили положително през разглеждания период.
(165)
На трето място, както е заключено в раздел Г.2 по-горе, потреблението е намаляло през разглеждания период. Няма доказателства, които да потвърждават, че производителите от Съюза не са имали желание и/или не са били в състояние да задоволят голямо търсене на по-евтини съдове и прибори за хранене в Съюза. Напротив, разследването установи, че през разглеждания период производителите от Съюза са отговорили на различни видове търсене, включително за по-евтини съдове и прибори за хранене. Дори ако е имало колебания в нивото на потреблението в Съюза през разглеждания период, което на някакъв етап може да е допринесло за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че то има такова влияние, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и търпящото вреда състояние на тази промишленост през РП.
(166)
Затова техните твърдения бяха отхвърлени.
3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(167)
Според данни на Евростат (обем на износа) и от представителна извадка на производители от Съюза (средна износна цена), износът от промишлеността на Съюза се е изменял през разглеждания период, както следва:
Таблица 13
2008
2009
2010
РП
Обем на износа (в тонове)
90 968
73 502
83 091
88 105
Индекс (2008 = 100)
100
81
91
97
Средна износна цена (EUR/t)
3 136
2 983
3 462
3 125
Индекс (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
В своята жалба CCCLA отбелязва, че износът от производители на Съюза се е увеличил значително между 2009 г. и 2011 г. Според същата страна въздействието на факторите за причиняване на вреда е намаляло заедно с намаляването на износа на производителите от Съюза. От това би следвало, че вредата е била причинена от неблагоприятното развитие на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(169)
При това положение следва най-напред да се отбележи, че анализът на вредата е съсредоточен върху състоянието на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Следователно промените в износните резултати, ако има такива, нямат никакво въздействие върху повечето от показателите, анализирани по-горе, като обем на продажбите, пазарен дял и цени. Второ, износът от промишлеността на Съюза може да се тълкува като начин за компенсиране на намалените продажби на пазара на Съюза, т.е. при вече понесена вреда. Трето, както посочва таблицата по-горе, общият износ от Съюза е намалял с 3 %. На последно място, експортните цени на продажбите на включените в извадката съдействащи производители са останали стабилни през разглеждания период.
(170)
Поради това твърдението бе отхвърлено и бе заключено, че износът на промишлеността на Съюза не е причинил никаква съществена вреда.
3.5. Премахване на квотите за внос
(171)
До 1 януари 2005 г. - за държавите, които са били членки на ЕС към момента - продуктите с произход от Китай и с кодове по КН, посочени в съображение (56), са били предмет на квотни ограничения, възлизащи общо на 84 473 тона през 2000 г. и постепенно увеличени до 147 744 тона през 2004 г. Според наличните статистически данни през 2004 г. вносът на разглеждания продукт в 27 държави, в момента членки на ЕС, е възлизал на 173 809 тона. Година по-късно, след премахването на квотите, този внос се покачва на 530 294 тона. Оттогава китайският внос не е спадал под 449 000 тона годишно.
(172)
Що се отнася до ролята на квотите за внос за въпросната вреда през разглеждания период, на първо място следва да се отбележи, че предвид постепенното им увеличаване и впоследствие премахване 3 години преди началото на разглеждания период и 6 години преди началото на РП, вече е било налице сериозно преструктуриране на пазара на Съюза, считано от 2002 г., което обяснява промените в пазарните обстоятелства. Това се потвърждава и от информацията, предоставена от жалбоподателя, относно прекратяването на дейността и обявяването на несъстоятелност на европейски производители на керамични съдове. В резултат на това промишлеността на Съюза, от началото на разглеждания период, е свила дейността си и е отчела по-висока ефективност.
(173)
Следователно може да се твърди, че премахването на квотите за внос на разглеждания продукт през 2005 г. може да се е отразило отрицателно върху промишлеността на Съюза преди началото на разглеждания период. Но дори в такъв случай, дъмпинговият внос е причината за вредата през РП. Следователно премахването на вносните квоти, считано от 2005 г., не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и нанесената на промишлеността вреда по време на разглеждания период и РП.
3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(174)
Няколко страни изказаха твърдението, че вредата е била причинена от антиконкурентни практики на пазара на Съюза и също така бе заявено, че настоящата антидъмпингова процедура е била открита, за да се възстановят загубите, нанесени от глоби за незаконно картелиране. CCCLA заяви, че наличието на тайни споразумения на пазара на Съюза може да доведе до това данните за вреда (а именно продажни цени, обем на продажбите, пазарен дял и печалби), посочени в жалбата и събрани по време на разследването, да се окажат ненадеждни предвид факта, че не се отнасят за ситуация, която отразява нормалното функциониране на пазара.
(175)
От една страна се отбелязва, че през 2010 г. Комисията наложи глоба на седемнадесет предприятия за обзавеждане за баня, с дейност в шест държави членки, заради картелно уговаряне на цените между 1992 г. и 2004 г.: Германия, Австрия, Италия, Франция, Кралство Белгия (Белгия) и Кралство Нидерландия (Нидерландия) (8). Въпросните практики са се случили преди разглеждания период и са се отнасяли за други продукти. Освен това, единственото предприятие с дейност и в отрасъла на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня през разглеждания период е подало иск за отмяна на въпросната глоба в Общия съд на Европейския съюз. Искът остава висящ. От друга страна, германските власти започнаха процедура за разследване на картелиране срещу някои германски производители на съдове и прибори за сервиране през февруари 2011 г. Резултатите от разследването все още не са оповестени от германските власти, което не позволява да се правят заключения по този въпрос. Освен това въпросното разследване се отнася само до една държава членка, а промишлеността на Съюза е разположена в много страни. Затова твърденията бяха отхвърлени.
(176)
Колкото до представения от някои страни аргумент, че някои производители от Съюза са променили дейностите си и са започнали също да търгуват с произхождащи от Китай продукти, то това е бизнес решение, което не може да бъде наречено антиконкурентно.
3.7. Методи на производство
(177)
Според някои заинтересовани страни предпочетените от производителите от Съюза методи на производство очевидно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Същите подчертават, че производствените методи в Съюза са далеч по-неефективни спрямо китайските - методите в Съюза са изцяло автоматични, което води до високи разходи за пренастройка при производство на малки серии, оскъпяване на изработката на форми и на суровините и, поради процеса на двойно изпичане, по-високи разходи за електроенергия. Освен това, за разлика от производителите от Съюза, китайските производители работят въз основа на поръчки, имат по-ниски разходи за склад и продават цялата си продукция в партиди без сортиране и в съчетание с ценови отстъпки. Също така разходите за декал за глазурна декорация са почти двойно по-големи в Съюза. От друга страна, някои страни посочиха ефективността на производствените методи на Съюза, например при по-големите серии.
(178)
Разследването установи наличието на трансфер на технологии в тази област в световен мащаб. Не бе установена връзка между специфичен начин на производство и успешна дейност. Не бе доказано и че изборът на специфичен начин на производство влияе дотолкова, че да се прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от въпросната държава и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.8. Пазари на стоки втора употреба
(179)
Според невключен в извадката вносител домакинствата са свили потреблението си през последните десетилетия и се освобождават от ненужните им предмети на битпазари, през интернет търгове или чрез други форми на пазари на стоки втора употреба. Според тази страна, употребяваните съдове и прибори за сервиране и за кухня задоволяват значителна част от настоящото търсене и са в пряка конкуренция с новата продукция. Невключеният в извадката вносител представи допълнителна документация за търгуваните в интернет цени на няколко продуктови линии на известни немски производители на порцелан.
(180)
Не бе намерено обаче достатъчно основание да се екстраполират обемите и цените в една немскоезична интернет платформа на много специфични продуктови линии от три германски фирми върху други държави от Съюза или други продуктови гами. Следователно бе невъзможно да се определи количествено този пазар и разследването не можа да потвърди, че пазарът на стоки втора употреба е достатъчно значителен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от въпросната държава и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.9. Икономическата криза
(181)
Според CCCLA, предполагаемата вреда е причинена от въздействието, което имат финансовата криза, икономическата рецесия и кризата на държавния дълг върху бюджета на потребителите. Жалбоподателите се предполага, че реализират печалби на оперативно равнище и следователно според CCCLA установените загуби трябва да се отдадат на финансовите спекулации (като загубите от акции или от държавни облигации), а неоперативните разходи - на финансовата криза.
(182)
Икономическата криза може да обясни свиването на потреблението през части от разглеждания период. Същевременно следва да се отбележи, че в условията на спад на потреблението през разглеждания период и в ситуация на нарастващо потребление в периода между 2009 г. и РП, характеристиките на дъмпинговия внос на ниски цени се различават от тези на промишлеността на Съюза.
(183)
Разследването ясно показва, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. Дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не бе в състояние да се възстанови, да постигне отново значителен обем при продажбите и загуби значителен пазарен дял през разглеждания период, докато китайският дъмпингов внос завзе по-голям пазарен дял.
(184)
Следователно, въпреки че икономическата криза може да е допринесла за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че тя е оказала такова влияние, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, носеща вреда на тази промишленост през РП.
3.10. Други фактори
(185)
Според една асоциация са налице други фактори, които биха прекъснали причинно-следствената връзка. Тази заинтересована страна се позова на конкуренцията в рамките на Съюза (въз основа на това, че цените в Съюза се различават значително) и на валидните в Съюза изисквания за здраве и безопасност, които стават все по-строги и по този начин оскъпяват производствените разходи. Наред с това бяха посочени и други фактори, като имитацията на продукти от страна на някои китайски производители и наличието на различни от мита бариери на редица пазари извън ЕС, за които се смята, че затрудняват износа на производителите от Съюза.
(186)
Що се отнася до аргумента за конкуренцията в рамките на Съюза, разследването не установи каквато и да било връзка между вредата, местоположението на производителите от Съюза и цените в тази държава членка. Що се отнася до аргумента за съюзните изисквания за здраве и безопасност следва да се отбележи, че те са приложими за произведените в съюза и за вносните продукти, т.е. оказват въздействие върху цените на всички оператори. Предвид факта, че не бе представена информация в подкрепа на аргумента за имитацията на продукти, не бе възможно да се анализира твърдението за подобно въздействие. Аргументът за наличието на различни от мита бариери на редица пазари извън ЕС не бе счетен за основателен: подобни бариери биха могли да възпрепятстват производителите от Съюза да се възползват от възможностите си за износ, но това не е свързано с намаляването на продажбите на пазара на Съюза, т.е. на пазара, на който е понесена вредата.
(187)
CCCLA посочи други фактори, а именно недостига на квалифицирана работна ръка на пазара на Съюза и самопричинената вреда от вноса на разглеждания продукт от страна на някои производители на Съюза. Същевременно въз основа на наличната информация бе направено заключението, че като цяло цялата промишленост на Съюза е била в лошо състояние и разнообразяването на бизнес моделите не е причинило вреда на промишлеността на Съюза и следва по-скоро да се тълкува като начин да се компенсират намалените продажби на пазара на Съюза. Що се отнася до недостига на квалифицирана работна ръка в сектора на керамичните съдове и прибори за сервиране и за кухня в Съюза, нито една от заинтересованите страни в Съюза не потвърди това да я засяга.
(188)
Един вносител прикани институциите да анализират въздействието на други видове съдове и прибори за сервиране или за кухня, например изработените от пластмаса, алуминий, меламин и стъкло. Никаква информация обаче не бе представена в подкрепа на това твърдение. Разследването не можа да установи никакви факти по този въпрос.
(189)
Някои страни обвързват понесената от промишлеността на Съюза вреда с нейното състояние преди разглеждания период. В тази връзка, според някои вносители влошаването на състоянието на промишлеността на в Съюза е започнало още в периода 1975-2002 г. Анализът на Комисията обаче не бе възможно да се простре толкова назад в миналото, като една от причините е и липсата на надеждни данни за този период. Това важи и за друго едно събитие, натъпило много преди разглеждания период: държавното субсидиране на германската порцеланова промишленост, което, според невключен в извадката вносител, доказва, че промишлеността на Съюза не е повишила своята ефективност (9).
(190)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причнно-следствената връзка
(191)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно бе разграничено и отделено въздействието на всички познати фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(192)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали независимо от временното заключение за нанасящ вреда дъмпинг, е имало наложителни причини, поради които да се заключи, че не е в интерес на Съюза да приема временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на оценка на интересите на различните заинтересовани страни, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(193)
Промишлеността на Съюза се състои от повече от 200 производители, със заводи, разположени в различни държави членки на Съюза, в който през РП повече от 25 000 души са били пряко заети в производството и продажбата на сходния продукт.
(194)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от разглежданата държава по време на периода на разследване. По-специално, някои показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например производство, рентабилност и възвръщаемост на инвестициите, разкриха низходяща тенденция през разглеждания период. МСП са пострадали най-силно: през разглеждания период те отбелязват загуби от 2010 г. насам. Според оценките, ако не се предприемат мерки, вече положените усилия в сектора ще бъдат недостатъчни за възстановяването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, което би могло допълнително да се влоши.
(195)
Констатациите на настоящото разследване не се омаловажават от факта, че някои производители от Съюза се справят по-добре от други или от състоянието на промишлеността на Съюза преди разглеждания период.
(196)
Налагането на мерки се очаква да възстанови реалните и справедливи условия за търговия на пазара на Съюза. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху неговото икономическо състояние и рентабилност.
(197)
Според някои вносители, ако бъдат наложени мерки, разглежданият продукт ще бъде заменен от други видове продукти (различни от произведените в Съюза съдове и прибори за сервиране и за кухня), като платове (например за стоки, предназначени за подаръци) или пластмасови съдове и прибори за сервиране, от което ще се възползват сектори, които не са свързани с керамиката. Разследването обаче не можа да потвърди, че тази замяна ще бъде значителна.
(198)
Поради това бе заключено, че налагането на временни антидъмпингови мерки спрямо вноса на произведени в Китай керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня би било в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(199)
Както бе посочено в съображение 4 по-горе, предвид очевидно големия брой несвързани вносители бе използвана представителна извадка.
(200)
Като цяло, по време на РП, включените в извадката вносители са се снабдявали най-вече от съответната държава и са осигурявали заетост на около 350 души при вноса и продажбата на съдове и прибори за сервиране и за кухня. Обект на дейността им са били различни видове продукти - подаръци от порцелан, марков фаянс и обикновени съдове и прибори за хранене в домакинствата. Всички те съдействаха в различна степен. Например двамата най-големи вносители в извадката, които са и големи разпространители на дребно, не предоставиха изчерпателни данни за своята рентабилност и маржове между цените на закупуване и препродажба на несвързани купувачи и един от тях дори отказа достъп до своята счетоводна документация. Тези страни предоставиха само трансферни покупни цени и/или трансферни продажни цени. Поради това, въпреки че бе поискана многократно, не бе получена значима информация, която да позволи изчисляване на представителен брутен и нетен марж на вносителите на разглеждания продукт общо за извадката.
(201)
Аналогично, данните, предоставени от включените в извадката двама вносители/търговци на дребно, поради своята недостатъчност в много отношения, не позволи оценка на брутния и нетния марж на печалбата на търговците на дребно за разглеждания продукт. Следователно въз основа на информацията от вносителите в извадката не бе възможно да се определи дали веригата на доставки в ЕС може да поеме предложеното антидъмпингово мито и съответно въздействието на едно такова мито върху цената на дребно и оттам - върху потребителите.
(202)
Същевременно, на първо място, що се отнася до вносителите, по-голямата част от тези, които отговориха на съдържащите се в извадката въпроси към вносителите, заявиха брутен марж между покупна цена и цена на препродажба между 50 % и 200 %. Проверените данни за включените в извадката чисти вносители потвърждават, че тези брутни маржове са представителни. Второ, въз основа на обществено достъпни данни може да се предположи, че веригата на доставки в ЕС (т.е. вносители и последващи канали) е напълно в състояние да поеме антидъмпингово мито с предложената ставка, без да се застрашава жизнеспособността на съответните икономически оператори. Според една неотдавнашна публикация (10), една китайска керамична чаша, закупена от дистрибутори от ЕС на цена на дребно 0,70 USD, се продава в ЕС за 3,50 USD - с увеличение от над 150 % за дистрибутора/търговеца на дребно. В този сценарий така предложените антидъмпингови мита биха довели при по-голямата част от вноса до надценка от 0,16 EUR (и до 0,36 EUR за производителите, неоказали съдействие) за веригата на доставки на ЕС, която би имала като цяло брутен марж от 2,08 EUR за този конкретен продукт. Освен това проведеното от CBI през 2009 г. проучване на пазара „Тhe tableware, kitchenware and other household articles market in the EU, November 2009“ (Пазарът на съдове и прибори за сервиране, кухня и други изделия за домакинството в ЕС, ноември 2009 г.), посочено в съображение 112 по-горе, се докладва за съотношения между стойност CIF на границата на ЕС и потребителските цени, вариращи между 2,6 и 5,3 (11). И накрая, включените в извадката вносители/търговци на дребно никъде не посочват, че биха изключили от вноса или продажбите си съдовете и приборите за сервиране или за кухня, ако бъдат наложени антидъмпингови мита.
(203)
Предвид гореизложеното и при липса на всякаква друга надеждна информация, получена до момента в рамките на настоящото разследване, временно се приема, че дистрибуторската верига като цяло, включително вносителите, е вероятно способна да поеме увеличението на цените CIF, на предлаганите нива, без никакъв особен проблем и не е вероятно това да доведе до увеличение на цените за потребителите. Независимо от това заинтересованите страни отново се приканват изрично да представят допълнителни, пълни и проверими данни по този въпрос, които ще позволят допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки и, съответно, върху потребителите през следващия етап на настоящата процедура.
(204)
Изявления относно интереса на Съюза бяха получени от повече от 20 невключени в извадката вносители, основно малки предприятия, една асоциация за европейска и международна търговия, шведско сдружение на вносителите и на търговците на дребно, холандска асоциация на вносителите от Далечния изток и от асоциация и мрежа на вносители със седалище в Германия. Обща загриженост на вносителите е, че мерките ще доведат до увеличение на цените на вноса и до (частично) свиване на дейността им, което като цяло ще им се отрази отрицателно inter alia по отношение на маржовете и рентабилността. Тези аргументи не могат да бъдат приети въз основа на заключенията в следващото съображение и в съображение 202.
(205)
Няколко вносители заявиха, че ще бъдат загубени повече работни места при вносителите, ако бъдат наложени мерки, отколкото ще бъдат запазени при производителите от Съюза. Това обаче противоречи на други представители на вносителите, които твърдят, че могат да заменят керамичните артикули с некерамични (като артикулите от текстил за подаръци) или че биха се снабдявали повече в рамките на Съюза.
(206)
Според шведското сдружение мерките ще окажат отрицателно икономическо въздействие върху вносителите, които ще понесат значителни разходи за администрация и пренасочване на снабдяването, ако се наложи да потърсят алтернативи на вноса от Китай. Според една асоциация за европейска и международна търговия подобна смяна е трудна, тъй като вносителите са инвестирали много в своите доставчици. Същевременно това изглежда не създава загриженост у някои вносители, които предпочитат възможността да преминат към други снабдители. Освен това фактът, че предлаганите продукти и потреблението в Съюза следват модните тенденции показва, че разходите за разработване на нови продукти (от нови доставчици) са присъщи на сектора.
(207)
Няколко невключени в извадката вносители заявиха, че заводите в Съюза не желаят да произвеждат артикули с чужда марка. Това обаче бе опровергано от резултатите на разследването по отношение на включените в представителната извадка производители от Съюза (които показаха, че те са произвеждали артикули, които носят марката на трети страни), от доводите, представени от друг вносител и от факта, че няколко вносители, които разпространяват продукти под своя собствена марка се снабдяват с част от асортимента си в рамките на Съюза.
(208)
Един невключен в извадката вносител изрази нежелание да споделя идеи за производство, дизайн на артикули и свои разработки с някои конкурентни европейски производители на съдове и прибори за сервиране и за кухня. Разследването обаче не потвърди това като обща загриженост сред вносителите. Следва да се отбележи, че въпросният вносител е имал правни спорове с някои германски производители и че част от асортимента му е в пряка конкуренция с този на производителите от Съюза.
(209)
Някои вносители заявиха, че не могат да се снабдяват от производители в Съюза поради по-високите им цени, липсата на капацитет за занаятчийски изделия, невъзможност да предложат малки серии, липсата на гъвкавост, липсата на необходимата организация адекватно да задоволят нуждите на големите търговци на дребно, които предлагат много продукти и/или отсъствието на някои производствени процеси, качество, видове украса или форми. Според цитираните страни проблемите са наистина значими по отношение на занаятчийските и промоционалните артикули (напр. грънчарските изделия), някои маркови продукти, които се продават с лиценз, производството на някои професионални артикули със запазена марка и на някои специални артикули за гарнитури и кетъринг (напр. порцеланови изделия с голям обем). Някои вносители заявиха, че нямат алтернатива, освен вноса от Китай. Разследването обаче установи, че повечето известни вносители се снабдяват с керамични съдове и прибори за сервиране и/или за кухня от няколко източници, включително от производители в Съюза, в широка гама от асортимент и качество. Освен това производителите от Съюза предлагат голямо разнообразие от продукти и притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(210)
В заключение налагането на мерки може действително да се отрази отрицателно на финансовото състояние на някои вносители. Като цяло обаче не се очаква това отрицателно въздействие да отслаби общото финансово състояние на вносителите. Като цяло се очаква, че те са в състояние да поемат (отчасти) увеличението на цените и/или да отразят (отчасти) това увеличение върху цените за клиенти (т.е. търговци на едро, дистрибутори, търговци на дребно), още повече, че митата ще засегнат основният източник на пазара. За вносителите, които заявиха интерес, и които са същевременно и търговци на дребно, разследването показа, че разглежданият продукт представлява малка част от тяхната цялостна търговска дейност. Информацията, представена от тези страни не позволи адекватно количествено определяне до каква степен те са способни да поемат увеличение на покупната цена при предложените за ставката нива, но, както е обяснено в съображения 202-203, информацията, събрана досега не предполага, че те няма да бъдат в състояние да го сторят.
(211)
Поради това се приема временното заключение, че налагането на мерки на предложените нива няма значителен отрицателен ефект върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на други икономически отрасли
(212)
Според няколко вносители налагането на каквито и да било мерки вероятно ще окаже отрицателно влияние върху бизнес партньорите на вносителите - от предприятията за глазиране и декориране до търговците на едро, дистрибуторите или търговците на дребно. В тази връзка те твърдят, че налагането на мерки може да доведе до загубата на повече работни места в техните „предприятия-спътници“, например при дизайнерите или при логистиката, от броя на запазените/създадените работни места в промишлеността на Съюза. Някои вносители твърдят също, че секторът на артикулите за подаръци, рекламната индустрия, отраслите на хотелиерството и ресторантьорството, колективния кетъринг и търговските потребители като цяло също ще бъдат пряко засегнати от дефицит на продукти. Това би довело бързо до засилване на ценовата конкуренция при големите търговци на нискотарифни стоки. Институциите, които обикновено срещат бюджетни трудности, като например заведенията за грижи, също ще бъдат засегнати. Освен това, някои страни изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки биха довели до недостиг на материали за артистични и творчески дейности, например в ателиета на художници на порцелан или в занаятчийски работилници.
(213)
Всички тези твърдения не бяха счетени за основателни. От една страна твърденията на тези вносители изглежда противоречат на други техни твърдения, в които посочват, че могат да заменят керамичните артикули с некерамични (като артикулите от текстил за подаръци), като по този начин разчитат във всички случаи на своите обичайни бизнес партньори, посочени по-горе. Освен това може да се очаква, че „предприятията-спътници“ за промишлеността на Съюза ще извлекат полза от налагането на мерките. От друга страна, разследването не стигна до заключението, че ще има дефицит на продукти, ако вносът от Китай се конкурира на недъмпингови цени. Очаква се така изготвените мерки да осигурят равнопоставеност за всички доставчици на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, а не да ограничат прекомерно вноса от въпросната държава. Що се отнася до изтъкнатото засилване на ценовата конкуренция, това също може да се разглежда като положително въздействие например от институциите, които обикновено срещат трудности със своите бюджети, като например заведенията за грижи.
(214)
Според шведското сдружение мерките ще окажат отрицателно икономическо въздействие върху секторите за продажби на едро и дребно в Швеция. Тя прогнозира намаление от 2-3 % в заетостта (повече при младите хора) и от 20 % във вноса. Тази прогноза обаче изглежда завишена. В това отношение следва да се отбележи, че нито един от вносителите, които са едновременно с това и търговци на дребно и които представиха позиции в контекста на разследването, не посочиха, че продуктът ще бъде цялостно изключен от асортимента им, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита. Направените от един от тях прогнози за заетостта, в случай на налагане на мерки, принципно съвпадат с тези при неналагането на мерки.
(215)
CCCLA се позова на датско проучване, според което всяко евро, спечелено от производителите от Съюза благодарение на защитата на търговията, коства на дружествата потребители в Съюза понякога над 60 пъти повече. Това твърдение обаче е твърде общо, не е конкретно свързано с настоящото разследване и няма доказателства, че в настоящия случай това ще бъдат действителните последствия.
(216)
Един доставчик на рекламни дейности за търговци на дребно на големите търговци на дребно в целия свят заяви, че за дейността му са му необходими големи количества за кракосрочни рекламни дейности, продължаващи по няколко месеца. Според тази страна, която се снабдява с около две трети от продуктите си от Азия, най-вече Китай, значителното мито ще елиминира възможността ѝ да продава на рекламни цени в бъдеще. Трябва да се признае, че антидъмпинговите мита може да имат отрицателно въздействие върху този вид стопанска дейност. Целта на митата обаче не е да изключат китайските стоки от пазара. Освен това през последните три години производителите от Съюза покриха 33 % от търсенето, което тази страна нарече „променливо“.
(217)
На този предварителен етап следователно се прави заключението, че ползите, които могат да бъдат постигнати чрез предотвратяване на вреда за остатъка от това разследване, чрез налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт, не могат да бъдат релативирани от потенциалното им отрицателно въздействие върху някои други сектори на икономиката.
5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(218)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили доводи.
(219)
Въпреки това, с оглед на публично достъпните данни, както бе споменато в съображение 202 по-горе, се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат от веригата за доставки и следователно няма да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(220)
Според CCCLA и няколко страни, представляващи интересите на вносителите и търговците на дребно, ако се наложат антидъмпингови мита, най-много ще пострадат потребителите от ЕС. В Съюза потребителите с ниски доходи представляват най-голям дял на потребителите и ще бъдат изправени пред по-ограничен избор и по-високи цени, без да има допълнителна стойност, и това се случва в момент на нестабилна икономика на ЕС. Твърди се, че този продукт има психологически пределни цени, над които потребителите не купуват. Някои видове от въпросния продукт ще изчезнат от пазара или ще бъдат заменен от други материали, като пластмаси, меламин, метал или дърво. Като цяло тези варианти са по-нещадящи околната среда продукти. Също така бе заявено, че изборът ще бъде ограничен, тъй като разглежданият внос, който задоволява над 60 % от търсенето, ще е отстранен от пазара на Съюза, а липсата на предлагане ще насърчи покачването на цените. В същия дух някои страни изтъкнаха, че потребители пазаруват наблизо в района, където живеят, но производителите от Съюза не са в състояние или не желаят да доставят нискобюджетни продукти в местни магазини. Фактът, че германските производители могат да предлагат по-големи стандартни обеми на по-изгодна цена, не удовлетворява пазара на Съюза, който има нужда от разнообразие в съответствие с променящите се моди и тенденции. В някои доводи се изтъква, че ако китайският внос все пак остане на пазара на Съюза, това вероятно ще е в значително по-малки обеми и на значително по-високи цени, а именно поради по-високите заплати в Китай и допълнителните мита. Също така бе заявено, че ако продуктът не е достъпен, младото поколение няма да познава този продукт.
(221)
По отношение на твърденията, свързани с по-ограничения избор, следва да се отбележи, че разследването установи, че промишлеността на Съюза предлага широка гама продукти, които са насочени към различни пазарни сегменти и канали за разпространение. Очаква се мерките да помогнат на промишлеността на Съюза да използва пълния си потенциал и допълнително да обогати пазара с продуктите си. Освен това, нито един от вносителите, които в същото време са търговци на дребно, не посочи, че може да обмисли пълно изваждане на продукта от асортимента си, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита.
(222)
По отношение на твърденията за по-високи цени разследването има за цел създаването на равнопоставени условия на конкуренция, а не изключването на китайски стоки от пазара на Съюза. Обективно не могат да бъдат установени пределни цени, над които потребителите няма да купуват този вид продукт. Освен това, тъй като вносителите често са обвързани от ценови листи за най-малко една година, като цяло не се очаква те да прехвърлят увеличението на цените върху клиентите си в краткосрочен план. И което е още по-важно, предвид равнището на мерките и значителната разлика между цената на вноса и цената на препродажба, е малко вероятно ползвателите и потребителите да заплащат значително по-високи цени - митото се изчислява въз основа на вносната цена CIF, а цените на дребно са многократно по-високи от цената на вноса. Поради това митото най-вероятно ще се поеме от веригата на доставка - от вносителя до крайния потребител. Дори да има някакви увеличения на цените, те ще са малки и няма да оказват влияние върху избора на потребителите. Не се очаква антидъмпинговите мерки да доведат до това, младото поколение да не купува керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. В допълнение на това следва да се отбележи, че при разследването се установи, че промишлеността на Съюза може да предлага конкурентни цени.
(223)
Също така не се стигна до заключение, че мерките ще окажат значително въздействие върху материалите, използвани за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Видът на материала не винаги е основната движеща сила при избора, например на керамично изделие за подарък. Ясно е, че взаимозаменяемостта на материалите не винаги е възможна: например законодателството на Съюза относно материали, предназначени за контакт с храни, налага определени изисквания към материалите, които ще бъдат в контакт с храни. Следва да се отбележи също така, че един утвърден вносител, който също е търговец на дребно, също смята, че хората ще продължат да се хранят от керамични чинии, вместо от чинии от други видове материали - и неговите планове за разширяване отчитат това.
(224)
Твърденията относно трудности при предлагането не могат да бъдат приети, тъй като, от една страна, фактът на създаване на равнопоставени условия на конкуренция при справедливи цени не води до пълното отстраняване на вноса от Китай. Напротив, всички световни играчи се очаква да се възползват от по-справедливата търговска ситуация. От друга страна беше установено, че фактът, че понастоящем промишлеността на Съюза е в състояние да задоволява една трета от общото потребление на Съюза, не поставя под въпрос факта, че вносът от Китай следва да се пуска на пазара на ЕС на недъмпингови цени. Както експортните резултати на промишлеността на Съюза, така и и фактът, че тя не работеше с пълния си капацитет през разглеждания период, показва, че производителите на Съюза наистина могат да продават повече на пазара на Съюза, в случай че дъмпинговият внос е отстранен. И на последно място, но не и по важност, Китай не е единственият източник на внос в Съюза.
(225)
Както едно датско изследване, посочено от CCCLA, така и едно шведско научно изследване, посочено от шведското сдружение, показват, че антидъмпинговите мерки по принцип струват скъпо на потребителите. При все това, тези отчети са твърде общи, не са конкретно свързани с настоящото разследване и няма доказателства, че въздействието наистина ще е такова.
(226)
Въз основа на гореизложеното бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително въздействие върху домакинствата.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(227)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китай.
(228)
Това заключение не се релативира от съображенията, представени от няколко страни, а именно, че антидъмпинговите мита като цяло са компромис с усилията за разпространение на някои ценности на Съюза в държави, които не са членки на Съюза, като например подобряване на социалните стандарти на доставчиците, премахване на детския труд или програми за околната среда и общи програми за развитие. Тези въпроси не не противоречат на целта да се постигне открита и справедлива търговия чрез защита на производството на Съюза от нарушаването на международната търговия, като например дъмпинга, като се прилага инструмент за търговска защита в съответствие със законодателството на ЕС и правилата на СТО.
(229)
Незвисимо от гореизложеното настоящата предварителна оценка може да наложи извършването на допълнителен внимателен анализ след коментарите на заинтересованите страни.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(230)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(231)
С цел определяне на равнището на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(232)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Както е посочено в съображение 135, марж на печалба в размер на 6 % от оборота би могъл временно да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза може да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(233)
На тази основа беше изчислена невредоносна за промишлеността на Съюза цена на сходния продукт. Невредоносната цена бе получена чрез приспадане на действителната печалба от цената франко завода и чрез добавяне на гореспоменатия марж на печалбата от 6 % към цената на производствените разходи на промишлеността на Съюза.
(234)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в КНР, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(235)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(236)
Въз основа на изложеното по-горе са установени антидъмпинговите митнически ставки, в конкретния случай, на нивата на дъмпинговите маржове.
(237)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. По този начин тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР, произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените юридически лица. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(238)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на юридическото лице или след създаване на нови структури за производство или за продажби) следва да се изпраща до Комисията (12) заедно с цялата необходима информация, по-специално относно промяната в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(239)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за несъдействащи производители износители, но и за тези производители, които през РП не са имали износ за Съюза.
(240)
Една страна поиска мерките, ако има такива, да бъдат наложени под формата на минимална цена. Страната заяви, че адвалорните мита ще засегнат най-вече потребителите, които купуват висококачествени продукти или внесени продукти с високо тегло. Въпреки това разследването показа, че друга форма мерки няма да бъде по-подходяща с оглед на гамата продукти, които попадат в обхвата на продукта.
(241)
На основание посоченото по-горе установените дъмпингови маржове и маржове на вредата и ставките на временното мито са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временна митническа ставка
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd и CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd и Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Всички други съдействащи производители износители
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Всички други дружества
58,8 %
109,3 %
58,8 %
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(242)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедура, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090 (кодове по TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от Китайската народна република
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Дружествата, посочени в приложение I
26,6 %
B354
Всички други дружества
58,8 %
B999
3. Временните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 на настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 ноември 2012 година.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1072/2012
ze dne 14. listopadu 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 16. února 2012 informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“, „Čína“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který byl dne 3. ledna 2012 podán jménem výrobců v EU (dále jen „žadatelé“) představujících více než 30 % celkové výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Komise vyrozuměla rovněž výrobce v Ruské federaci, která byla v oznámení o zahájení řízení navržena jako možná srovnatelná země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli v oznámení o zahájení řízení vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Tyto informace Komisi umožňují v souladu s článkem 17 základního nařízení rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vzorky vybrat.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se týká toto řízení, bylo v oznámení o zahájení řízení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala předběžně vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, velikosti, zeměpisné poloze v Unii a segmentu výrobků dotyčných výrobců. Vzorek zahrnoval šest výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v pěti členských státech, přičemž dva výrobci patřili k malým a středním podnikům. Na tento předběžný vzorek připadalo více než 15 % odhadované celkové výroby v Unii. Jeden z výrobců zařazených do předběžného vzorku si však nepřál být součástí vzorku a několik zúčastněných stran uvedlo, že byl opomenut členský stát s velkými objemy výroby, který by měl být zařazen do reprezentativního vzorku. Vzhledem k těmto skutečnostem Komise předběžný vzorek změnila a výsledný konečný vzorek zahrnoval sedm výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v šesti členských státech, z toho dva výrobci byli malými a středními podniky. Tento vzorek představoval více než 20 % odhadované celkové výroby v Unii.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo přibližně 400 vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin, na něž připadá přes 60 % celkového vývozu. Na základě obdržených informací vybrala Komise předběžně vzorek pěti vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie a vyzvala všechny vyvážející výrobce, kteří byli Komisi známi, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřili. Dva vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do předběžného vzorku, poté své informace pro výběr vzorku opravili, takže jejich objem vývozu nepostačoval pro zařazení do vzorku. Komise posléze vybrala konečný vzorek s aktualizovanými pěti největšími společnostmi, pokud jde o objem vývozu. Na společnosti zařazené do vzorku připadá téměř 20 % vývozu všech spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie.
(7)
Do konečného vzorku byly zařazeny tyto společnosti nebo jejich skupiny:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
c)
CHL International Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited a společnosti, které jsou s ní ve spojení („Niceton“), a
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že měla být zahrnuta do vzorku. Tato společnost tvrdila, že její zařazení nepovede k nepřiměřenému počtu společností zařazených do vzorku, ani nezpůsobí průtahy při šetření, zejména vzhledem k tomu, že tato společnost je poměrně malým vývozcem. Společnost dále uvedla, že je v zahraničním vlastnictví a že v případě, že nebude do vzorku zařazena, nebude tento reprezentativní.
(9)
Komise připomíná, že se v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vzhledem ke skutečnosti, že společnost je poměrně malým vývozcem, nemělo by její zařazení do vzorku žádný přínos pro jeho reprezentativnost, pokud jde o vyvážený objem. Podotýká se rovněž, že se společnost přihlásila velmi pozdě - čtyři měsíce poté, co byli všichni vyvážející výrobci informováni o výběru konečného vzorku, a rovněž po provedení inspekcí na místě v prostorách vybraných společností. Žádost o zařazení do vzorku byla proto zamítnuta.
(10)
Ve lhůtě pro zaslání odpovědí pro výběr vzorku odpovědělo a spolupráci při řízení nabídlo více než šedesát dovozců, kteří nejsou ve spojení. Z těchto společností bylo pět zařazeno do vzorku. Těchto pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo vybráno na základě objemu a hodnoty dovozu a dalšího prodeje v Unii, zeměpisné polohy, obchodního modelu a segmentu výrobků. Společnosti zařazené do vzorku odpovídaly největším reprezentativním objemům a nejvyšší hodnotě dovozu a dalšího prodeje v Unii, jež mohly být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumány. Podle údajů nahlášených ve fázi výběru vzorku na ně připadalo přibližně 6 % dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(11)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(12)
O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádalo jedenáct čínských vyvážejících výrobců nebo jejich skupin. Do vzorku byli zařazeni tři z těchto žadatelů, zatímco zbylých osm nikoli. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl, přičemž ponechal žádost o individuální zacházení. Zbývající dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři další společnosti, které nebyly do vzorku zařazeny, požádali pouze o individuální zacházení.
(13)
Komise zaslala dotazníky pěti vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku a téměř 300 dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali. Dotazníky byly mimoto zaslány sedmi výrobcům v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, pěti dovozcům zařazeným do vzorku, čtyřem sdružením maloobchodníků a distributorů a rovněž jednotlivým maloobchodníkům a distributorům, kteří o to požádali. Dotazníky byly zaslány taktéž vyvážejícím výrobcům v Indii, Turecku, Brazílii, Thajsku a Rusku, které byly zvažovány jako možné vhodné srovnatelné země.
(14)
Odpověď zaslalo třináct vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin a tři výrobci z možných srovnatelných zemí (Brazílie, Thajsko a Rusko). Odpovědi na dotazník zaslalo rovněž sedm výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a pět dovozců zařazených do vzorku. Odpověď na dotazník zaslal i jeden maloobchodník, jeden distributor a dvě sdružení maloobchodníků a distributorů.
(15)
Komise mimoto obdržela podání od více než 20 dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem, několika maloobchodníků, poskytovatele marketingových programů a čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz lehkých průmyslových výrobků a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“).
(16)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) Výrobci v Unii
(17)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách sedmi výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(18)
Výrobci v Unii zařazeni do vzorku a rovněž ostatní spolupracující výrobci v Unii na základě ustanovení článku 19 základního nařízení požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné. Tvrdili, že by zveřejnění jejich totožnosti mohlo vést k riziku značných nepříznivých dopadů.
(19)
Někteří žádající výrobci v Unii zásobují odběratele v Unii, kteří pořizují výrobky rovněž z Číny, takže mají z tohoto dovozu přímý prospěch. Žadatelé proto měli za to, že se nacházejí v citlivém postavení, jelikož někteří jejich zákazníci by nemuseli s podáním podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu či s jeho podporou souhlasit. Z tohoto důvodu se domnívali, že hrozí odvetná opatření ze strany některých jejich zákazníků. Někteří žádající výrobci v Unii mimoto vyváželi rovněž do Číny. Tyto společnosti usuzovaly, že by podání podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu nebo jeho podpora mohly představovat hrozbu pro jejich obchodování v Číně. Žádosti bylo vyhověno, jelikož se považovala za dostatečně odůvodněnou.
(20)
Zástupci některých vyvážejících výrobců, CCCLA a někteří dovozci, kteří nejsou ve spojení, uvedli, že nemohli náležitě uplatnit své právo na obhajobu, jelikož nebyla zveřejněna totožnost žadatelů a subjektů, které podnět podpořily. Tvrdili, že za těchto okolností se strany nemohly vyjádřit k situaci, podstatné újmě, tomu, zda mohli být výrobci vyloučeni z výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, a/nebo reprezentativnosti vzorku. Podotýká se však, že Komise zajistila, aby bylo možné tyto otázky ověřit a zabývat se jimi ve spisech, do nichž mohly zúčastněné strany nahlížet, jako je korespondence se zúčastněnými stranami, prostřednictvím připomínek k situaci a výběru vzorku a vyžádáním si náležitě zdokumentovaných podání ostatních stran. Žádost byla proto zamítnuta.
b) Vyvážející výrobci v ČLR
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (dále jen „Hunan Hualian“)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (dále jen „Guangxi Sanhuan“)
-
CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd (dále jen „CHL“)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited a obchodník, který je ve spojení s těmito společnostmi a který má sídlo v Hongkongu, Niceton International Limited (dále jen „Niceton“)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd a Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (dále jen „Grand Collection“)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
c) Dovozci v Unii
-
Symbol srl, Treviso, Itálie
-
Metro AG, Düsseldorf, Německo
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Německo
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Rakousko
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Švýcarsko
d) Vyvážející výrobce ve srovnatelné zemi
(21)
Spolupracující brazilský výrobce požádal, aby byly údaje o jeho totožnosti považovány za důvěrné, jelikož by jejich zveřejnění mohlo mít značné nepříznivé dopady na jeho podnikání. Žádost se považovala za odůvodněnou, a bylo jí tudíž vyhověno.
3. Období šetření
(22)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(23)
Žadatelé uvedli, že by se období pro posouzení újmy mělo o rok prodloužit a mělo by začínat v roce 2007, zatímco CCCLA tvrdila, že by se mělo o rok zkrátit a začínat až v roce 2009. První žádosti nebylo vyhověno, jelikož nic ve spisu nedokládalo, že by posuzované období v délce pěti let lépe zohledňovalo trendy, jak uváděli žadatelé. Co se týká druhé žádosti, CCCLA odkázala obecně na judikaturu WTO, podle níž nemohou členové WTO zvolit základ, který vede k pouhému srovnání koncových stavů, a může-li změna základního roku snadno zvrátit zjištění týkající se újmy, může být pro člena WTO problematické zjistit existenci podstatné újmy. Šetřením však bylo prokázáno, že by zkrácení posuzovaného období v tomto případě vedlo k zbytečně krátkému období analýzy, jež by navíc vzhledem k dopadům hospodářské krize na některé ukazatele mohlo poskytnout zkreslenou představu o trendech významných pro posouzení újmy. Obě žádosti byly proto předběžně zamítnuty.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“). Může být vyrobeno z porcelánu, běžné keramiky, kameniny, póroviny či jemné keramiky nebo z jiných materiálů. K hlavním surovinám patří nerosty jako kaolín, živec a křemen a složení použitých surovin určuje typ konečného keramického výrobku.
(25)
Keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní se prodává ve velké řadě forem, jež se v průběhu času vyvíjejí. Používá se na řadě míst, například v domácnostech, hotelech, restauracích nebo pečovatelských zařízeních.
1.1. Žádosti o vyloučení
(26)
Během šetření bylo předloženo a analyzováno několik žádostí o vyloučení konkrétních výrobků z definice výrobku. Analýza těchto žádostí je shrnuta níže.
1.1.1. (Jemný) kostní porcelán
(27)
Ve svých podáních CCCLA uvedla, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měl být vyloučen (jemný) kostní porcelán. Tento (jemný) kostní porcelán se údajně zásadně liší od ostatních druhů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech, konečném užití a vnímání spotřebitelů. Tento porcelán je vyroben z kostní moučky z kostí skotu a nápadná je jeho vysoká bělost a průsvitnost. Má velmi vysokou mechanickou pevnost a odolnost proti oštěpům, je mnohem tenčí a jeho výroba je důmyslnější a nákladnější, než je tomu obvykle u výrobců v Unii. Tento (jemný) kostní porcelán vyrábí jen několik málo výrobců v Unii.
(28)
Co se týká těchto tvrzení, při šetření bylo za prvé zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná definice kostního porcelánu. Jedná se pouze o jednu z forem měkkého porcelánu, přičemž velký podíl surovin je stejný jako u ostatních keramických výrobků. Ve svých podáních si CCCLA sama protiřečí, pokud jde o kombinaci a podíl jednotlivých složek. Za druhé, při šetření nebylo možno potvrdit, že (jemný) kostní porcelán vyžaduje mnohem důmyslnější výrobní proces. Za třetí, použití (jemného) kostního porcelánu jako stolního nádobí je v Číně i v Unii totožné. Rovněž pevnost a odolnost nejsou specifické pro (jemný) kostní porcelán. Obzvláště pevné a odolné je například i keramické stolní nádobí a náčiní pro restaurace nebo služby společného stravování. V neposlední řadě vyrábí (jemný) kostní porcelán řada výrobců v Unii a tento porcelán soutěží s dovozem (jemného) kostního porcelánu pocházejícího z Číny. Žádosti o vyloučení (jemného) kostního porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, se proto předběžně zamítají.
1.1.2. Keramické (kuchyňské) nože
(29)
Dva vyvážející výrobci, CCCLA a různí dovozci tvrdili, že by z definice výrobku měly být vyloučeny keramické (kuchyňské) nože. Tato žádost se zakládá na tvrzení, že vzhledem k jejich specifickým vlastnostem nelze tyto nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní považovat za jediný výrobek. Keramické (kuchyňské) nože mají obvykle keramickou čepel vyrobenou z oxidu zirkoničitého, který se u „běžného“ stolního nádobí a náčiní, jako jsou šálky a talíře, nepoužívá. Míra zaměnitelnosti s hlavními kategoriemi výrobku, jehož se týká toto šetření, je velmi omezená.
(30)
Šetřením bylo zjištěno, že keramické (kuchyňské) nože mají stejné fyzické vlastnosti (tvar a pevnost), průmyslový design a konečné užití (krájení) jako kovové (kuchyňské) nože. Liší se proto od ostatních výrobků, jichž se řízení týká, jelikož těmi jsou vzhledem k zvláštnímu designu a fyzickým vlastnostem především výrobky určené k uchovávání potravin.
(31)
Dále se uvádělo, že v Unii neexistuje technologie pro výrobu těchto keramických (kuchyňských) nožů, takže další šetření týkající se keramických (kuchyňských) nožů by porušilo právo Unie a WTO. Žadatelé potvrdili, že pokud jim je známo, v Unii takováto výroba neexistuje.
(32)
Bylo rovněž uvedeno, že se keramické (kuchyňské) nože prodávají pouze u výhradních prodejců, přičemž se liší rovněž distribuční kanály (distributoři kuchyňského náčiní) a reprezentativní sdružení (sdružení nožířů). Při šetření však nebylo možno potvrdit, že se tyto záležitosti rovnají odlišnému vnímání spotřebitelů v porovnání s ostatními typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní.
(33)
Dále se uvádělo, že opatření týkající se keramických nožů neobnoví spravedlivé podmínky na trhu pro stolní nádobí a náčiní, nýbrž spíše poškodí konečné spotřebitele (uživatele keramických (kuchyňských) nožů). Některé strany tvrdily, že jelikož se keramické (kuchyňské) nože v Unii nevyrábějí, není možné, aby byla v tomto ohledu výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Komise podřídila analýzu těchto tvrzení závěru ohledně toho, zda se má za to, že keramické (kuchyňské) nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní tvoří jediný výrobek.
(34)
Na základě úvah uvedených v (30) bodě odůvodnění dospělo šetření k předběžnému závěru, že se keramické (kuchyňské) nože zásadně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kvůli rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech a konečném užití. Žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně vyhovuje.
1.1.3. Výrobky čínského/orientálního vzhledu
(35)
Dva dovozci uvedli, že by z definice výrobku mělo být vyloučeno stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu. Hlavním uváděným důvodem bylo to, že se tento druh výrobků v Unii nevyrábí, že v Unii byla poptávka po tomto zboží vždy uspokojována dovozem a že dovoz tohoto typu nemá negativní dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(36)
Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice této kategorie ani zvláštní znaky pro její identifikaci. Tento druh výrobku mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii. Stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. V neposlední řadě šetření ukázalo, že se v mnoha asijských restauracích používá stolní nádobí a náčiní západního stylu a že dotyčné výrobky lze snadno zaměnit. Žádosti o vyloučení výrobků čínského/orientálního vzhledu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.4. Odolný porcelán
(37)
Na jedné straně se uvádělo, že by z definice výrobku měl být vyloučen odolný porcelán vzhledem ke svým jedinečným fyzickým vlastnostem a výrobnímu procesu. Suroviny pro výrobu odolného porcelánu, který má vyšší odolnost a pevnost, zahrnují 6-10 % hliníkového prášku, přičemž proces přípravy surovin (kaolinu) je jedinečný. Odolný porcelán vyžaduje zručné pracovníky a v porovnání s tradičním stolním nádobím a náčiním má vyšší jakost a cenu. V Unii mimoto neexistují žádní výrobci tohoto porcelánu.
(38)
Na druhou stranu jeden dovozce uvedl, že odolné stolní nádobí a náčiní, které se používá obvykle v hotelech, tvoří značný podíl celkové čínské výroby keramiky, takže jeho nezahrnutí by vedlo k zavádějícím výsledkům při šetření.
(39)
Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice odolného porcelánu ani nesporné znaky pro jeho identifikaci. Tento typ stolního nádobí a náčiní mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii a výrobky zhotovené v Unii a čínské výrobky spolu přímo soutěží. Odolný porcelán navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. Žádosti o vyloučení odolného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.5. Ručně vyráběný porcelán
(40)
Švédské sdružení zastupující příslušné švédské dovozce poskytlo informace podporující vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření. Dovolávalo se dlouhé historie této rukodělné výroby v Číně, cenové dostupnosti těchto výrobků a rozdílného vnímání spotřebitelů, pokud jde o ručně vyráběný čínský porcelán a zboží vyráběné sériově v Unii.
(41)
Při šetření však bylo prokázáno, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé zhotovuje ručně vyráběný porcelán řada výrobců v Unii. Šetření neprokázalo zásadně odlišné fyzické vlastnosti oproti ostatním druhům keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní ani odlišné vnímání spotřebitelů v porovnání s ručně vyráběným porcelánem pocházejícím z Unie. Žádost o vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá.
1.1.6. Ručně malované stolní nádobí a náčiní
(42)
Různí dovozci požádali o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že ručně malované stolní nádobí a náčiní je určeno určitému druhu zákazníků, že se může používat pro jiné účely než tradiční stolní nádobí a náčiní (např. jako dekorace), že se v Unii nevyrábí v komerčním množství, že přímo nesoutěží ani není zaměnitelné s ostatním kuchyňským/stolním nádobím a náčiním, rozdílného vnímání ze strany spotřebitelů, jeho luxusní povahy a větší křehkosti spolu se zvláštním výrobním procesem, který je náročnější na práci a vyžaduje vysoce kvalifikované pracovníky.
(43)
Šetření prokázalo, že až do fáze ručního malování je výrobek naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje více ruční práce, neznamená, že se jedná o jiný výrobek; pro většinu konečných uživatelů je ve skutečnosti obtížné (pokud vůbec možné) rozpoznat ručně malovaný porcelán od porcelánu, který není ručně malovaný. Šetřením bylo dále prokázáno, že ručně malované stolní nádobí a náčiní má obvykle stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní a že není nutně křehčí. Bylo rovněž zjištěno, že ručně malovaný porcelán vyrábí řada výrobců v Unii a že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Žádosti o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.7. Stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou
(44)
Jeden dovozce požádal o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou znamená jiný výrobní proces, jiné užití (pro jídlo a nápoje, zatímco výrobky s malbou na glazuře k tomu obvykle nejde použít) a jinou jakost a fyzické vlastnosti, a to pokud jde o bezpečnost potravin a 100 % vhodnost pro myčky a mikrovlnné trouby. Tato strana rovněž uvedla, že v Unii není žádný výrobce schopen a ochoten vyrábět komerční objemy stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou, a předpokládala, že v případě vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, neexistuje riziko obcházení. Tato strana taktéž tvrdila, že spotřebitel vnímá tyto výrobky jinak, jelikož se nepovažují za součást značky, ale považují se spíše za sběratelský předmět/stylový výrobek a neprodávají se v úplných sadách.
(45)
Šetření však prokázalo, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé ji může vyrábět řada výrobců v Unii. Mimoto bylo zaznamenáno, že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Při šetření bylo zjištěno, že výrobek je fyzicky naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované, a že průměrný spotřebitel nerozlišuje mezi stolním nádobím a náčiním s ruční malbou pod glazurou a ostatními typy zdobeného stolního nádobí a náčiní. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje kvalifikovanější pracovníky, neznamená, že se jedná o jiný výrobek, a že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou má v zásadě stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní. Žádosti o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.8. Stolní nádobí a náčiní, které se v EU nevyrábí
(46)
V podání některých dovozců se uvádělo, že by šetření mělo být omezeno na trhy, které v současnosti zásobují žádající výrobci v Unii. V opačném případě by cla poškodila určité „specializované“ dovozce, aniž by tito mohli pořizovat výrobky od výrobců v Unii. Rovněž se uvádělo, že výrobci v Unii se značkami nevyrábějí pro ostatní společnosti a že výrobci v Unii nezajišťují malé objednávky ani nepracují s licími formami, jak vyžadují některé tvary. Výrobci v Unii nejsou rovněž pružní a nenabízejí výrobky určené jako dárek.
(47)
Tato žádost se předběžně zamítá, jelikož je příliš obecná a není přesně vymezená a neexistuje objektivní základ pro toto vyloučení. Výrobci v Unii mají mimoto širokou škálu výrobků a pravidelně nabízejí nové výrobky, takže se kolekce a sortiment výrobků neustále mění. Typy výrobků a jakosti vyráběné výrobním odvětvím Unie se pravidelně nacházejí rovněž u vývozců. Šetření mimoto prokázalo, že v Unii existují výrobci, kteří vyrábějí zboží se značkami jiných stran. Bylo rovněž zjištěno, že výrobky zhotovené v Unii a výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, jsou snadno zaměnitelné a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání ze strany spotřebitelů. Otázkou pružnosti se zabývá oddíl o zájmu Unie.
1.1.9. Kameninové výrobky
(48)
Jeden dovozce s výrobou v Číně požádal, aby byl z definice výrobku vyloučen dovoz kameninových výrobků, sestávající převážně z kuchyňského nádobí a náčiní. Podle této strany existuje v Unii pouze okrajová výroba kameninových výrobků a je velmi pravděpodobné, že žadatelé zahrnuli kameninové výrobky s cílem zamezit obcházení opatření. Dovozce rovněž tvrdil, že ceny účtované za dovážené výrobky jsou mnohem vyšší než ceny jakéhokoli jiného výrobce v Unii a že tento dovoz nezpůsobuje stlačování cen ani újmu.
(49)
Šetření však ukázalo, že výroba kameninových výrobků v Unii je značná. Dospělo rovněž k závěru, že kameninové výrobky zhotovené v Unii a kameninové výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, lze je snadno zaměnit a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání spotřebitelů a fyzické vlastnosti. Tvrzeními týkajícími se cen se zabývá (240). bod odůvodnění. Žádost o vyloučení kameninových výrobků z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá.
(50)
Strana alternativně tvrdila, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měly být vyloučeny glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky či jiné než bílé a/nebo tříděné glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky. V této fázi řízení však nebylo možné dospět v tomto ohledu k žádnému závěru.
1.1.10. Ostatní tvrzení
(51)
Jeden dovozce tvrdil, že definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, je příliš široká, než aby umožňovala smysluplné srovnání jednotlivých typů výrobku. Podobný názor vyslovil dovozce s výrobními zájmy v Číně. V tomto ohledu odkazovaly některé strany rovněž na čistě dekorativní předměty.
(52)
V této souvislosti se podotýká, že příslušná kritéria, která se používají k určení, zda lze výrobek, který je předmětem šetření, považovat za jediný výrobek, tj. jeho základní fyzické a technické vlastnosti, jsou podrobně objasněna níže. Čistě dekorativní předměty tudíž nejsou zahrnuty. Ačkoli různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní skutečně mohou mít určité odlišné specifické vlastnosti, šetření prokázalo, že s výjimkou keramických nožů jsou jejich základní vlastnosti totožné. Skutečnost, že dotčený výrobek lze vyrábět s určitými odchylkami ve výrobním procesu, nepředstavuje sama o sobě kritérium, které by mohlo vést k zjištění, že se jedná o dva či více odlišných výrobků. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že se různé typy dotčeného výrobku prodávají obvykle prostřednictvím stejných prodejních kanálů. Ačkoli se některé specializované obchody mohou zaměřovat na určité konkrétní typy, velká část distributorů (maloobchodníci, obchodní domy, supermarkety) prodává různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, aby svým zákazníkům nabídla široký sortiment. Tvrzení, že definice výrobku v rámci tohoto šetření je příliš široká, se proto předběžně zamítají.
(53)
Jedna strana tvrdila, že by z definice výrobku měly být vyloučeny některé keramické mlýnky na koření. Při šetření však nebylo možno dospět k závěru ohledně jejich zvláštností, takže toto tvrzení bylo předběžně zamítnuto.
1.2. Závěr ohledně dotčeného výrobku
(54)
Šetření prokázalo, že všechny typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní mají navzdory rozdílům z hlediska charakteristiky a stylu stejné základní fyzické a technické vlastnosti, tj. jedná se o keramické zboží, které je určeno především pro styk s potravinami, používá se v zásadě pro stejné účely a lze je považovat za různé typy téhož výrobku.
(55)
Kromě skutečnosti, že mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, všechny tyto různé styly a typy spolu přímo soutěží a jsou do značné míry zaměnitelné. To jednoznačně dokládá skutečnost, že mezi nimi neexistují jasné dělicí čáry, tj. mezi jednotlivými typy výrobku dochází k značnému překrývání a hospodářské soutěži a běžní kupující často nerozlišují například mezi porcelánem a ostatním zbožím.
(56)
Jak však bylo objasněno v (29).-(34). bodě odůvodnění, považovalo se za vhodné zúžit definici výrobku oproti základu použitému při zahájení toto šetření, a to vyloučením keramických nožů. Dotčený výrobek je proto předběžně definován jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní kromě keramických nožů pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
(57)
Pro účely tohoto řízení se proto v souladu s obvyklou praxí v Unii má za to, že by se všechny výše popsané typy výrobku s výjimkou keramických nožů měly považovat za jediný výrobek.
2. Obdobný výrobek
(58)
Šetření prokázalo, že keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie v Unii, keramické stolní nádobí a náčiní vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní dovážené do Unie z ČLR a rovněž nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii, která se považuje za srovnatelnou zemi, má stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejné základní konečné užití.
2.1. Tvrzení
(59)
V průběhu šetření určité zúčastněné strany tvrdily, že se keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné výrobním odvětvím Unie a prodávané na trhu Unie nepodobá dotčenému výrobku. Tyto strany uváděly, že to dokládají zejména rozdíly mezi výrobky z hlediska vlastností, kvality, vnímání spotřebitelů, prodejních kanálů a segmentace. Dále se uvádělo, že spotřebitelé v Unii obvykle vnímají dotčený výrobek jako levnější produkt a že tyto výrobky nemají žádné výhody značkového zboží.
(60)
Při šetření byla odhalena protichůdná tvrzení dovozců v tomto ohledu. Zatímco někteří z nich tvrdili, že dotčený výrobek je obvykle nižší kvality a v porovnání s výrobky zhotovenými v Unii je v jiné cenové kategorii, jiní dovozci uváděli, že značkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi se z Číny dováží za vyšší ceny.
(61)
Jeden dovozce nezařazený do vzorku na straně jedné uvedl, že němečtí výrobci kladou obzvláštní důraz na profil kvality „vyrobeno v Německu“. Tato strana uvedla, že kvalita plochého stolního nádobí dodávaného určitými německými značkami je kvůli výrobní metodě podstatně vyšší, zatímco jiní dovozci tvrdili, že zboží pořizují v Číně kvůli dobré jakosti, možnosti odlévání a kvalifikovaným pracovníkům. Šetření potvrdilo, že se v Unii vyrábí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní nízké i vysoké kvality a že se prodává prostřednictvím stejných distribučních kanálů jako dotčený výrobek, tj. prostřednictvím nezávislých maloobchodníků, nespecializovaných supermarketů, obchodních domů atd. Tyto výrobky proto soutěží na stejném trhu.
(62)
Na keramickém stolním a kuchyňském nádobí a náčiní není nutně uvedena země původu. Proto je pro spotřebitele často velmi obtížné rozlišit keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi a výrobky zhotovené v Unii.
2.2. Závěr
(63)
Z těchto důvodů se vyvozuje závěr, že i přes případné menší rozdíly má keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v dotčené zemi a vyvážené z této země, keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Unii stejné základní fyzické vlastnosti a konečné užití, a považuje se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(65)
Jak je uvedeno v (12). bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců z ČLR nebo jejich skupin požádalo o zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovené lhůtě zaslalo vyplněný formulář žádosti. Jeden vyvážející výrobce však svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl.
(66)
Ve svém rozsudku ve věci C-249/10 P - Brosmann a další v. Rada Soudní dvůr rozhodl, že metoda výběru vzorku stanovená v článku 17 základního nařízení nesmí být používána pro účely stanovení nároků na individuální zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení. Soudní dvůr shledal, že podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení spolupracující výrobci, kteří nejsou součástí vzorku, mají právo na přezkoumání svého nároku na zacházení jako v tržním hospodářství bez ohledu na to, zda se pro tyto společnosti nezařazené do vzorku mělo vypočítat individuální dumpingové rozpětí (3). Vzhledem k tomuto rozsudku bylo rozhodnuto přezkoumat nejen žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané třemi vyvážejícími výrobci nebo jejich skupinami zařazenými do vzorku, nýbrž rovněž žádosti sedmi vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku. Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(67)
Podle zavedené a obvyklé praxe Unie se ověřuje, zda podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství splňuje celá skupina společností, které jsou ve spojení. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji dotčeného výrobku, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(68)
V souladu s tím byly ověřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, které podalo deset vyvážejících výrobců sestávajících z šestnácti právních subjektů.
(69)
U žádného z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin nebylo zjištěno splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Při šetření týkajícím se zacházení jako v tržním hospodářství bylo zejména zjištěno, že žádný z vyvážejících výrobců, a to jednotlivě ani jako skupina, nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že sedm společností nebo jejich skupin nebylo s to Komisi prokázat, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Tři z deseti společností mimoto neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu.
(70)
Při inspekci na místě u jedné z výše uvedených společností bylo mimoto zjištěno, že ve formuláři žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství tato společnost uvedla zavádějící a neúplné informace, zejména co se týká společnosti ve spojení. Její celková spolupráce byla nedostatečná, a společnost byla proto informována o případném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla požádána, aby se k tomu vyjádřila. Obdržené připomínky potvrdily nedostatek spolupráce, zejména pokud jde o danou společnost, a proto je předběžně rozhodnuto, že tuto společnost již nelze považovat za spolupracujícího vyvážejícího výrobce a že případná předběžná nebo konečná zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
(71)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(72)
Několik společností tvrdilo, že Komise neodpověděla na jejich žádost o zacházení jako v tržním hospodářství do tří měsíců, jak se vyžaduje v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření proto mohlo být narušeno procesní chybou a Komise by měla v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann (4) šetření ukončit.
(73)
Komise připouští, že kvůli vysokému počtu zkoumaných žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, které byly ověřeny na místě v Číně, nebylo možno v tomto konkrétním případě rozhodnout o žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Připomíná se však, že Tribunál nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření (5). Žádost je proto zamítnuta.
(74)
Šest společností zpochybnilo hodnocení Komise, že nevedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Komise tyto žádosti pečlivě přezkoumala a zjistila, že podaná vysvětlení nemohou vyvrátit celková zjištění učiněná na základě inspekcí na místě. V některých případech byly nové předložené informace v rozporu s dříve poskytnutými údaji, zatímco v některých jiných případech předložily společnosti nové důkazy, které nebyly poskytnuty či zpřístupněny při inspekci na místě.
(75)
Pět společností zpochybnilo rovněž zjištění Komise, že neprokázaly, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Obdržené připomínky však nemohly změnit zjištění Komise, která byla učiněna na základě inspekcí na místě. Společnosti zejména neposkytly žádné důkazy, které by mohly vyvrátit původní zjištění Komise, že zkreslení je způsobeno systémem netržního hospodářství, co se týká například majetku a práv na užívání pozemků.
(76)
Dvě společnosti zpochybnily zjištění, že neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu. Obdržené připomínky jedné společnosti nemohly vyvrátit zjištění Komise, že stát zasahoval do její politiky náborů zaměstnanců, zatímco druhá společnost poskytla nové a protichůdné informace týkající se nákupu surovin.
(77)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že žádný z předložených argumentů nemůže změnit zjištění, co se týká rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(78)
Na základě výše uvedených skutečností se žádnému z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin žádajících o zacházení jako v tržním hospodářství nepodařilo prokázat, že jsou splněna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(79)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(80)
Tři vyvážející výrobci zařazeni do vzorku a sedm vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, kteří požádali o zacházení v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali pouze o individuální zacházení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byly přezkoumány žádosti o individuální zacházení podané pouze společnostmi, které byly zařazeny do vzorku.
(81)
Vzhledem ke skutečnosti, že všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly předběžně zamítnuty, bylo na základě dostupných informací předběžně zjištěno, že všechny společnosti zařazené do vzorku, které požádaly o individuální zacházení, splňují kritéria pro jeho přiznání.
3. Individuální zjišťování
(82)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo sedm spolupracujících vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku.
(83)
V této fázi řízení Komise o žádostech o individuální zjišťování nerozhodla a tato rozhodnutí budou přijata v příhodné době.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(84)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(85)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít pro účely stanovení běžné hodnoty jako vhodnou srovnatelnou zemi Ruskou federaci a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(86)
Komise obdržela řadu podání, v nichž se uvádělo, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí. V obdržených informacích se zejména uvádělo, že Rusko je trhem s porcelánem nejvyšší kvality, který se specializuje na ozdobný porcelán z drahých materiálů, přičemž domácí výroba dotčeného výrobku je v porovnání s domácí spotřebou poměrně malá. Ruský trh je mimoto chráněn necelními překážkami, například certifikačními systémy GHOST. Usuzovalo se tudíž, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí.
(87)
Komise proto zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dopisy známým výrobcům v řadě zemí, včetně Thajska, Indie, Malajsie, Turecka, Brazílie, Ukrajiny, Indonésie, Egypta, Kolumbie, Jižní Koreje, Bangladéše a Argentiny, na jejichž základě výrobci z Indie, Turecka, Brazílie a Ruska potvrdili, že jsou ochotni s Komisí spolupracovat. Odpověď na dotazník však zaslali pouze tři výrobci z Brazílie, Thajska a Ruska. Šetřením bylo prokázáno, že Brazílie má konkurenční domácí trh pro keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní s řadou výrobců a poměrně nízkými cly. Údaje, které poskytl spolupracující brazilský výrobce, byly analyzovány a bylo zjištěno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(88)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s přihlédnutím ke všem informacím, které byly k dispozici v této fázi řízení, byla v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení jako srovnatelná země předběžně vybrána Brazílie.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(89)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(90)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující brazilský výrobce prodává obdobný výrobek na domácím brazilském trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(91)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady brazilského výrobce během období šetření.
(92)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(93)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku v období šetření.
(94)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů brazilského výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku brazilského výrobce, které jsou ziskové.
5. Vývozní ceny u vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(95)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
6. Srovnání
(96)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(97)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na obchodní úroveň, rozdíly ve fyzických vlastnostech a jiné faktory ovlivňující srovnatelnost cen, zejména „značky“.
(98)
Nejprve bylo přezkoumáno, zda je odůvodněna úprava s ohledem na obchodní úroveň podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení. V této souvislosti bylo zjištěno, že se čínský vývoz v zásadě uskutečňuje na velkoobchodní úrovni, zatímco ve srovnatelné zemi se prodej uskutečňuje i na maloobchodní úrovni. Při šetření bylo dále zjištěno, že na obou trzích ovlivňují výši cen, a tudíž i spravedlivé srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, různé distribuční kanály. Šetření taktéž prokázalo, že se většina čínského vývozu uskutečňuje ve velkých objemech, zatímco se většina domácího prodeje ve srovnatelné zemi uskutečnila v menším množství, což mělo na těchto dvou relevantních trzích za následek cenové rozdíly na stejné obchodní úrovni. Za účelem spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty byla proto běžná hodnota upravena na základě cenových rozdílů na stejné obchodní úrovni ve srovnatelné zemi a případných cenových rozdílů, které byly zjištěny s ohledem na množství prodávané na každé obchodní úrovni.
(99)
Za druhé se ověřovalo, zda je odůvodněna úprava s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. V této souvislosti bylo šetřením zjištěno, že čínští vyvážející výrobci zařazují své výrobky do pěti různých jakostních tříd od A do E se značnými cenovými rozdíly. Velká většina vývozu do Unie se však týká výrobků v jakostní třídě A, B nebo C či jejich kombinace. Tato klasifikace však není univerzální ani není založena na obecných odvětvových normách, nýbrž je spíše specifická pro jednotlivé společnosti a umožňuje rozdíly v cenách. Výrobce ve srovnatelné zemi prodává na druhou stranu na domácím brazilském trhu pouze výrobky odpovídající jakostní třídě A, a bylo tudíž zjištěno, že je tím dotčena srovnatelnost cen. Vývozní cena byla proto upravena na úroveň čínské jakostní třídy A, aby byla srovnatelná s výrobkem, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na brazilském trhu.
(100)
Při šetření bylo za třetí zjištěno, že brazilský výrobce prodává na brazilském trhu pouze značkové výrobky, zatímco čínští vyvážející výrobci neprodávají značkové výrobky, nýbrž tzv. výrobky „soukromých značek“ nebo neznačkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Značkové výrobky pokládají zákazníci obvykle za výrobky, které mají určitou prestiž, zaručenou kvalitu a design, a vyžadují proto vyšší tržní ceny, zatímco neznačkové výrobky (výrobky soukromých značek) mají sice stejné fyzické a technické vlastnosti, obvykle se však prodávají za podstatně nižší ceny. Ačkoliv přidanou hodnotu značkového výrobku nelze obvykle přesně vyčíslit, jelikož závisí na mnoha různých činitelích, jako je vnímání spotřebitelů, rozpoznání značky a jiné nevyčíslitelné faktory, brazilský výrobce v tomto konkrétním případě potvrdil, že jeho značkové keramické výrobky mohou být na brazilském trhu prodávány za podstatně vyšší ceny než ostatní neznačkové výrobky. Byla proto provedena další úprava běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
(101)
Případně byly provedeny další úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, správné a podložené důkazy.
7. Dumpingová rozpětí
(102)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení určena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi, která byla upravena, s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti, která byla upravena, a byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(103)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, byl vypočítán vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 26,6 %.
(104)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s odpovídajícími statistikami Eurostatu.
(105)
V tomto šetření se úroveň spolupráce ze strany ČLR považovala u tak roztříštěného výrobního odvětví za vysokou, jelikož vyvážející výrobci, kteří se přihlásili, představovali více než 60 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce bylo proto určeno na základě váženého průměru nejvyšších dumpingových rozpětí, která byla stanovena u reprezentativních typů výrobku, a objemu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě bylo prozatímní celostátní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši 58,8 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(106)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
26,6 %
Celostátní dumpingové rozpětí
58,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(107)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně údajů uvedených v podnětu a následných podáních, pokud jde o výrobce, kteří se v tomto šetření nepřihlásili. Celková výroba obdobného výrobku v Unii byla odhadnuta pomocí extrapolace údajů, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly porovnány s údaji předloženými jednotlivými výrobci a rovněž s výzkumnými a statistickými zdroji.
(108)
Během období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek více než 200 výrobců. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta přibližně na 240 200 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“. Výrobní odvětví Unie bylo rozděleno na dva segmenty: malé a střední podniky a větší společnosti. Na malé a střední podniky připadalo v tomto období 42 % celkové výroby v Unii. Výroba v Unii je velmi roztříštěná, třebaže se soustředí v České republice, Francouzské republice (Francii), Německu, Itálii, Polské republice (Polsku), Portugalské republice (Portugalsku), Rumunsku, Španělském království (Španělsku) a Spojeném království Velké Británie a Severního Irska (Spojené království).
2. Spotřeba v Unii
(109)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě dovozních statistik Eurostatu pro výrobek, jehož se týká toto šetření, a informací o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(110)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
826 896
687 609
750 830
726 614
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
V posuzovaném období se spotřeba keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii celkově snížila o 12 %. K největšímu poklesu o 17 % došlo mezi rokem 2008 a 2009.
(112)
Tento celkový pokles spotřeby v posuzovaném období je nutno posoudit ve spojení se zotavováním se po hospodářské krizi v roce 2009. Vyhlídky trhu s keramickým stolním a kuchyňským nádobím a náčiním jsou dobré (6).
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(113)
Podle údajů Eurostatu se objem, podíl na trhu a průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu (v tunách)
535 593
449 346
516 618
485 814
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Podíl na trhu
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 499
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
Objem celkového dovozu z Číny během posuzovaného období klesl o 9 % a v období šetření činil 485 814 tun. Pokud však jde o procentní vyjádření, je třeba podotknout, že se dovoz z Číny snížil méně než celková spotřeba v EU. Při analýze z hlediska celého posuzovaného období vzrostl podíl čínského dovozu na trhu z 64,8 % v roce 2008 na 66,9 % v období šetření.
(115)
Dovozní cena během posuzovaného období vzrostla o 17,7 %, a to z 1 274 EUR/t na 1 499 EUR/t. Jedná se o průměrnou cenu veškerého dovozu dotčeného výrobku za tunu, a trend mohl být proto ovlivněn změnami v sortimentní skladbě.
3.2. Cenové podbízení
(116)
Pro účely stanovení cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, tj. po odečtení přepravních nákladů v Unii a slev z ceny a rabatů, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. očištěnými od slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, které byly upraveny rovněž s ohledem na stávající cla, náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Ceny výrobků v nižších jakostních třídách byly upraveny na ceny v jakostní třídě A, jelikož se zjistilo, že z hlediska spotřebitele soutěží výrobky v nižších jakostních třídách s výrobky jakostní třídy A, jak bylo uvedeno rovněž v (61). bodě odůvodnění. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny o rozdíly v obchodní úrovni a případně tak, aby se vyrovnaly rozdíly v ceně spojené se značkami.
(117)
Srovnání prokázalo, že během období šetření byly ceny dotčených dumpingových výrobků pocházejících z ČLR a prodávaných v Unii nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám, o 26,3 % až 47,6 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
4.1. Obecně
(118)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(119)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení se zakládalo na informacích, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly srovnány s údaji předloženými výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami.
(120)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy a výrobní náklady) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení se zakládalo na jejich údajích, které byly řádně ověřeny.
(121)
U některých mikroekonomických ukazatelů (prodejní cena, ziskovost, návratnost investic a výrobní náklady) byly výsledky společností z určitého segmentu, které byly zařazeny do vzorku, váženy podle podílu tohoto segmentu na celkové výrobě v Unii (s použitím specifické váhy s ohledem na objemy výroby každého segmentu v celém odvětví keramického stolního nádobí a náčiní - 42 % u malých a středních podniků, 58 % u ostatních společností). Takto bylo zajištěno, že výsledky velkých společností nenarušují analýzu újmy, nýbrž že byla pokud možno náležitě zohledněna situace menších společností, na něž společně připadá velká část výroby v Unii.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(122)
V posuzovaném období se výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie vyvíjely takto:
Tabulka 3
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
281 300
230 300
235 700
240 200
Index (2008 = 100)
100
82
84
85
Výrobní kapacita (v tunách)
371 540
361 253
326 573
324 072
Index (2008 = 100)
100
97
88
87
Využití kapacity
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Index (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
V posuzovaném období se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 15 %. Celkově byl pokles výraznější než snížení spotřeby v Unii v témže období. V roce 2010 se výroba nezvyšovala stejným tempem jako spotřeba.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 13 %. Navzdory tomuto poklesu se míra využití kapacity výrobního odvětví v posuzovaném období dále snižovala, a to celkem o 2 % na 74,1 %.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(125)
V posuzovaném období klesal prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, rychlejším tempem (o 8 % více) než spotřeba. Podotýká se, že mezi rokem 2009 a 2010 se objem prodeje dále snižoval, zatímco spotřeba v Unii vzrostla o 8 %.
Tabulka 4
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
190 332
156 798
152 609
152 095
Index (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období snížil o 9 % neboli o 2,1 procentního bodu.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OŠ
Podíl na trhu v Unii
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Index (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Zaměstnanost a produktivita
(127)
Zaměstnanost se v celém posuzovaném období snižovala a celkem klesla o 21 %. Tato tendence odpovídala poklesu objemu prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OŠ
Počet zaměstnanců
31 559
26 146
24 993
25 093
Index (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Produktivita pracovníků výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup na zaměstnance za rok, v posuzovaném období vzrostla o 8 %. To je částečně způsobeno snahou výrobního odvětví Unie reagovat na tlak, který vyvíjel dumpingový dovoz z Číny.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
8,9
8,8
9,4
9,6
Index (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle týkajícím se dumpingu. Všechna zjištěná dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.3.1. Zásoby
(130)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období v absolutním vyjádření snížil o 14 %. Šetření ukázalo, že u tohoto druhu výrobního odvětví, které obvykle pracuje na zakázku, se nejedná o rozhodující ukazatel.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OŠ
Zásoby (v tunách)
7 754
6 647
7 611
6 647
Index (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Prodejní ceny
(131)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížily o 12 %.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena v EU při prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v EUR/t)
4 103
3 818
3 811
3 615
Index (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál a mzdy
(132)
V posuzovaném období se ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál, investice a mzdy ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Tabulka 10
2008
2009
2010
OŠ
Čistý zisk při prodeji v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistého obratu z prodeje)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Peněžní tok (v EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Index (2008 = 100)
100
59
88
114
Čisté investice (v EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Index (2008 = 100)
100
69
79
71
Návratnost investic (čistý zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Index (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Roční mzdové náklady na zaměstnance
20 436
20 526
21 619
20 832
Index (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
Ziskovost výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 0,7 procentního bodu. Ziskovost byla nejnižší v roce 2010, kdy pokles mezi rokem 2008 a 2010 dosáhl 4,1 procentního bodu.
(134)
Je třeba zdůraznit, že situace výrobního odvětví Unie byla nejistá již na počátku posuzovaného období, a to kvůli obrovskému objemu levného dovozu z Číny na trh Unie, který v období 2002-2004 prudce vzrostl a po zrušení dovozních kvót u tohoto dovozu od roku 2005 dosáhl velmi významného podílu na trhu. To bylo příčinou významné restrukturalizace odvětví, která byla na počátku posuzovaného období v závěrečné fázi.
(135)
Vzhledem k tomuto vývoji před posuzovaným obdobím nelze zisk, jehož bylo dosaženo na počátku posuzovaného období, považovat za běžný zisk. Jelikož v této souvislosti nebyly obdrženy žádné informace, usuzuje se, že jako vhodné srovnávací měřítko může předběžně sloužit běžná úroveň zisku u jiného široce používaného a důležitého spotřebního výrobku, který byl předmětem antidumpingového šetření, a to usňové obuvi. Tato úroveň zisku činí 6 % (7). Je tudíž zřejmé, že celkově nebylo výrobní odvětví Unie během celého posuzovaného období schopno dosáhnout úrovně zisku, kterou lze u tohoto výrobku považovat za přijatelnou.
(136)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období značně zvýšil. To však lze přičíst některým větším a zavedeným společnostem, u malých a středních podniků tomu tak nebylo. Výše čistých investic klesla o 33 %. Je však třeba podotknout, že do konce posuzovaného období investice u malých a středních podniků téměř neexistovaly. Pouze dvě společnosti, které nepatří k malým a středním podnikům, si mohly dovolit uskutečnit v posuzovaném období významné investice. V průběhu celého posuzovaného období se návratnost investic snižovala více než ziskovost.
(137)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 2 %. Tento růst mzdových nákladů je podstatně nižší než celkový vývoj mzdových nákladů v Unii v průběhu posuzovaného období, což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie snažilo zachovat mzdy na co nejnižší úrovni.
4.3.4. Výrobní náklady
(138)
V posuzovaném období se výrobní náklady snížily o 10 %.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní náklady (v EUR/t)
3 578
3 583
3 514
3 230
Index (2008 = 100)
100
100
98
90
5. Závěr ohledně újmy
(139)
Šetření prokázalo, že ukazatele újmy, jako je objem výroby, kapacita, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a zaměstnanost, se v posuzovaném období zhoršily.
(140)
Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobců v Unii, jako je ziskovost, investice a návratnost investic, se v posuzovaném období vyvíjely negativně.
(141)
Ziskovost nejenže nedosáhla uspokojivé úrovně pro dané odvětví, nýbrž se v posuzovaném období zhoršila. Trvalé snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie znamenalo, že výrobní odvětví nebylo schopno dosáhnout téměř žádného zisku.
(142)
Produktivita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila, přičemž důvodem je především jeho značná snaha soutěžit s významným dumpingovým čínským dovozem.
(143)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(144)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(145)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 12 %. Zatímco objem dumpingového dovozu z Číny klesl přibližně o 9 %, jeho podíl na trhu současně vzrostl. Objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl o 20 % a podíl na trhu se zmenšil z 23 % v roce 2008 na 20,9 % v období šetření.
(146)
V období od roku 2009 do konce období šetření spotřeba v Unii rostla, zatímco se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snižoval, na rozdíl od dumpingového dovozu z Číny, jehož podíl na trhu se v tomto období značně zvýšil.
(147)
Ceny dumpingového dovozu z Číny v posuzovaném období rostly. I když se v posuzovaném období průměrná cena dovozu z Číny zvýšila o 18 %, tyto ceny byly trvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, zejména v období šetření, a vyvíjely tudíž tlak na ceny na trhu v Unii. Snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie a jeho ziskovosti lze proto přičíst stlačování cen, které na trhu Unie způsoboval dumpingový dovoz z Číny. Pokles výrobních nákladů výrobního odvětví Unie a snížení zaměstnanosti prokazuje snahu výrobního odvětví reagovat na tento dovoz.
(148)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že existence čínského dovozu a zvýšení podílu dumpingového dovozu z Číny s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, na trhu hrálo rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, která se projevuje zejména v jeho špatné finanční situaci a zhoršování u většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
(149)
V rámci příčinné souvislosti byly zkoumány tyto jiné činitele: vývoj poptávky na trhu Unie a její segmentace, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz výrobku, jehož se týká toto šetření, z ostatních zemí, protisoutěžní praktiky na trhu Unie, rozdíly ve výrobních metodách a trh s použitým zbožím. Analyzovány byly i další činitele.
3.1. Dovoz z jiných třetích zemí než z dotčené země
(150)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období je uveden v následující tabulce. Trendy týkající se množství a cen vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (v tunách)
100 971
81 464
81 602
88 706
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Podíl na trhu
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
2 378
2 354
2 591
2 522
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Objem dovozu z Turecka (v tunách)
36 952
33 275
32 887
40 553
Index (2008 = 100)
100
90
89
110
Podíl na trhu
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
2 027
2 014
2 171
2 058
Index (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
Dovoz ze třetích zemí se v posuzovaném období snížil o 12 %, zatímco podíl tohoto dovozu na trhu byl poměrně stálý.
(152)
Je třeba podotknout, že průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostly o 6 % a byly trvale vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (v období šetření o 68 %).
(153)
CCCLA uvedla, že se mezi rokem 2010 a 2011 dovoz z Turecka zvýšil o 8 % a že ceny dovozu z Turecka byly údajně vyšší než ceny dovozu z Číny přibližně pouze o 20 %.
(154)
Co se týká tohoto tvrzení, uvádí se, že při srovnání situace na počátku a na konci posuzovaného období vzrostl objem dovozu z Turecka o 10 % neboli o 1,1 procentního bodu, jeho průměrné ceny však byly trvale mnohem vyšší (od 37 % do 60 %) než ceny čínského dovozu. Na tento dovoz nikdy nepřipadal podíl na trhu vyšší než 5,6 %. Lze tudíž těžko dospět k závěru, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie turecký dovoz.
(155)
Z výše uvedených důvodů se vyvozuje závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neovlivnil podstatně situaci výrobního odvětví Unie.
3.2. Segmenty trhu
(156)
Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že na základě cen pro konečného spotřebitele, jakosti výrobku a prodejních kanálů je nutno trh s keramickými výrobky, kterých se týká toto šetření, rozdělit nejméně na tyto tři segmenty: špičkové výrobky (vysoká jakost, vysoké ceny), výrobky střední/nízké kategorie (střední/nízká jakost, střední/nízké ceny) a zvláštní výrobky (například dekorativní předměty, suvenýry, květináče a hotelový porcelán). Většina výroby v Unii je údajně prodávána na trhu špičkových výrobků a/nebo zvláštních výrobků, zatímco čínský dovoz patří převážně do segmentu trhu s levnými výrobky. Výrobní odvětví Unie se zaměřuje většinou spíše na prodej v malých obchodech než na místech, kde nakupují běžní spotřebitelé. Čínský dovoz proto nesoutěží přímo s výrobou v Unii.
(157)
Šetření však tato tvrzení nepotvrdilo. Za prvé se podotýká, že obdobný výrobek nezahrnuje některé předměty, na něž tyto strany odkazují, například čistě dekorativní předměty (viz (51). a (52). bod odůvodnění). Šetření za druhé prokázalo, že současná výroba v Unii zásobuje všechny trhy stejně jako čínský dovoz. Příslušná část čínského dovozu by ve skutečnosti spadala do segmentů špičkových nebo zvláštních výrobků. Jeden britský dovozce uvedl, že z Číny dováží špičkové výrobky, a skupina společností z EU s výrobními zájmy v Číně poukázala na velmi vysoké ceny, které na trhu Unie účtuje za své kameninové výrobky pocházející z Číny.
(158)
Závěrem se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se všechny typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Analýzu je tudíž nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku. Jakékoli tvrzení ohledně určitých segmentů proto nelze uznat.
3.3. Spotřeba a poptávka
(159)
Evropské sdružení dovozců a maloobchodníků a CCCLA poukázaly na snižování poptávky v Unii. Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že se poptávka po porcelánu, zejména s ohledem na vedlejší a doplňkový sortiment a v soukromém sektoru, prudce snižuje a že ostatní poptávka je mimořádně diverzifikovaná. Několik stran obdobně tvrdilo, že kvůli měnící se módě nyní spotřebitelé hledají cenově dostupné keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Podle názoru jednoho velkoobchodníka se trh pro špičkové výrobky zmenšuje a bude se zmenšovat i v dalších letech.
(160)
Podle výše uvedeného evropského sdružení dovozců a maloobchodníků vysvětluje pokles prodeje a výroby výrobců v Unii v posuzovaném období snižování poptávky.
(161)
CCCLA uvedla, že podnět ukazuje významné výkyvy ve výši spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období v souladu s celkovými makroekonomickými podmínkami. Podle CCCLA se v posuzovaném období vyvíjely faktory újmy v souladu s výkyvy v poptávce v Unii a na ostatních trzích a prodej výrobců v Unii i čínský dovoz sledovaly změny poptávky.
(162)
Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že údaje o čínském dovozu po rozšíření Unie v roce 2004 a zrušení dovozních kvót u tohoto výrobku ode dne 1. ledna 2005 naznačují obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní na trhu Unie mezi rokem 2002 a 2005, načež mezi rokem 2005 a 2010 následoval pokles. Výrobci v Unii údajně nebyli ochotni a/nebo schopni tuto poptávku uspokojit.
(163)
Co se týká těchto tvrzení, za prvé se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se veškeré typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Tvrzení týkající se určitého sortimentu proto není podstatné a analýzu je nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
(164)
Za druhé, tvrzení, že se faktory újmy vyvíjely v souladu s výkyvy poptávky na ostatních vývozních trzích, je v rozporu se skutečností, že se vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjela v posuzovaném období kladně.
(165)
Za třetí, jak je vyvozeno v oddíle D.2, spotřeba se v posuzovaném období snižovala. Neexistovaly žádné důkazy, které by potvrzovaly, že výrobci v Unii nebyli ochotni a/nebo schopni uspokojit obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní v Unii. Naopak, při šetření bylo zjištěno, že v celém posuzovaném období uspokojovali výrobci v Unii poptávku po různých typech, včetně levnějšího stolního nádobí a náčiní. I když v Unii během posuzovaného období existovaly výkyvy v úrovni spotřeby, které mohly v určité fázi přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze mít celkově za to, že mají takový dopad, aby mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
(166)
Tato tvrzení se proto zamítají.
3.4. Vývoz výrobního odvětví Unie
(167)
Podle údajů z Eurostatu (objem vývozu) a od výrobců v Unii zařazených do vzorku (průměrná vývozní cena) se vývoz výrobního odvětví Unie vyvíjel v posuzovaném období takto:
Tabulka 13
2008
2009
2010
OŠ
Objem vývozu (v tunách)
90 968
73 502
83 091
88 105
Index (2008 = 100)
100
81
91
97
Průměrná vývozní cena (v EUR/t)
3 136
2 983
3 462
3 125
Index (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
CCCLA podotkla, že podle údajů v podnětu se vývoz výrobců v Unii mezi rokem 2009 a 2011 podstatně zvýšil. Tato strana uvedla, že se faktory újmy vyvíjely negativně, když se vývozní výkonnost výrobců v Unii snížila. Újma byla proto způsobena nepříznivým vývojem vývozu výrobního odvětví Unie.
(169)
V této souvislosti je třeba za prvé podotknout, že se analýza újmy zaměřuje na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Případné změny vývozní výkonnosti proto nemají žádný dopad na většinu ukazatelů, které byly analyzovány výše, jako je objem prodeje, podíl na trhu a ceny. Za druhé, vývoz výrobního odvětví Unie lze vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma. Za třetí, jak prokazuje výše uvedená tabulka, celkový vývoz z Unie se snížil o 3 %. Rovněž vývozní ceny spolupracujících vývozců, kteří byli zařazeni do vzorku, byly v posuzovaném období stálé.
(170)
Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nezpůsobila podstatnou újmu.
3.5. Zrušení dovozních kvót
(171)
Do dne 1. ledna 2005 platily v případě členských států, jež byly v té době členy Unie, pro výrobky kódů KN uvedených v (56). bodě odůvodnění pocházející z Číny množstevní kvóty, které v roce 2000 činily celkem 84 473 tun a do roku 2004 se postupně zvýšily na 147 744 tun. Z dostupných statistických údajů vyplývá, že v roce 2004 činil dovoz dotčeného výrobku ze strany 27 zemí, které jsou nyní členskými státy, 173 809 tun. O rok později, po zrušení kvót, tento dovoz vzrostl na 530 294 tun. Od té doby nebyl čínský dovoz nikdy nižší než 449 000 tun ročně.
(172)
Co se týká úlohy dovozních kvót v újmě zaznamenané v posuzovaném období, za prvé je třeba uvést, že vzhledem k tomu, že se kvóty postupně zvyšovaly a byly zrušeny 3 roky před začátkem posuzovaného období a 6 let před začátkem období šetření, docházelo na trhu Unie od roku 2002 k velké restrukturalizaci s cílem zohlednit tyto změněné tržní podmínky. To dokládají i informace o uzavírání podniků a platební neschopnosti evropských výrobců keramického stolního nádobí a náčiní, které poskytl žadatel. V důsledku toho bylo výrobní odvětví Unie do začátku posuzovaného období přeměněno na menší a výkonné odvětví.
(173)
Lze tudíž mít za to, že účinky zrušení dovozních kvót vztahujících se na dotčený výrobek v roce 2005 mohly mít před začátkem posuzovaného období negativní dopad na zdraví výrobního odvětví Unie. I kdyby tomu tak však bylo, újmu v období šetření působil dumpingový dovoz. Zrušení dovozních kvót od roku 2005 proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v posuzovaném období a v období šetření.
3.6. Protisoutěžní praktiky na trhu Unie
(174)
Řada stran tvrdila, že újma je způsobena protisoutěžními praktikami na trhu Unie, a rovněž se uvádělo, že toto antidumpingové řízení bylo zahájeno s cílem vzpamatovat se ze ztrát vyplývajících z pokut uložených za protiprávní kartely. CCCLA uvedla, že existence jednání ve vzájemné shodě na trhu Unie může vést k tomu, že údaje o újmě (konkrétně prodejní ceny, objemy prodeje, podíl na trhu a zisky) uvedené v podnětu a shromážděné v průběhu šetření nejsou spolehlivé, jelikož nepředstavují situaci, která odráží běžné fungování trhu.
(175)
Na straně jedné se uvádí, že v roce 2010 uložila Komise pokuty sedmnácti podnikům vyrábějícím koupelnové vybavení za kartel za účelem stanovování cen, který trval od roku 1992 do roku 2004 a který se týkal šesti členských států: Německa, Rakouska, Itálie, Francie, Belgického království (Belgie) a Nizozemského království (Nizozemsko) (8). K dotyčným praktikám docházelo před posuzovaným obdobím a týkaly se jiných výrobků. Jediný dotčený podnik, který v posuzovaném období působil rovněž v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, mimoto podal u Tribunálu Evropské unie žalobu na zrušení pokuty. Tato žaloba se dosud projednává. Německé orgány zahájily na druhou stranu v únoru 2011 u některých německých výrobců stolního nádobí a náčiní šetření týkající se kartelu. Výsledky tohoto šetření německé orgány dosud nezveřejnily, takže v tomto ohledu nelze vyvodit žádné závěry. Toto šetření se mimoto týká pouze jednoho členského státu, zatímco výrobní odvětví Unie je poměrně rozšířené. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(176)
Co se týká poukázání některých stran na skutečnost, že někteří výrobci v Unii změnili své činnosti a stali se rovněž obchodníky s výrobky pocházejícími s Číny, jedná se o obchodní příležitost, kterou nelze označit za protisoutěžní.
3.7. Výrobní metody
(177)
Podle určitých stran přispěla k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, jednoznačně rozhodnutí výrobců v Unii, pokud jde o výrobní metody. Tyto strany zdůrazňují, že výrobní metody v Unii nejsou ani zdaleka tak efektivní jako čínské výrobní metody - výrobní metody Unie jsou plně automatizované, což znamená vysoké náklady na přenastavení strojů v případě malých sérií, nákladné zhotovování forem, dražší suroviny a vyšší náklady na energii kvůli dvojímu výpalu. Na rozdíl od výrobců v Unii pracují čínští výrobci na základě objednávek, mají nižší náklady na skladování a prodávají celou výrobu v dávkách bez zařazování do jakostních tříd a slev z ceny. V Unii jsou rovněž téměř dvakrát tak vysoké náklady na obtisky při zdobení na glazuru. Některé strany naopak poukázaly na účinnost výrobních metod Unie, co se týká například delších pracovních cyklů.
(178)
Šetření prokázalo existenci převodu příslušných technologií na celosvětové úrovni. Nebylo možné zjistit souvislost mezi konkrétní výrobní metodou a úspěchem v podnikání. Rovněž nebylo možné zjistit, zda měla volba určité výrobní metody dostatečně významný dopad, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.8. Trhy s použitým zbožím
(179)
Podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, se domácnosti v posledních desetiletích zmenšily a prodávají zbytečné předměty na bleších trzích, internetových aukcích nebo prostřednictvím jiných forem trhů s použitým zbožím. Podle této strany uspokojuje použité stolní a kuchyňské nádobí a náčiní značnou část stávající poptávky a přímo soutěží s nově vyrobeným stolním a kuchyňským nádobím a náčiním. Dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, poskytl doklady o hodnotách několika skupin výrobků známých německých výrobců porcelánů při internetových aukcích.
(180)
Nebylo však možné nalézt spolehlivý základ pro extrapolaci objemů a cen velmi specifických kolekcí tří německých společností z německojazyčné platformy pro jiné země Unie nebo jiné výrobky. Nebylo tudíž možné tento trh vyčíslit a při šetření se nepodařilo zjistit, zda byl prodej použitého zboží dostatečně významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.9. Hospodářská krize
(181)
Podle CCCLA je údajná újma způsobena dopadem finanční krize, hospodářské recese a krize státního dluhu na rozpočty spotřebitelů. Na provozní úrovni jsou údajně žadatelé ziskoví, CCCLA se proto domnívá, že nahlášené ztráty je nutno přičíst finančním spekulacím (jako jsou ztráty z investic do vlastního kapitálu nebo státních dluhopisů) a jiným než provozním výdajům souvisejícím s finanční krizí.
(182)
Hospodářská krize může vysvětlit klesající spotřebu během částí posuzovaného období. Je však třeba zmínit, že v situaci klesající spotřeby v posuzovaném období a v situaci rostoucí spotřeby mezi rokem 2009 a obdobím šetření kontrastuje výkonnost levného dumpingového dovozu s výkonností výrobního odvětví Unie.
(183)
Ze šetření jednoznačně vyplývá, že dumpingový dovoz z Číny zvýšil dopady hospodářského poklesu. I během celkového hospodářského oživování se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo se zotavit a opět dosáhnout významných objemů prodeje a v průběhu posuzovaného období přišlo o významný podíl na trhu, zatímco čínský dumpingový dovoz získal větší podíl na trhu.
(184)
Ačkoli hospodářská krize mohla přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze usuzovat, že měla takový dopad, aby narušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
3.10. Další činitele
(185)
Jedno sdružení uvedlo, že podle jeho názoru narušují příčinnou souvislost další činitele. Tato strana odkázala na hospodářskou soutěž uvnitř Unie (na základě toho, že se ceny v Unii značně liší) a na požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, které jsou stále přísnější, což zvyšuje výrobní náklady. K dalším uváděným činitelům patřilo napodobování výrobků ze strany některých čínských výrobců a existence necelních překážek na řadě trhů mimo Evropu, které brání vývozu výrobců v Unii.
(186)
Co se týká tvrzení ohledně hospodářské soutěže uvnitř Unie, šetření neprokázalo žádnou souvislost mezi újmou, umístěním výrobců v Unii a cenami v tomto členském státě. Pokud jde o požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, uvádí se, že se vztahují na výrobky zhotovené v Unii i na dovážené výrobky, ovlivňují tudíž ceny všech hospodářských subjektů. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyly předloženy žádné informace, které by doložily tvrzení o napodobování výrobků, nebylo možno analyzovat dopady tohoto tvrzení. Tvrzení ohledně existence necelních překážek na řadě trhů mimo EU nelze přijmout: tyto překážky mohly výrobcům v Unii bránit v tom, aby využili svůj vývozní potenciál, neměly však žádný dopad na snižující se prodej na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma.
(187)
CCCLA poukázala na další činitele, konkrétně nedostatek kvalifikovaných pracovníků na trhu Unie a újmu, kterou si způsobilo výrobní odvětví samo, a to na základě toho, že někteří výrobci v Unii dovážejí dotčený výrobek. Na základě dostupných informací se však vyvozuje závěr, že celkově se celé výrobní odvětví Unie nacházelo ve špatné situaci, a skutečnost, že se zvýšil počet obchodních modelů, nezpůsobila výrobnímu odvětví Unie újmu a měla by se spíše vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie. Co se týká nedostatku kvalifikovaných pracovníků v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii, žádná zúčastněná strana se sídlem v Unii nepotvrdila, že by se jí to týkalo.
(188)
Jeden dovozce orgány vyzval, aby analyzovaly dopad ostatních typů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, například plastového, hliníkového, melaminového a skleněného. K doložení tohoto tvrzení však nebyly poskytnuty žádné informace. Při šetření nebylo možno učinit žádné zjištění ohledně této záležitosti.
(189)
Některé strany spojují újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, se situací výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím. V této souvislosti několik dovozců tvrdilo, že zhoršování situace výrobního odvětví Unie začalo již v období 1975-2002. Analýza Komise však nemohla jít tak daleko, mimo jiné kvůli nedostupnosti spolehlivých údajů pro toto období. Stejně tak tomu bylo i u jiné události, k níž došlo dlouho před posuzovaným obdobím: státní podpory, kterou obdržel německý porcelánový průmysl a která podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, prokazuje, že výrobní odvětví Unie nezvýšilo svou efektivnost (9).
(190)
Zkoumání jiných známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ukázalo, že tyto faktory nenarušují zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(191)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(192)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(193)
Výrobní odvětví Unie tvoří více než 200 výrobců s výrobními závody, které se nacházejí v různých členských státech Unie, a v období šetření tito výrobci v oblasti výroby a prodeje obdobného výrobku přímo zaměstnávali více než 25 000 osob.
(194)
Šetřením bylo zjištěno, že dumpingový dovoz z dotčené země způsoboval během období šetření výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je výroba, ziskovost a návratnost investic, vykazovaly v posuzovaném odvětví klesající tendenci. Nejvíce postiženy byly malé a střední podniky: v posuzovaném období vykazovaly od roku 2010 ztráty. Pokud by nebyla opatření přijata, usuzuje se, že úsilí, které již odvětví vynaložilo, nebude postačovat k zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, která se může dále zhoršovat.
(195)
Zjištění v rámci tohoto šetření nezpochybňuje skutečnost, že si někteří výrobci v Unii vedou lépe než jiní, ani situace výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím.
(196)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé podmínky obchodování na trhu Unie. To bude mít další pozitivní dopad na hospodářskou situaci a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(197)
Někteří dovozci uvedli, že pokud budou opatření uložena, bude dotčený výrobek nahrazen jinými typy výrobků (než je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v Unii), například textilními výrobky (v případě dárkových předmětů) nebo plastovým stolním nádobím a náčiním, což přinese prospěch jiným odvětvím než keramickému průmyslu. Při šetření však nebylo možno potvrdit, že by toto nahrazování bylo významné.
(198)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny je v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(199)
Jak bylo uvedeno v (4). bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku.
(200)
Během období šetření pořizovali dovozci zařazení do vzorku své dodávky především z dotčené země a v oblasti dovozu a dalšího prodeje keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní zaměstnávali přibližně 350 osob. Dováželi různé druhy výrobků sahající od dárkových porcelánových předmětů přes značkové hliněné výrobky po obyčejné stolní nádobí a náčiní pro domácnosti. Úroveň spolupráce ze strany těchto dovozců byla různá. Dva největší dovozci zařazení do vzorku, kteří vykonávají rovněž důležité maloobchodní činnosti, například neposkytli úplné údaje o ziskovosti a rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a jeden z nich dokonce odmítl zpřístupnit své účetní záznamy. Tyto strany poskytly pouze vnitropodnikové kupní ceny a/nebo vnitropodnikové prodejní ceny. Přes opakované žádosti nebyly tudíž poskytnuty žádné smysluplné informace, které by umožnily provést pro celý vzorek odhad hrubého a čistého rozpětí reprezentativních dovozců u dotčeného výrobku.
(201)
Obdobně údaje, které předložili dva dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku, byly v mnoha ohledech nedostatečné a neumožnily provést odhad hrubého a čistého ziskového rozpětí maloobchodníků u dotčeného výrobku. Na základě spolupráce dovozců zařazených do vzorku nebylo proto možné určit schopnost dodavatelského řetězce v EU absorbovat navrhované antidumpingové clo, a tudíž dopad tohoto cla na maloobchodní cenu, potažmo spotřebitele.
(202)
Za prvé, co se týká dovozců, velká většina dovozců, kteří zaslali odpovědi na dotazník pro výběr vzorku dovozců, nahlásila hrubé rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji v rozmezí od 50 % do 200 %. Ověřené číselné údaje čistých dovozců zařazených do vzorku potvrzují, že tato hrubá rozpětí jsou reprezentativní. Za druhé, z veřejně přístupné dokumentace vyplývá, že dodavatelský řetězec v Unii (tj. dovozci a následné kanály) je naprosto schopen absorbovat antidumpingové clo v navrhované výši, aniž by to ohrozilo životaschopnost dotčených hospodářských subjektů. Podle nedávno zveřejněného článku (10) se čínský keramický džbánek, který distributoři z EU nakupují za 0,70 USD, prodává na maloobchodní úrovni v EU za 3,50 USD - s přirážkou u distributora/maloobchodníka vyšší než 150 %. Podle tohoto scénáře by navrhovaná antidumpingová cla vedla v dodavatelském řetězci EU u většiny dovozu k přirážce ve výši 0,16 EUR (a u nespolupracujících výrobců o 0,36 EUR), což by u tohoto konkrétního výrobku představovalo hrubé rozpětí ve výši 2,08 EUR. Průzkum trhu CBI z roku 2009 týkající se „trhu se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním a jinými domácími potřebami“ zmíněný v (112). bodě odůvodnění navíc uvádí poměr ceny CIF na hranice Unie - spotřebitelské ceny v rozmezí od 2,6 do 5,3. Dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku mimoto nikdy neuvedli, že v případě uložení antidumpingového cla vyloučí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní z dovozu nebo prodeje.
(203)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem a kvůli neexistenci jakýchkoli jiných spolehlivých informací získaných při tomto šetření se vyvozuje předběžný závěr, že distribuční kanál obecně, včetně dovozců, bude pravděpodobně schopen absorbovat bez větších problémů zvýšení cen CIF v navrhované výši a že spotřebitelé pravděpodobně nezaznamenají růst cen. Zúčastněné strany se však znovu výslovně vyzývají, aby předložily dodatečné, úplné a ověřitelné údaje týkající se této záležitosti, které by umožnily analyzovat v další fázi tohoto řízení dopad opatření na dodavatelský řetězec a na spotřebitele.
(204)
Informace o zájmu Unie byly obdrženy od více než 20 dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, většinou malých podniků, od sdružení evropského a mezinárodního obchodu, švédského sdružení dovozců a maloobchodníků, nizozemského sdružení dovozců z Dálného východu a německého sdružení a sítě dovozců. Společnou obavou dovozců bylo to, že opatření povedou k zvýšení dovozních cen, (částečnému) omezení jejich činnosti, a budou mít tudíž na ně negativní dopad, mimo jiné z hlediska rozpětí a ziskovosti. Na základě závěrů vyvozených v dalším bodě odůvodnění a v (202). bodě odůvodnění však tato tvrzení nebylo možno uznat.
(205)
Několik dovozců uvedlo, že v případě uložení opatření zanikne u dovozců více pracovních míst, než jich bude zachováno u výrobců v Unii. To je však v rozporu s jinými podáními dovozců, v nichž uváděli, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků) nebo že budou ochotni pořizovat více výrobků v Unii.
(206)
Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít na dovozce negativní hospodářský dopad, pokud jde o významné náklady na hledání nových zdrojů a správní náklady, budou-li dovozci muset hledat alternativy čínského dovozu. Sdružení evropského a mezinárodního obchodu uvedlo, že změny dodavatelů jsou obtížné, jelikož dovozci do nich silně investovali. Nezdá se však, že to je hlavní obavou některých dovozců, kteří upřednostňují možnost změnit zdroje dodávek. Skutečnost, že se nabízené výrobky a spotřeba v Unii mění podle módních trendů, mimoto naznačuje, že vznik nákladů na vývoj nových výrobků (od nových dodavatelů) je v tomto odvětví neodmyslitelný.
(207)
Několik dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, uvedlo, že výrobní závody v Unii nemají zájem o výrobu značkových výrobků někoho jiného. To však popírá výsledek šetření, co se týká výrobců v Unii zařazených do vzorku (kteří prokázali, že vyrábějí značkové zboží pro třetí strany), podání jiného dovozce a skutečnost, že řada dovozců, kteří distribuují výrobky pod vlastní značkou, pořizuje část svého sortimentu v Unii.
(208)
Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že není ochoten sdílet výrobní nápady, design výrobků a vnitropodnikový vývoj s některými konkurenčními výrobci keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Šetření však neprokázalo, že to je obecná obava dovozců. Je třeba zmínit, že dotyčný dovozce má právní spory s některými německými výrobci a že část jeho kolekce přímo soutěží s kolekcí výrobců v Unii.
(209)
Určití dovozci tvrdili, že dodávky nemohou pořizovat u výrobců v Unii kvůli jejich vyšším nákladům, nedostatečné kapacitě pro řemeslné výrobky, neschopnosti nabízet malé výrobní série, nepružnosti, nepřiměřené organizaci pro náležité zásobování velkých maloobchodníků, kteří nabízejí mnoho výrobků, a/nebo neexistenci některých výrobních procesů, jakostí, druhů ozdob nebo tvarů. Tyto strany uvedly, že problémy jsou obzvláště významné, co se týká řemeslných výrobků a výrobků určených k propagaci (např. hrnčířského zboží), určitých značkových výrobků prodávaných na základě licence, výroby některých zapsaných užitných vzorů a zvláštních vedlejších výrobků nebo výrobků pro služby společného stravování (např. velkoobjemové porcelánové výrobky). Některé strany tvrdily, že nemají jinou alternativu než dovoz z Číny. Při šetření však bylo zjištěno, že většina dovozců, kteří se přihlásili, pořizuje keramické stolní a/nebo kuchyňské nádobí a náčiní z několika zdrojů, včetně výrobců v Unii, a to v široké škále druhů a jakostí. Výrobci v Unii mimoto nabízejí širokou škálu výrobků a mají výrobní kapacitu pro větší prodej na trhu Unie.
(210)
Lze proto vyvodit závěr, že uložení opatření může mít skutečně negativní dopad na finanční situaci některých dovozců. V průměru se však neočekává, že by tento negativní účinek měl významný finanční dopad na celkovou situaci dovozců. Celkově se předpokládá, že budou schopni (částečně) podpořit růst cen a/nebo (částečně) přenést clo na své odběratele (tj. velkoobchodníky, distributory, maloobchodníky), o to více, že se cla týkají významného zdroje na trhu. U dovozců, kteří se přihlásili a kteří jsou současně maloobchodníky, šetření prokázalo, že dotčený výrobek představuje pouze velmi malou část jejich celkového podnikání. Informace, které tyto strany poskytly, neumožnily náležité vyčíslení rozsahu, v jakém budou schopni absorbovat růst kupních cen v důsledku navrhované výše cla, jak je však objasněno v(202). a (203). bodě odůvodnění, dosud shromážděné informace nenaznačují, že by nebyli schopni tak učinit.
(211)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření v navrhované výši nemá významný nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem ostatních hospodářských odvětví
(212)
Řada dovozců tvrdila, že uložení případných opatření bude mít pravděpodobně negativní dopad na obchodní partnery dovozců, a to od podniků provádějících konečnou úpravu a zdobení po velkoobchodníky, distributory nebo maloobchodníky. V tomto ohledu uváděli, že uložení opatření může vést k většímu úbytku pracovních míst v jejich „satelitních podnicích“, jako jsou návrháři nebo logistika, než je počet zachovaných/vytvořených pracovních míst ve výrobním odvětví Unie. Někteří dovozci rovněž uvedli, že nedostatkem výrobků bude přímo dotčeno i odvětví dárkových předmětů, reklamní průmysl, hotelnictví a pohostinství, skupinové stravování a komerční zákazníci obecně. V krátkodobém horizontu to povede k zvýšení cenové soutěže na úrovni velkých diskontních prodejen. Postiženy budou rovněž instituce, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení. Některé strany mimoto uvedly, že antidumpingová opatření budou znamenat nedostatek surovin pro uměleckou a tvůrčí práci, například pro malíře na porcelán nebo řemeslné dílny.
(213)
Bylo zjištěno, že všechna tato tvrzení jsou neodůvodněná. Na straně jedné se zdá, že tvrzení těchto dovozců jsou v rozporu s těmi body v jejich podáních, v nichž uvádějí, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků), takže se každopádně obrátí na své obvyklé obchodní partnery, kteří byli uvedeni výše. Mimoto lze očekávat, že „satelitní podniky“ výrobního odvětví Unie budou mít prospěch z uložení opatření. Šetření nemohlo na jedné straně dospět k závěru, že bude existovat nedostatek výrobků, bude-li dovoz z Číny soutěžit s cenami, které nejsou dumpingové. Opatření jsou navržena tak, aby podle očekávání vytvořila rovné podmínky pro všechny dodavatele keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, a nikoli neoprávněně omezovala dovoz z dotčené země. Pokud jde o předpokládané zvýšení cenové soutěže, to lze považovat také za kladný dopad například u těch institucí, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení.
(214)
Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít negativní hospodářský dopad na velkoobchod a maloobchod ve Švédsku. Sdružení předpokládalo snížení zaměstnanosti o 2-3 % (větší u mladých lidí) a dovozu o 20 %. Zdá se však, že předpokládaný dopad je nadhodnocen. V tomto ohledu je třeba zmínit, že žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky a kteří v rámci šetření podali připomínky, neuvedl, že v případě uložení antidumpingových cel bude celý výrobek vyloučen z jejich sortimentu. Odhady počtu pracovních míst provedené jedním z dovozců jsou při uložení opatření v zásadě stejné jako v případě, že by opatření uložena nebyla.
(215)
CCCLA poukázala na dánskou studii, podle níž musí uživatelské společnosti v Unii za každé euro, které výrobci v Unii získají v důsledku ochrany obchodu, zaplatit více než 60násobek. Toto tvrzení je však velmi obecné, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam.
(216)
Společnost, která pro významné maloobchodníky z celého světa zajišťuje zvláštní maloobchodní reklamní akce, uvedla, že pro maloobchodní reklamní akce, které probíhají po dobu několika málo měsíců, vyžaduje její podnikání velké množství zboží během krátkého období. Podle této strany, která pořizuje přibližně dvě třetiny výrobků z Asie, především z Číny, naruší v budoucnu značné clo její schopnost prodávat za reklamní ceny. Je nutno uznat, že antidumpingová cla mohou mít negativní dopad na tento druh podnikání. Účelem cel však není vyloučit čínské zboží z trhu. V minulých třech letech mimoto výrobci v Unii pokryli 33 % toho, co tato strana označila jako kolísající poptávku.
(217)
V této předběžné fázi se proto vyvozuje závěr, že potenciálně negativní dopad na některá jiná hospodářská odvětví nemůže převážit přínosy, jichž bude docíleno tím, že uložením prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku bude po zbývající část tohoto šetření zabráněno újmě.
5. Zájem spotřebitelů (domácností)
(218)
Žádná strana přímo zastupující zájmy konečných kupujících, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky.
(219)
Vzhledem k veřejně přístupným údajům (jak je zmíněno v (202). bodě odůvodnění) se však vyvozuje předběžný závěr, že dodavatelský řetězec absorbuje opatření s navrhovanou výši cla, a opatření tudíž nebudou mít za následek vyšší maloobchodní ceny pro spotřebitele.
(220)
Podle CCCLA a několika stran zastupujících zájmy dovozců a maloobchodníků budou v případě uložení antidumpingových cel nejvíce postiženi spotřebitelé v EU. V Unii představují největší část spotřebitelů spotřebitelé s nízkými příjmy a spotřebitelé budou čelit omezenějšímu výběru a vyšším cenám bez jakékoli dodatečné hodnoty, a to v době, kdy je hospodářství EU nestabilní. Tento výrobek má údajně psychologické hranice ceny, po jejichž překročení jej nebudou spotřebitelé kupovat. Některé typy výrobku z trhu zmizí, nebo budou nahrazeny jinými materiály, jako je plast, melamin, kov nebo dřevo. Tyto možnosti budou obecně představovat výrobky, které jsou méně šetrné k životnímu prostředí. Uvádělo se rovněž, že výběr bude omezen, jelikož z trhu Unie bude odstraněn dotčený dovoz uspokojující více než 60 % poptávky, přičemž nedostatečná nabídka bude tlačit ceny nahoru. Některé strany současně uvedly, že spotřebitelé nakupují v nejbližším okolí, výrobci v Unii však nejsou schopni a ochotni dodávat levné výrobky místním zásobovacím podnikům. Skutečnost, že němečtí výrobci mohou nabízet větší standardní objemy za nízké ceny, neuspokojí trh Unie, který požaduje rozmanitý sortiment v souladu s měnící se módou a trendy. Některá podání zdůrazňují, že pokud čínský dovoz zůstane na trhu Unie, bude jeho objem pravděpodobně podstatně nižší a ceny značně vyšší, a to kvůli vyšším mzdám v Číně a dodatečnému clu. Uvádělo se rovněž, že není-li výrobek cenově dostupný, nové generace si na něj nenavyknou.
(221)
Co se týká tvrzení ohledně omezenějšího výběru, podotýká se, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie nabízí velmi širokou škálu výrobků určených pro různé segmenty trhu a distribuční kanály. Očekává se, že opatření výrobnímu odvětví Unie umožní, aby plně využilo svůj potenciál a trh dále obohatilo o své výrobky. Žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky, mimoto neuvedl, že případně zváží úplné stažení výrobku ze svého sortimentu, budou-li uložena antidumpingová opatření.
(222)
Pokud jde o tvrzení týkající se vyšších cen, cílem šetření je vytvoření rovných podmínek, a nikoli vyloučení čínského zboží z trhu Unie. Nebylo možné objektivně stanovit žádné hranice ceny, po jejichž překročení by spotřebitelé tento druh výrobku nekupovali. Vzhledem ke skutečnosti, že dovozci jsou často vázáni ceníky nejméně po dobu jednoho roku, se obecně neočekává, že by mohli v krátkodobém horizontu přenést vyšší ceny na své odběratele. Co je důležitější, vzhledem k úrovni opatření a značnému rozdílu mezi dovozní cenou a cenou při dalším prodeji není pravděpodobné, že uživatelé a spotřebitelé budou platit podstatně vyšší ceny - clo je vypočítáno na základě dovozní ceny CIF a maloobchodní ceny jsou násobkem dovozní ceny. Clo bude proto s největší pravděpodobností absorbovat dodavatelský řetězec od dovozce po konečného spotřebitele. Pokud by došlo k určitému růstu cen, tento bude malý a nebude mít dopad na výběr pro spotřebitele. Nepředpokládá se, že antidumpingová opatření povedou k tomu, že nové generace nebudou nakupovat keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Dále se podotýká, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je s to nabídnout konkurenceschopné ceny.
(223)
Nebylo možno vyvodit závěr, že opatření budou mít významný dopad na materiál používaný k výrobě kuchyňského a stolního nádobí a náčiní. Druh materiálu není vždy hlavním důvodem například při výběru keramického výrobku určeného jako dárek. Je však zřejmé, že zaměnitelnost materiálů není vždy možná: právní předpisy Unie o materiálech přicházejících do styku s potravinami například ukládají určité požadavky vztahující se na materiály, které mají přijít do styku s potravinami. Je třeba rovněž zmínit, že zavedený dovozce, který je současně i maloobchodníkem, se také domnívá, že lidé budou nadále jíst raději z keramických talířů než z talířů vyrobených z jiných materiálů, a tomu jsou přizpůsobeny jeho plány na rozšíření činnosti.
(224)
Tvrzení týkající se problémů s dodávkami nelze uznat, jelikož na straně jedné se vytvoření rovných podmínek se spravedlivými cenami nerovná úplnému zrušení dovozu z Číny. Naopak se očekává, že prospěch ze spravedlivějších obchodních podmínek budou mít všichni světoví aktéři. Na druhé straně bylo konstatováno, že skutečnost, že v současnosti je výrobní odvětví Unie s to uspokojit jednu třetinu celkové spotřeby Unie, nenarušuje skutečnost, že by dovoz z Číny měl vstupovat na trh Unie s cenami, které nejsou dumpingové. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie i skutečnost, že výrobní odvětví nevyužívalo v posuzovaném období plně svou výrobní kapacitu, naznačují, že výrobci v Unii mohou prodávat na trhu Unie více výrobků, pokud by byl dumpingový dovoz zrušen. V neposlední řadě Čína není jediným zdrojem dovozu do Unie.
(225)
Dánská studie, kterou zmínila CCCLA, a švédský výzkum, na nějž poukázalo švédské sdružení, naznačují, že antidumpingová opatření jsou obecně pro spotřebitele nákladná. Tato tvrzení jsou však velmi obecná, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam.
(226)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření nebude mít celkově významný dopad na spotřebitele, jako jsou domácnosti.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(227)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny.
(228)
Tento závěr nemohou převážit aspekty, které předložila řada stran, konkrétně že antidumpingová opatření jsou obecně výměnou za jejich snahu přenést do třetích zemí některé hodnoty Unie, jako je zlepšení sociálních norem dodavatelů, zákaz dětské práce nebo programy ochrany životního prostředí a celkového rozvoje. Tyto záležitosti nemohou narušit cíl spočívající v dosažení otevřeného a spravedlivého obchodu ochranou výroby v Unii před narušením mezinárodního obchodu, jako je dumping, a uplatňováním nástrojů na ochranu obchodu v souladu právem EU a pravidly WTO.
(229)
Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti může toto předběžné posouzení vyžadovat další pečlivou analýzu na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(230)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(231)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(232)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Jak je objasněno v (135). bodě odůvodnění, předběžně se má za to, že za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí ve výši 6 % obratu.
(233)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána odečtením skutečného zisku od ceny ze závodu a připočtením výše zmíněného 6 % ziskového rozpětí k takto vypočítané prodejní ceně výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu.
(234)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, zjištěné při výpočtech cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření, která nezpůsobuje újmu, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(235)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(236)
Na základě výše uvedených skutečností byly v tomto případě sazby antidumpingového cla stanoveny na úrovni dumpingových rozpětí.
(237)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(238)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(239)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(240)
Jedna strana požádala, aby byla případná opatření uložena ve formě minimální ceny. Tato strana uvedla, že by valorická cla postihla zejména spotřebitele, kteří kupují vysoce kvalitní dovážené výrobky a/nebo výrobky s vysokou hmotností. Šetření však ukázalo, že s přihlédnutím k šíři položek spadajících do definice výrobku by nebyla vhodnější jiná forma opatření.
(241)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy a prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Všichni ostatní spolupracující vyvážející výrobci
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Všechny ostatní společnosti
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(242)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kromě keramických nožů, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Společnosti uvedené v příloze I
26,6 %
B354
Všechny ostatní společnosti
58,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.