РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 904/2014 НА КОМИСИЯТА
от 20 август 2014 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 29 ноември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на мононатриев глутамат с произход от Индонезия („засегнатата държава“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
На същата дата Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“) на окончателните антидъмпингови мерки, които са в сила по отношение на вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република („Китай“), с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(3)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 16 октомври 2013 г. от Ajinomoto Foods Europe SAS („жалбоподателя“), единственият производител от Съюза на мононатриев глутамат, представляващ по този начин 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг и произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Заинтересовани страни
(4)
В известието за започване на процедурата Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията официално уведоми жалбоподателя, всички известни производители износители, индонезийските органи, известните вносители, доставчиците, потребителите и търговците, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
(6)
На заинтересованите страни бе също така предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе предоставена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава и несвързани вносители с отношение към разследването и за да се приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване, че е решила да ограничи производителите износители и несвързаните вносители, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички несвързани вносители да заявят своя интерес и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(9)
Четиринадесет несвързани вносители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от три дружества въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им положение в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(10)
Впоследствие само едно от трите дружества, включени в извадката, оказа съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
2) Изготвяне на извадка от производители износители в Индонезия
(11)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Индонезия да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Четирима производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
б) Отговори на въпросника и оказване на съдействие
(13)
Комисията изпрати въпросници до единствения производител от Съюза, четиримата включени в извадката производители износители, тримата включени в извадката несвързани вносители и тридесет и трима установени ползватели в Съюза.
(14)
Отговори на въпросника бяха получени от единствения производител от Съюза, от един от тримата включени в извадката несвързани вносители, от един търговец, от трима от четиримата известни производители износители и от петима ползватели.
(15)
Разследването разкри, че неоказалият съдействие производител износител, включен в извадката, е свързан с друг включен в извадката производител износител, който е оказал съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
(16)
Оказалият съдействие производител износител, посочен в съображение 15, заяви, че той не следва да се разглежда като свързан с неоказалия съдействие производител износител, тъй като нито едно от дружествата няма влияние върху процеса на вземане на решения на другото. Освен това оказалият съдействие производител износител заяви, че не би могъл да принуди неоказалото съдействие дружество да отговори на въпросника. При разследването бе установено, че и двете дружества са собственост на едни и същи акционери. Поради това те се считат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (4) относно прилагането на Митническия кодекс на Общността („Митническия кодекс“).
(17)
Трети оказал съдействие производител износител заяви, че има друг производител на разглеждания продукт в Индонезия, който е част от групата, посочена в съображение 16, но който не е заявил своя интерес. Въпреки че такъв производител наистина съществува, разследването не откри доказателства, въз основа на данни от Евростат и от други налични източници, че този производител е изнасял за Съюза по време на разглеждания период. Следователно от това дружество не бе поискано да заяви своя интерес или да предостави информацията, изискана във въпросниците, предназначени за производителите износители. Освен това, както е посочено в съображение 48, за всички производители в засегнатата държава, които не са оказали съдействие, бе установена остатъчна митническа ставка. Остатъчното мито се основава на член 18 от основния регламент и е приложимо за „всички други дружества“.
в) Проверки на място
(18)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(19)
Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Франция
Вносители
-
Falken Trade, Olsztyn, Полша
Ползватели
-
AkzoNobel, Amersfoort, Нидерландия
-
Unilever, Rotterdam, Нидерландия
Производители износители от Индонезия
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Индонезия
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Индонезия
Свързани вносители в Съюза
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Германия
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Нидерландия
Свързан търговец от Хонг Конг
-
CJ China Limited, Хонг Конг
1.3. Разследван период и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“) (5).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт е мононатриев глутамат с произход от Индонезия, класиран понастоящем в код по КН ex 2922 42 00 („разглежданият продукт“). Мононатриевият глутамат е хранителна добавка и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Произвежда се под формата на бели кристали, без мирис, с различни размери. Мононатриевият глутамат се използва и в химическата промишленост за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(22)
Получава се основно чрез ферментация на различни източници на захари (скорбяла от царевица, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
2.2. Сходен продукт
(23)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(24)
Една от заинтересованите страни заяви, че е налице значителна разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. Заявено бе, че с оглед на тази разлика в качеството мононатриевият глутамат, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и мононатриевият глутамат, внасян от Индонезия, не са взаимозаменяеми и поради това не следва да се считат за сходни продукти. Това твърдение остава необосновано и е в противоречие с констатациите от разследването, което не разкри разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. В действителност редица ползватели са закупували мононатриев глутамат както от промишлеността на Съюза, така и от Индонезия, и са го използвали за същите или сходни приложения. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(25)
Следователно, въз основа на изложеното по-горе, разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, се считат, на този етап, за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това бе установено, че реализираният от всеки оказал съдействие производител износител общ обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(27)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(28)
Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител на вътрешния пазар за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ за Съюза, са били представителни, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта. Комисията установи, че продажбите на оказалите съдействие производители износители в Индонезия са били осъществени в представителни количества на индонезийския пазар в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Съюза от същите производители износители.
(29)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки производител износител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби за независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки вид на продукта по време на разследвания период.
(30)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
1)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта, и ако
2)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(31)
В този случай продажбите на вътрешния пазар на всички производители износители са били рентабилни и среднопретеглената продажна цена е била по-висока от производствените разходи за всички видове на продукта. Поради това за всички производители износители нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период.
3.2. Експортна цена
(32)
Оказалите съдействие производители износители са изнасяли за Съюза или директно за независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени във и извън Съюза.
(33)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(34)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт в Съюза чрез свързани дружества, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции за реализираните печалби (вж. съображение 35) и за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи.
(35)
В това отношение маржът на печалбата, реализирана от свързаните дружества, не може да бъде използван, тъй като бе счетен за ненадежден. Един несвързан вносител оказа съдействие, но информацията за рентабилността му бе поверителна и не можа да бъде разкрита на други трети страни. С оглед на изложеното по-горе и при липсата на друга информация за определяне на експортната цена бе използван марж на печалбата от 5 %. Този марж бе счетен за разумен, тъй като бе използван и в предишна процедура във връзка с друг химичен продукт, произведен от сходна промишленост (6).
(36)
Двамата оказали съдействие производители износители заявиха, че експортните цени за първите им свързани клиенти са били определени при нормални пазарни условия и че определянето на експортната цена следва да се основава на продажната цена между производителя износител в Индонезия и първия свързан клиент, а не на конструираната експортна цена. Те твърдят, че продажните им цени за първите им свързани клиенти са били на същото ниво като цените за несвързани клиенти в Съюза.
(37)
Разследването установи, че въпреки сходните ценови нива, трансферните цени между свързаните дружества не са били на ниво, което би позволило на свързаните вносители да получат разумна печалба в Съюза. Освен това не може да се изключи, че някои разходи са възникнали между свързаните дружества и че е имало кръстосано компенсиране чрез други продукти. Въз основа на това се стигна до заключението, че цената на вътрешния трансфер не отразява точната пазарна стойност на разглеждания продукт в сравнение с продажбите на независими клиенти.
(38)
Въз основа на това трансферната цена между свързаните дружества не може да се счита за определена при нормални пазарни условия и съответните твърдения бяха отхвърлени. Експортните цени на двамата производители износители чрез свързани страни бяха конструирани в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, както е описано в съображения 34 и 35 по-горе.
3.3. Сравнение
(39)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на оказалите съдействие производители износители на базата на цената франко завода.
(40)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(41)
Вследствие на това бяха направени корекции по отношение на вносните такси, намаленията, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредитите, комисионите и банковите такси във всички случаи, в които бе установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(42)
Един производител износител е изнасял мононатриев глутамат чрез свързано търговско дружество, разположено извън Съюза, което след това е продало продукта на свързан вносител в Съюза, който на свой ред е продал продукта на несвързани клиенти в Съюза. За тези продажби бе направена корекция за надценката, начислявана от търговеца извън Съюза, в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(43)
Един производител износител поиска корекция на нормалната стойност за стимули и съпътстващи търговската реализация разходи в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент. Въпреки това, разследването установи, че тези разходи не са пряко свързани с отделните продажби на вътрешния пазар и следователно не може да бъде доказано, че те са засягали сравнимостта на цените. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(44)
Двама производители износители поискаха корекция на нормалната стойност за разходите за навло в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент. Разходите за вътрешно навло са били изчислени така, че включват разходите, направени за придвижването на стоките от фабриката до склада. Въпреки това тези разходи са били счетени за разходи за вътрешна логистика и следователно не отговарят на условията, позволяващи корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент.
(45)
Една заинтересована страна заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота (≥ 99 %), така както са определени в Директива 2008/84/ЕО на Комисията (7). Тази заинтересована страна заяви, че въпреки че мононатриевият глутамат, изнасян за Съюза, следва да отговаря на тези изисквания, подобни изисквания не са се прилагали за продукта, продаван на вътрешния пазар в Индонезия. Поради това корекция на нормалната стойност с оглед на разликите във физичните и химичните характеристики в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент би могло да бъде оправдана.
(46)
Съответната заинтересована страна обаче не е подкрепила с количествени данни своето твърдение, тъй като не е представила никаква разумна оценка на пазарната стойност на съответната разлика в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистотата. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани на вътрешния пазар в Индонезия, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.4. Дъмпингов марж
(47)
За двамата оказали съдействие производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(48)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Следва да се отбележи, че един известен производител износител умишлено не е оказал съдействие на разследването, както бе посочено в съображение 15 по-горе. Поради това степента на съдействия се счита за ниска. В съответствие с член 18, параграф 6 Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на най-високия дъмпингов марж, свързан с представителен обем на износа на един от проверените оказали пълно съдействие производители износители, като взе предвид, въз основа на среднопретеглени стойности, дъмпинговия марж, установен за оказалия съдействие производител износител, свързан с неоказал съдействие производител износител.
(49)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Всички други дружества
28,4
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(50)
Сходният продукт е бил произвеждан от един производител от Съюза по време на разследвания период. Той представлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(51)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
4.2. Потребление на Съюза
(52)
Комисията определи потреблението на Съюза, като прибави продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към вноса от Индонезия и други държави извън ЕС, на базата на данни на Евростат и отговори на въпросника.
(53)
Заявено бе, че оказалият съдействие производител от Съюза следва да бъде изключен от промишлеността на Съюза, тъй като той е свързан с неоказал съдействие производител износител от Индонезия, и че разследването следва да бъде прекратено. В този случай обаче не е необходимо оказалият съдействие производител износител да бъде изключен от промишлеността на Съюза въпреки връзката му с неоказалия съдействие производител износител в Индонезия, тъй като този единствен производител от Съюза е оказал пълно съдействие на Комисията по време на разследването и е бил предмет на пълна проверка. Освен това липсата на съдействие от страна на индонезийския производител износител не е оказала отражение върху надеждността на събраните данни от производителя от Съюза. Поради това аргументът следва да бъде отхвърлен.
(54)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза на мононатриев глутамат (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индекс (ФГ 2010/ФГ 2011 = 100)
100
87
93
98
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(55)
Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 потреблението на Съюза е намаляло и отново леко се е увеличило през ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 2 % през разглеждания период. Спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се дължи основно на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза в резултат на спад в производството през същия период (вж. съображение 68). През двете години вносът е останал на сходно равнище. Увеличението в потреблението през ФГ 2012/2013 се е дължало почти изцяло на увеличения внос, като се има предвид, че продажбите на промишлеността на Съюза са останали като цяло на същото равнище. И на последно място, по време на разследвания период, докато продажбите на промишлеността на Съюза отново са спаднали, обемът на вноса се е увеличил значително, особено от Индонезия (вж. съображение 57).
4.3. Внос от засегнатата държава
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(56)
Комисията определи обема на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника. Пазарният дял на вноса бе определен въз основа на потреблението на Съюза, както е установено в съображение 52.
(57)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на вноса от Индонезия (в тонове)
8 638
9 478
18 317
24 385
Индекс
100
110
212
282
Пазарен дял
Индекс
100
126
227
287
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(58)
През разглеждания период обемът на вноса от Индонезия почти се е утроил. Той е отбелязал непрекъснат и значителен ръст от 182 % - от 8 638 тона през ФГ 2010/2011 до 24 385 тона през разследвания период.
(59)
През разглеждания период съответният пазарен дял почти се е утроил. Той е нараснал със 187 % въпреки цялостното намаление в потреблението (- 2 %).
4.3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(60)
Комисията определи цените на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника.
(61)
Средната цена на вноса от Индонезия в Съюза се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/t)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индонезия
1 266
1 279
1 226
1 162
Индекс
100
101
97
92
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(62)
Средната цена на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия леко се е увеличила в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, преди да спадне през ФГ 2012/2013 и още повече през разследвания период. Средните цени на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия като цяло са се понижили с 6 % през разглеждания период.
(63)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни:
-
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, и
-
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от оказалите съдействие индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митата и разходите след вноса.
(64)
Както бе посочено в съображение 46 по-горе, един производител износител заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота, предвидени в законодателството на Съюза. Този производител износител заяви, че тези изисквания не са се прилагали за продуктите, внесени от Индонезия и използвани в нехранителния сектор, и че с оглед на това корекция за химическите или физическите характеристики може да бъде оправдана, ако се направи сравнение с продукта, продаван на пазара на Съюза. Въпреки това, съответният производител износител не е подкрепил с количествени данни своето твърдение. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистота. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението бе отхвърлено.
(65)
Една заинтересована страна заяви, че отражението на колебанията на обменните курсове следва да бъде взето предвид при изчисляването на подбиването на цените по отношение на вноса от Индонезия. Действително възможното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се проучва основно посредством определяне на подбиването на цените, наред с други аспекти. В настоящия случай бяха сравнени дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза. Експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, бяха обаче конвертирани в евро с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този случай гарантира единствено, че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, с необходимите корекции, където бе необходимо. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 0 и 5 % от вноса от Индонезия на пазара на Съюза.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(67)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на производството
Индекс
100
95
107
91
Производствен капацитет
Индекс
100
100
100
100
Използване на капацитета
Индекс
100
95
107
91
Източник: отговор на въпросника.
(69)
През разглеждания период производството е отбелязало колебания. Макар да е намаляло в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, то се е повишило между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013, като е достигнало най-ниското си равнище през разследвания период. Разследването показа, че колебанията са настъпили вследствие на спиранията за поддръжка, които промишлеността на Съюза е предприемала на всеки 15 месеца, и в резултат на лошите климатични условия през зимата на 2010-2011 г., довели до прекъсване на доставките на една от основните суровини (амоняк). По време на разследвания период времето за спиране за поддръжка е било удължено в опит да се намалят големите запаси. Като цяло обемът на производството е намалял с 9 % по време на разглеждания период.
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период.
(71)
В резултат на намалението в обема на производството и стабилния производствен капацитет, използването на капацитета е следвало тенденцията на обема на производството, т.е. първо се е понижило през ФГ 2011/2012, после се е повишило през ФГ 2012/13 и отново се е понижило през разследвания период. Като цяло равнището на използване на капацитета се е понижило с 9 % през разглеждания период, успоредно с намалението в обема на производството.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(72)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
Индекс
100
84
85
83
Пазарен дял
Индекс
100
96
91
85
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(73)
Обемът на продажбите на мононатриев глутамат от промишлеността на Съюза е намалял със 17 % през разглеждания период. Обемът на продажбите е спаднал основно между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през следващите години е останал сравнително стабилен. Спадът в обема на продажбите, заедно с успоредния спад в потреблението и увеличението на вноса от Индонезия, са довели до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза с общо около 15 % през разглеждания период. Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %, което съвпада с увеличаването на пазарния дял на индонезийския внос през същия период. Между ФГ 2012/2013 и разследвания период пазарните дялове на промишлеността на Съюза са продължили да намаляват с постоянни темпове, докато обемът на вноса и пазарните дялове от Индонезия значително са се увеличили.
4.4.4. Растеж
(74)
Докато потреблението на Съюза е намаляло с 2 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял със 17 %, което представлява загуба на пазарен дял от 15 %.
4.4.5. Заетост и производителност
(75)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Брой на наетите лица
Индекс
100
103
107
108
Производителност (единица/наето лице)
Индекс
100
92
100
85
Източник: отговор на въпросника.
(76)
През разглеждания период заетостта в промишлеността на Съюза постоянно е нараствала, общо с 8 %. Това увеличение се е дължало основно на интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза.
(77)
Производителността е намаляла в резултат на съчетаването на увеличена заетост и понижено производство, както бе показано в таблица 4 в съображение 68.
4.4.6. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(78)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатата държава.
(79)
Промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от въздействието на предишен вредоносен дъмпинг, упражняван от вноса на същия продукт с произход от Китай. Тези мерки понастоящем са предмет на паралелно протичащо разследване за преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, както бе посочено в съображение 2.
4.4.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(80)
През разглеждания период средните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Средни продажни цени
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средна единична продажна цена в Съюза (EUR/t)
Индекс
100
107
101
97
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
Индекс
100
120
124
130
Източник: отговор на въпросника.
(81)
Средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза се е понижила с 3 % през разглеждания период. В периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 тя се е повишила със 7 %, но след това е започнала непрекъснато да се понижава до разследвания период. Повишението на цената между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 може да се разглежда като следствие от увеличението на разходите през същия период, макар и то да е било по-силно изразено от повишението на цените. В същото време индонезийският внос се е увеличил и е упражнявал значителен ценови натиск върху промишлеността на Съюза. В резултат на това цените на промишлеността на Съюза са се понижили с 6 % между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013 и с още 4 % между ФГ 2012/2013 и разследвания период.
(82)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се увеличили с 30 %. От ФГ 2011/2012 насам тези разходи непрекъснато са се увеличавали, което се е дължало основно на увеличението на разходите за суровини и труд. Както бе посочено по-горе, това увеличение на разходите не е могло да бъде компенсирано от еквивалентно увеличение на цената поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия.
4.4.8. Разходи за труд
(83)
През разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Средни разходи за труд за наето лице
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
Индекс
100
117
125
124
Източник: отговор на въпросника.
(84)
Средните разходи за труд за наето лице са се увеличили с 24 %. Това може да се обясни основно с все по-големите усилия, полагани от промишлеността на Съюза, за подобряване на работата на нейните работници и служители, с цел оптимизиране на производствения процес.
4.4.9. Запаси
(85)
През разглеждания период нивата на запасите на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Крайни запаси
Индекс
100
82
164
143
Крайни запаси като процент от производството
Индекс
100
86
153
156
Източник: отговор на въпросника.
(86)
Като цяло през разглеждания период крайните запаси са се повишили с 43 %. От ФГ 2010/2011 до ФГ 2011/2012 крайните запаси са намалели вследствие на намаляването на обема на производството и увеличаването на обема на продажбите за износ. От ФГ 2011/2012 до ФГ 2012/2013 запасите са се увеличили поради повишаване на производството, докато продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са останали почти непроменени. От ФГ 2012/2013 до разследвания период крайните запаси отново са намалели основно в резултат на решението за намаляване на производството в опит за понижаване на високите нива на запасите.
(87)
Крайните запаси като процент от производството са намалели между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но почти са се удвоили между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013. Те са се увеличили още повече между ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло те са се увеличили с 56 % през разглеждания период. Увеличението през ФГ 2012/2013 и разследвания период трябва да се разглежда в светлината на нарастващия обем на дъмпинговия внос от Индонезия, докато продажбите на Съюза през същия период са останали почти непроменени.
4.4.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителя от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
Индекс
100
30
- 31
- 80
Паричен поток (в евро)
Индекс
100
39
- 48
- 19
Инвестиции (в евро)
Индекс
100
182
143
197
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс
100
14
- 61
- 110
Източник: отговор на въпросника.
(89)
Комисията определи рентабилността на промишлеността на Съюза чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 рентабилността значително е намаляла, но все още е била положителна. От ФГ 2012/2013 рентабилността е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Като цяло през разглеждания период рентабилността е намаляла със 180 %. Това се дължи основно на ценовия натиск, упражняван от индонезийския внос, който е влязъл на територията на Съюза на дъмпингови цени и не е позволил на промишлеността на Съюза да определи цените си в съответствие с увеличението на разходите.
(90)
Нетният паричен поток е способността на промишлеността на Съюза сама да финансира дейността си. Нетният паричен поток е следвал същата тенденция като рентабилността, а именно непрекъснато понижение през разглеждания период и отрицателни резултати от ФГ 2012/2013 насам. Тази тенденция се е задълбочила през разследвания период. Като цяло нетният паричен поток е намалял със 119 % по време на разглеждания период.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се повишили с 97 %. Те са представлявали основно инвестиции, необходими за поддръжката и привеждане в съответствие с правните изисквания за безопасност. Въпреки че промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от предишен дъмпинг, упражняван от страна на китайските производители износители преди разглеждания период, тя е започнала да подобрява положението си и е била на печалба в началото на разглеждания период до ФГ 2011/2012. При тези обстоятелства са били направени редица инвестиции, които повече не са могли да бъдат отлагани, което обяснява значителното увеличение на нивата на инвестициите през ФГ 2011/2012 и следващите години.
(92)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Подобно на останалите финансови показатели, възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на сходния продукт е била отрицателна от ФГ 2012/2013 насам, което отразява отрицателната тенденция на рентабилността. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите се е понижила с 210 %.
(93)
Предвид намаляването на рентабилността и понижаването на паричния поток, способността на дружеството за привличане на капитал също е била засегната.
4.4.11. Заключение относно вредата
(94)
Почти всички основни показатели за вреда са отбелязали низходяща тенденция. По време на разглеждания период обемът на производството и използването на капацитета са намалели с около 9 %, а обемът на продажбите - със 17 %. В опит да се компенсират загубите по отношение на обема на продажбите и пазарния дял, през разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се понижили с 3 %, докато е същото време производствените разходи са се увеличили с 30 %. Вследствие на това рентабилността, която е била положителна в началото на разглеждания период, се е понижила и е станала отрицателна през ФГ 2012/2013, след което е продължила да намалява през разследвания период. Сходни отрицателни тенденции са могли да бъдат наблюдавани за нетния паричен поток и за възвръщаемостта на инвестициите.
(95)
През разглеждания период заетостта се е увеличила с 8 %. Увеличението през разглеждания период може да бъде обяснено с интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза. Инвестициите също са отбелязали положителна тенденция. Те са били свързани основно с превантивни мерки и изисквания за сигурност, но не и с повишаване на капацитета. Тези положителни тенденции не изключват обаче наличието на вреда.
(96)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(97)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос. Тези фактори са:
а)
въздействие на вноса от Китай
б)
внос от други държави извън ЕС
в)
промяна в потреблението в Съюза
г)
равнище на износа на промишлеността на Съюза
д)
неефективност на промишлеността на Съюза
е)
финансовата криза
ж)
инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
з)
разходи за суровини и други разходи
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(98)
С оглед установяване наличието на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на мононатриев глутамат с произход от Индонезия и понесената от промишлеността на Съюза вреда, Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на вноса, предмет на разследване, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Разследването показа, че през разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индонезия се е увеличил със 182 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял с около 187 % през същия период. Това е съвпаднало със спад от 17 % в обема на продажбите и намаляване на пазарния дял с 15 % за промишлеността на Съюза. Това също така е довело до намаляване със 71 % на пазарния дял на общия внос от други държави извън ЕС.
(100)
В същото време цените на вноса от Индонезия са се понижили с 8 %. Вносът от Индонезия е упражнил ценови натиск върху пазара на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не само не е била в състояние да повиши цените си в съответствие с увеличаването на нейните разходи, а дори е била принудена да ги понижи през разглеждания период. Това е довело до значителен спад в рентабилността и дори до загуби от ФГ 2012/2013 нататък, които са били особено големи през разследвания период.
(101)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията заключи, че влошаването на показателите на промишлеността на Съюза съвпада със значителното нарастване на вноса при дъмпингови цени с произход от Индонезия и че вносът от Индонезия е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Въздействие на вноса от Китай
(102)
Понастоящем вносът от Китай се облага с антидъмпингови мита. През разглеждания период обемът на вноса се е увеличил с 65 %, а пазарният му дял е нараснал с 68 %. И обемът, и пазарният дял обаче са се задържали на ниски нива. През разглеждания период цените на китайската промишленост са намалели значително - с 20 %. Поради начисляваните действащи антидъмпингови мита те не са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(103)
При тези обстоятелства не може да се счита, че вносът от Китай е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
Таблица 11
Внос от Китай
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Китай
Обем (в тонове)
1 518
758
1 923
2 509
Индекс
100
50
127
165
Пазарен дял Индекс
100
57
136
168
Средна цена (EUR/t) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Индекс
100
97
93
80
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника.
5.2.2. Внос от други държави извън ЕС
(104)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 12
Износ от други държави извън ЕС
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Бразилия
Обем (в тонове)
2 321
969
1 070
889
Индекс
100
42
46
38
Пазарен дял Индекс
100
48
49
39
Средна цена (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Индекс
100
107
115
112
Република Корея
Обем (в тонове)
1 248
2 157
923
802
Индекс
100
173
74
64
Пазарен дял Индекс
100
198
79
65
Средна цена (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Индекс
100
105
105
104
Виетнам
Обем (в тонове)
5 707
6 042
1 820
769
Индекс
100
106
32
13
Пазарен дял Индекс
100
121
34
14
Средна цена (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Индекс
100
101
106
103
Други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
993
681
478
434
Индекс
100
69
48
44
Пазарен дял Индекс
100
79
52
45
Средна цена (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Индекс
100
108
128
126
Общо други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
10 268
9 848
4 291
2 894
Индекс
100
96
42
28
Пазарен дял Индекс
100
110
45
29
Средна цена (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Индекс
100
102
111
110
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(105)
Като цяло обемът на вноса от други държави извън ЕС е намалял от 10 268 тона през ФГ 2010/2011 на 2 894 тона през разследвания период или със 72 % през разглеждания период. През същия период съответният пазарен дял е намалял със 71 %. През разследвания период пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС се е равнявал на едва около четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Като цяло през разглеждания период цените на вноса от държави извън ЕС са се увеличили с 10 %.
(106)
Една заинтересована страна заяви, че общият обем на вноса, включващ вноса от Индонезия, е останал непроменен през разглеждания период.
(107)
Това твърдение противоречеше на наличните статистики, на които се основават констатациите от разследването, изложени в таблица 13 по-долу. В действителност през разглеждания период общият обем на вноса в Съюза е нараснал с 46 %. С оглед на горепосоченото твърдението бе отхвърлено.
Таблица 13
Общ обем на вноса
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Общо внос
Обем (в тонове)
20 424
20 084
24 531
29 788
Индекс
100
98
120
146
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(108)
Въз основа на гореизложеното беше направено временното заключение, че наличието на внос от други държави извън ЕС не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индонезия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна в потреблението в Съюза
(109)
През разглеждания период потреблението в Съюза е отбелязало лек спад с едва 2 %, което не може да послужи като обяснение за 17-процентния спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза и намаляването на пазарния дял с 15 %. Поради това беше направено временното заключение, че промяната в потреблението не е допринесла за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(110)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 14
Равнище на износа на промишлеността на Съюза
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на износа
Индекс
100
249
234
222
Средна единична цена
Индекс
100
107
101
95
Източник: отговор на въпросника.
(111)
Обемът на износа на промишлеността на Съюза се е увеличил през ФГ 2011/2012, след което леко е намалял през следващите години до разследвания период. Той почти се е удвоил през разглеждания период. По същото време експортните цени леко са намалели (с 5 %). Увеличаването на продажбите за износ е компенсирало отчасти загубата на обем на продажбите и пазарен дял в Съюза. Всъщност в условията на силен ценови натиск, упражняван от дъмпинговия внос, ако експортните продажби не се бяха увеличили, загубата на икономии от мащаба и въздействието върху производствените разходи за единица продукция на промишлеността на Съюза щяха да са още по-високи. Поради това равнището на износа на промишлеността на Съюза не би могло да е оказало отрицателно въздействие по отношение на наличието на вреда.
(112)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намаляването на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е следствие от нейните експортни продажби на мононатриев глутамат към наскоро придобито свързано дружество за преработка на храни в Турция. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Освен това разследването показа, че промишлеността на Съюза е придобила дружеството за преработка на храни едва след края на разследвания период. То не би могло да е оказало въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това беше направено заключението, че продажбите на промишлеността на Съюза към свързаното дружество в Турция не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.5. Твърдение за неефективност на промишлеността на Съюза
(113)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от неефективност, присъща на производствения процес на промишлеността на Съюза. Въпреки това тази заинтересована страна не се позова на конкретна неефективност и нейното твърдение остана необосновано. Освен това при разследването не бе разкрита никаква потенциална неефективност на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено. На тази основа беше заключено, че твърдението за неефективност на промишлеността на Съюза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.6. Финансовата криза
(114)
Една от заинтересованите страни заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на финансовата криза. Пазарът на мононатриев глутамат в Съюза обаче е бил сравнително стабилен и е бил засегнат съвсем слабо от световната финансова криза. Ако това не беше така и ако загубите на промишлеността на Съюза наистина бяха причинени от световната финансова криза, същото щеше да важи и за всички останали конкуренти на пазара на мононатриев глутамат. Както изглежда обаче индонезийските производители на мононатриев глутамат са увеличили обема на продажбите си на пазара на Съюза въпреки глобалната финансова криза. Няма основания да се счита, че световната финансова криза би следвало да засегне по-силно промишлеността на Съюза, отколкото нейните азиатски партньори. Поради това този аргумент се отхвърля. Въз основа на това се стигна до заключението, че въздействието на финансовата криза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.7. Инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
(115)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от значителните инвестиции, необходими за привеждане в съответствие с приложимите в Съюза норми за безопасност.
(116)
Разследването обаче показа, че инвестициите, свързани с изискванията за безопасност на ЕС, са били малки в сравнение с другите инвестиции през разглеждания период. Значителна част от инвестициите, направени от промишлеността на Съюза, са инвестиции за профилактична поддръжка. Най-голямото нарастване на инвестициите се е състояло между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012. Това увеличение се обяснява с факта, че промишлеността на Съюза, все още възстановяваща се от предишен дъмпинг от страна на китайския внос, е трябвало да отложи инвестициите, предназначени за профилактична поддръжка, за времето след периодите на загуби. От момента, в който митата върху китайския внос са започнали да оказват въздействие върху пазара, промишлеността на Съюза е съумяла отново да реализира печалби и да възстанови обичайните си равнища на инвестиции. През следващите периоди инвестициите са се задържали на сходно равнище и са продължили да обхващат предимно техническото обслужване. Не са били направени никакви инвестиции за увеличаване на капацитета, който е останал непроменен през разглеждания период. Въз основа на това бе направено заключението, че инвестициите на промишлеността на Съюза не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.8. Разходи за суровини и други разходи
(117)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от значителното повишаване на цените на основните суровини, а именно: промишлена захар, амоняк, сода каустик и сярна киселина.
Промишлена захар
(118)
Промишлената захар е един от основните разходни фактори в общите производствени разходи на промишлеността на Съюза. В действителност, както е описано в съображение 81, през разглеждания период са се увеличили разходите за единица продукция на промишлеността на Съюза, в това число и разходите за промишлена захар. Според някои общественодостъпни статистически данни (9), макар и леко да се е увеличила от ФГ 2010/2011 до средата на 2012 г., средната цена на промишлената захар в Съюза се е запазила по-ниска от цените на световния пазар. Впоследствие цените на промишлената захар и в Съюза, и на световния пазар са намалели и са се установили на сходни равнища. Следователно твърдението че вредата е причинена от увеличението в цените на захарта е неоснователно и следва да се отхвърли.
Химическа промишленост
(119)
През разглеждания период разходите на промишлеността на Съюза за амоняк, сода каустик и сярна киселина са нараствали в съответствие с цените на тези продукти на международните пазари. Следователно това нарастване не е било ограничено до промишлеността на Съюза, а е засегнало и стопанските субекти в държавите извън ЕС. На тези основания увеличението в цените на амоняка, содата каустик и сярната киселина само по себе си не може да се счита за причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
Други
(120)
Друга заинтересована страна твърдеше, че повишените разходи за електроенергия, труд и опаковане са причинили понесената от промишлеността на Съюза вреда. Макар разследването да показа, че разходите за тези фактори наистина са се увеличили през разглеждания период (вж. съображения 81 и 83), Комисията установи също така, че промишлеността на Съюза не е могла да отрази дори частично това увеличение в своите продажни цени поради ценовия натиск, упражняван от вноса от Индонезия. Поради това не може да се приеме, че увеличението на разходите за тези фактори само по себе си е причинило съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Горният анализ показва значително увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индонезия между ФГ 2010/2011 г. и разследвания период, както и спад в цените на вноса през разглеждания период.
(122)
Това увеличение на пазарния дял на вноса на ниски цени от Индонезия е съвпаднало със значителното свиване на пазарния дял на промишлеността на Съюза и заедно с ценовия натиск е предизвикало значителни загуби за промишлеността на Съюза.
(123)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да са навредили на промишлеността на Съюза, показа, че никой от тях не е могъл да окаже значително негативно въздействие.
(124)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава и че другите фактори не нарушават причинно-следствената връзка.
(125)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Отрицателното въздействие на вноса от Китай и от други държави извън ЕС, на промяната в потреблението, на равнището на износа на промишлеността на Съюза, на твърдяната неефективност на промишлеността на Съюза, на финансовата криза, на инвестициите, на нормативните изисквания за безопасност на ЕС и на разходите за суровини и другите разходи върху промишлеността на Съюза е било ограничено.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(126)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, търговците, вносителите, ползвателите и доставчиците на суровини.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(127)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индонезия. Почти всички показатели за вреда са отбелязали негативна тенденция; по-специално през разглеждания период са се влошили обемът на производството, обемът на продажбите, пазарният дял и рентабилността. Тенденция към спад бе установена и за други показатели, свързани с финансовото състояние, като например парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. През същия период запасите са се увеличили.
(128)
Очаква се вследствие налагането на мерките цените на вноса да се повишат и ценовият натиск, упражняван върху промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, да отпадне. По този начин промишлеността на Съюза следва да бъде в състояние да увеличи цените си в съответствие с увеличените разходи и те постепенно да достигнат рентабилни равнища. Това ще окаже положително въздействие и върху обема на производството и продажбите. В случай че не бъдат наложени мерки е голяма вероятността състоянието на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително. Много вероятно е да бъдат реализирани допълнителни загуби на обем на продажбите и на пазарен дял, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос ще продължи и промишлеността на Съюза ще бъде принудена да се съобразява с ниските цени в Съюза. При такъв сценарий промишлеността на Съюза ще продължи да реализира значителни загуби. Не е изключено поради намаляването на обема на продажбите и производството и големите загуби промишлеността на Съюза да бъде принудена да прекрати производството като цяло в средносрочен план, което да доведе до загуба на работни места в Съюза. Това също така би направило Съюза зависим от вноса от държави извън ЕС.
(129)
Поради това на този етап бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносители/търговци
(130)
Четиринадесет дружества заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване на преразглеждане. Трима несвързани вносители бяха включени в извадката и получиха въпросници, като само един отговори. Това дружество е било предмет на проверка на място.
(131)
Вносът на мононатриев глутамат от Индонезия е възлизал на по-малко от 15 % от оборота на вносителя. Комисията счете, че дори и свързаната с вноса на мононатриев глутамат дейност да бъде засегната отрицателно от налагането на митата, дружеството като цяло ще запази рентабилността си.
(132)
В хода на разследването е заявил интерес един търговец в ЕС, участващ в препродажбата на мононатриев глутамат в рамките на и извън пазара на Съюза. Този търговец е закупувал мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза, но също така и от вносители на мононатриев глутамат от Индонезия и от други държави извън ЕС. Свързаната с мононатриевия глутамат дейност на търговеца е незначителна в сравнение с цялостната му дейност. Въз основа на това се счита, че въздействието на антидъмпинговите мерки върху неговото положение би било незначително.
6.4. Интерес на ползвателите
(133)
Ползвателите упражняват дейност главно в сектора за производство на храни и напитки, в който мононатриевият глутамат се използва в производството на смеси от подправки, супи и готови храни. Мононатриевият глутамат се използва и за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(134)
33 дружества заявиха интерес и им беше изпратен въпросник. Пет дружества оказаха съдействие в разследването, като представиха отговори на въпросника. Четири от тях са развивали дейност в сектора за производство на храни и напитки и един - в нехранителния сектор. Бяха направени проверки на място в две от оказалите съдействие дружества: едното от тях, работещо в сектора за производство на храни и напитки, а другото - производител на перилни и почистващи препарати.
Сектор за производство на храни и напитки
(135)
Разследването показа, че мононатриевият глутамат е представлявал средно около 5 % от общите разходи за продукти, включващи мононатриев глутамат, произведен от оказалите съдействие дружества, които предоставиха необходимите данни.
(136)
Две от оказалите съдействие дружества са купували мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза и не са внасяли никакви или са внасяли само малки количества от Индонезия. При тези две дружества дейността, свързана с продукти, включващи мононатриев глутамат, е представлявала около една трета от общата им дейност. Беше установено, че през разследвания период дружествата са били печеливши. Предвид тези констатации предлаганите по отношение на Индонезия мерки вероятно ще имат ограничено въздействие върху тези дружества.
(137)
Другите две дружества са купували по-големи количества мононатриев глутамат от Индонезия, но дейността им във връзка с мононатриевия глутамат е относително незначителна в сравнение с цялостната им дейност. Освен това според предоставената информация през разследвания период тези две дружества са били рентабилни. Поради това мерките, наложени по отношение на мононатриевия глутамат от Индонезия, едва ли биха оказали значително въздействие върху тези дружества.
Нехранителен сектор
(138)
Едно от оказалите съдействие дружества е използвало мононатриев глутамат за производството на перилни и почистващи препарати. Мононатриевият глутамат е представлявал между 15 и 20 % от производствените разходи за тези продукти. През разследвания период дружеството е закупувало мононатриев глутамат предимно от промишлеността Съюза, но и също така е внасяло мононатриев глутамат от Индонезия и в по-малка степен - от Корея. С продукти, включващи мононатриев глутамат, е била свързана незначителна част от дейността му, на фона на цялостната му дейност, за която освен това е установено, че е реализирала положителни маржове на печалба между 5 и 10 % през разследвания период.
(139)
Въз основа на това, макар да не е изключено, че това дружество би могло да бъде неблагоприятно засегнато от налагането на мерки по отношение на Индонезия, наличието на други източници на доставки и рентабилността на неговата дейност, свързана с мононатриевия глутамат, показват, че евентуалното въздействие на мерките за това дружество би било ограничено.
(140)
Тази заинтересована страна твърдеше, че предвид нормативната рамка на ЕС, която забранява използването на фосфати и други фосфорни съединения (10), мононатриевият глутамат вероятно ще бъде използван във все по-големи количества на мястото на фосфатите и другите фосфорни съединения при производството на перилни и почистващи препарати. Поради това се очаква, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза ще се увеличи значително и всяко налагане на антидъмпингови мита върху вноса на мононатриев глутамат би имало отрицателно въздействие за развитието на този нов пазар.
(141)
Въпреки това на този етап е трудно да се предвиди какво въздействие ще окаже новата законодателна рамка върху пазара на Съюза и дали или до каква степен тя ще насърчи производството на перилни и почистващи препарати на основата на мононатриев глутамат, като по този начин повлияе на търсенето на мононатриев глутамат в Съюза. Освен това заинтересованата страна не предостави никакви доказателства за степента, в която антидъмпинговото мито би могло да окаже отрицателно въздействие. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито е да бъдат възстановени условията на лоялна конкуренция на пазара на Съюза. Следователно индонезийският внос следва да продължи да бъде доставян на пазара на Съюза, но на лоялни цени. Разследването също така разкри редица алтернативни източници на доставки, като например Бразилия, Виетнам и Корея.
(142)
Във всеки случай, с оглед на констатациите от разследването, дори и целият обем на необходимия на въпросното дружество мононатриев глутамат да трябваше да бъде внасян от Индонезия, рентабилността на дейността на дружеството, включваща мононатриев глутамат, би останала положителна. Този най-лош сценарий не отчита възможността част от митото да бъде, поне отчасти, прехвърлена на крайните клиенти.
6.5. Интерес на доставчиците
(143)
Четирима доставчици на суровини от Съюза заявиха интерес и представиха отговори на въпросника. Техните продажби на суровини за промишлеността на Съюза са представлявали само малка част от общия им оборот. Следователно неналагането на мерки не би повлияло на състоянието на доставчиците.
6.6. Други аргументи
(144)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че промишлеността на Съюза има господстващо положение на пазара на Съюза и изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса от Индонезия ще подсили тази позиция, което не е в интерес на Съюза.
(145)
Разследването ясно показа, че единственият производител от Съюза не е бил в състояние да запази обема на продажбите си в Съюза, като е загубил пазарен дял в полза на вноса от Индонезия. Освен това промишлеността на Съюза не е съумяла да увеличи цените си в съответствие с увеличението на цените на суровините поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия, и е претърпяла значителни загуби през разследвания период. Комисията посочи също, че съществува конкуренция от вноса с произход от редица други държави извън ЕС, които се ползват със свободен достъп до пазарите на Съюза. На тези основания беше счетено, че няма достатъчно доказателства за господстващо положение на промишлеността на Съюза и твърдението беше отхвърлено.
(146)
Някои заинтересовани страни също така твърдяха, че няма алтернатива на вноса от Индонезия, тъй като цените на вноса от други държави извън ЕС са прекалено високи.
(147)
Следва да припомним, че през ФГ 2010/2011 пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС е бил значителен. Вносът от държави извън ЕС също е страдал от ценовия натиск от страна на дъмпинговия внос от Индонезия и е загубил значителен обем на продажбите и пазарните дялове в полза на вноса от Индонезия. Налагането на мита върху вноса на мононатриев глутамат от Индонезия следва да даде възможност на други държави извън ЕС като Бразилия, Корея и Виетнам да си възвърнат загубените пазарни дялове в Съюза. Що се отнася до цените, целта на антидъмпинговите мерки следва да бъде установяването на равни условия на конкуренция в Съюза, като по този начин се позволи осъществяването на вноса в Съюза на лоялни цени. Разследването показа, че не се очаква налагането на мита да окаже значително въздействие върху състоянието на промишлеността надолу по веригата. Твърдението, че не съществуват алтернативни източници на доставка бе отхвърлено.
6.7. Заключение относно интереса на Съюза
(148)
Въз основа на гореизложеното Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на временни мерки върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (Марж на вредата)
(150)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(151)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на дъмпингов внос. Тъй като Комисията установи, че дъмпинговият внос е започнал да оказва отражение едва през третата година от разглеждания период, маржът на печалбата бе установен въз основа на първите две години от този период, при отсъствието на дъмпингов внос. Комисията счете за уместно да използва среднопретегления марж на печалбата, определен в съображение 89. Установеният размер на маржа на печалбата бе между 5 и 15 %. По-точна стойност за маржа на печалбата не може да бъде разкрита поради съображения за поверителност. На тази основа Комисията изчисли невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, като добави така изчисления марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в Индонезия, установена с цел изчисляване подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса. Маржовете на вредата, изчислени съответно при печалби от 5 и 15 %, са изложени в таблицата в съображение 154.
(152)
Както бе посочено в съображение 64 по-горе, един производител износител заяви, че степента на чистота на мононатриевия глутамат, внасян в Съюза, и на този, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, вероятно е различна и поради това следва да бъде направена съответна корекция. Поради изложените в същото съображение причини не беше оправдано да се прави корекция и твърдението беше отхвърлено.
7.2. Временни мерки
(153)
Върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(154)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
(%)
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Индонезия
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Индонезия
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Индонезия
Всички други дружества
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено с името и адреса си в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(156)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпингови мита в случай на промяна на името на неговия правен субект или създаване на нов производствен или търговски субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (11). Искането трябва да съдържа цялата информация, която е от значение, включително: промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на вътрешния пазар и за износ, във връзка, например, с промяната в наименованието или в структурите за производство и продажба. Комисията ще актуализира списъка на дружествата с индивидуални антидъмпингови мита, ако това е оправдано.
(157)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране прилагането на индивидуалните антидъмпингови мита. Дружествата с индивидуални антидъмпингови мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложението. Вносът, който не е придружен от такава фактура, се облага с антидъмпинговото мито, приложимо за „всички други дружества“.
(158)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговото мито за всички други дружества се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(159)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“ в рамките на определен срок.
(160)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Индонезия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Всички други дружества
28,4
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за посочените в параграф 2 дружества, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. В срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 20 август 2014 година.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 904/2014
ze dne 20. srpna 2014,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení šetření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 29. listopadu 2013 zahájila antidumpingové řízení ve věci dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (dále jen „dotčená země“) do Unie. V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Téhož dne Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“) ohledně platných konečných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) (3).
(3)
Komise zahájila toto šetření v návaznosti na podnět podaný dne 16. října 2013 společností Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečné k zahájení šetření.
1.2. Zúčastněné strany
(4)
Komise ve svém oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Komise oficiálně vyrozuměla rovněž žadatele, známé vyvážející výrobce a indonéské orgány, známé dovozce, dodavatele, uživatele a obchodní společnosti, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise či úředníka pro slyšení na Generálním ředitelství (dále jen „GŘ“) pro obchod.
(6)
Zúčastněné strany dostaly také možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku
(7)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi a velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách sdělila Komise prostřednictvím oznámení o zahájení řízení, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců a dovozců bez vzájemného spojení, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem jejich vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1) Výběr vzorku z dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Požadované informace poskytlo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie a jejich zeměpisné polohy v rámci Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(10)
Pouze jedna z těchto tří společností vybraných do vzorku následně spolupracovala a zaslala vyplněný dotazník.
2) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Indonésii, aby se Komisi přihlásili a poskytli jí podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli čtyři vyvážející výrobci v Indonésii a tito vývozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. S ohledem na malý počet vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že provádět výběr vzorku není nutné.
b) Odpovědi na dotazník a spolupráce
(13)
Komise rozeslala dotazníky zmíněnému jedinému unijnímu výrobci, čtyřem vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku, třem dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, a třiatřiceti zjištěným uživatelům v Unii.
(14)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od zmíněného jediného unijního výrobce, od jednoho ze tří dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, od jedné obchodní společnosti, od tří ze čtyř známých vyvážejících výrobců a od pěti uživatelů.
(15)
Šetření ukázalo, že nespolupracující vyvážející výrobce, který byl vybrán do vzorku, je spojený s jiným vyvážejícím výrobcem vybraným do vzorku, který při vyplňování dotazníku spolupracoval a zaslal odpovědi.
(16)
Spolupracující vyvážející výrobce uvedený v 15. bodě odůvodnění prohlásil, že by neměl být považován za subjekt spojený s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem, protože obě společnosti se ve svém rozhodování vzájemně neovlivňují. Spolupracující vyvážející výrobce kromě toho uvedl, že nespolupracujícího výrobce nemůže k vyplňování dotazníku nutit. Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti jsou ve vlastnictví stejných akcionářů. Byly proto považovány za spojené ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. d) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (4) o provedení celního kodexu Společenství (dále jen „celní kodex“).
(17)
Třetí spolupracující vyvážející výrobce prohlásil, že v Indonésii je ještě jeden výrobce dotčeného výrobku, který je součástí skupiny uvedené v 16. bodě odůvodnění, který se však neohlásil. Šetření nepřineslo na základě údajů Eurostatu a dalších dostupných zdrojů žádné důkazy o tom, že by tento výrobce vyvážel během posuzovaného období do Unie. Tato společnost se tudíž nemusela hlásit ani poskytovat informace požadované v dotaznících určených vyvážejícím výrobcům. Všem výrobcům z Indonésie, kteří nespolupracovali, byla kromě toho uložena zbytková celní sazba, jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění. Zbytková celní sazba má svůj právní základ v článku 18 základního nařízení a je použitelná na „všechny ostatní společnosti“.
c) Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné za účelem předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství.
(19)
Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Dovozci
-
Falken Trade, Olsztyn, Polsko
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonésie
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonésie
Dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Německo
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Nizozemsko
Obchodní společnost v Hong Kongu, která je ve spojení
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“) (5).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem je glutamát sodný pocházející z Indonésie, vedený v současnosti pod kódem KN ex 2922 42 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů.
(22)
Vyrábí se hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
2.2. Obdobný výrobek
(23)
Při šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejné základní způsoby konečného použití.
(24)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii je významný rozdíl v kvalitě. Bylo uvedeno, že v důsledku tohoto rozdílu v kvalitě jsou glutamát sodný vyráběný a prodávaný unijním výrobním odvětvím v Unii a glutamát sodný dovážený z Indonésie vzájemně nezaměnitelné výrobky, a neměly by se proto považovat za obdobné. Toto tvrzení však zůstalo nepodložené a bylo v rozporu s výsledky šetření, z nichž vyplynulo, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii žádný rozdíl v kvalitě není. Ve skutečnosti nakupovalo několik uživatelů glutamát sodný jak od unijního výrobního odvětví, tak z Indonésie a používalo jej v týchž nebo podobných produktech. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(25)
Na základě výše uvedených skutečností byl proto učiněn závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie budou v této fázi považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Objem domácího prodeje je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého v průběhu období šetření do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(27)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(28)
Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje na domácím trhu reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobků je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobků nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobků vyvážených v průběhu období šetření do Unie. Komise došla k závěru, že v případě spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii dosahoval jejich prodej na indonéském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým týmiž vyvážejícími výrobci do Unie reprezentativního objemu.
(29)
Dále Komise prověřovala, zda lze v případě každého vyvážejícího výrobce považovat prodej na domácím trhu za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto šetření probíhalo tak, že bylo stanoveno, jaký podíl má u jednotlivých typů výrobků během období šetření ziskový prodej na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
Běžná hodnota vychází z reálné ceny jednotlivých typů výrobků na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je či není ziskový, pakliže:
1)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu a
2)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku byla rovna jednotkovým výrobním nákladům nebo je přesahovala.
(31)
V tomto případě byl prodej u všech vyvážejících výrobců na domácím trhu ziskový a vážená průměrná prodejní cena byla u všech typů výrobků vyšší než výrobní náklady. U všech spolupracujících vyvážejících výrobců byla proto běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření.
3.2. Vývozní cena
(32)
Spolupracující vyvážející výrobci vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím s nimi spojených společností sídlících v Unii nebo za jejími hranicemi.
(33)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie přímo nezávislým odběratelům, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(34)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím s nimi spojených společností, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byly dovezené výrobky v Unii poprvé znovu prodány nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy o dosažený zisk (viz 35. bod odůvodnění) a o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů
(35)
V této souvislosti nebylo možné použít ziskové rozpětí dosažené společnostmi ve spojení, protože nebylo považováno za spolehlivé. Jeden dovozce, který není ve spojení, spolupracoval, ale informace o jeho ziskovosti byly důvěrné a nebylo možné je zpřístupnit jiným třetím stranám. Z tohoto důvodu a rovněž z důvodu nedostatku dalších informací bylo pro účely stanovení vývozních cen použito ziskové rozpětí 5 %. Toto rozpětí se jevilo jako přiměřené, jelikož bylo použito také v předchozím řízení, které se týkalo jiné chemikálie vyráběné podobným odvětvím (6).
(36)
Dva spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že vývozní ceny, za něž svůj výrobek prodávali svým prvním odběratelům, kteří jsou s nimi ve spojení, odpovídaly běžným tržním podmínkám, a že stanovení výše vývozních cen by proto mělo vycházet z výše prodejních cen, za které vyvážející výrobce z Indonésie prodává svůj výrobek prvnímu odběrateli, který je s ním ve spojení, a nikoli z početně zjištěné vývozní ceny. Argumentovali tím, že výše cen, za které své výrobky prodávají prvnímu odběrateli, který je s nimi ve spojení, a výše cen pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, je stejná.
(37)
Šetření dospělo k závěru, že navzdory podobnosti těchto cenových hladin nedosahovaly transferové ceny mezi spojenými společnostmi výše, která by dovozcům ve spojení umožňovala vytvářet v Unii dostatečný zisk. Nelze rovněž vyloučit, že mezi společnostmi, které jsou spolu ve spojení, nevznikaly určité náklady a že nedocházelo ke vzájemné kompenzaci prostřednictvím jiných produktů. Na základě toho byl učiněn závěr, že ve srovnání s prodejem nezávislým odběratelům neodrážejí vnitřní transferové ceny příslušnou tržní hodnotu dotčeného výrobku.
(38)
Transferové ceny mezi společnostmi, které jsou ve spojení, proto nelze považovat za ceny odpovídající běžným tržním podmínkám, a příslušná tvrzení byla proto odmítnuta. Vývozní ceny výrobců vyvážejících prostřednictvím stran, které jsou s nimi ve spojení, byly proto stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jak je uvedeno výše ve 34. a 35. bodě odůvodnění.
3.3. Srovnání
(39)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(40)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(41)
Byly provedeny úpravy s ohledem na dovozní poplatky, rabaty, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, provizemi a bankovními poplatky ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(42)
Jeden vyvážející výrobce vyvážel glutamát sodný prostřednictvím obchodní společnosti sídlící mimo Unii, která s ním byla ve spojení a která tento výrobek prodávala v Unii dalšímu spojenému dovozci, který jej následně prodával odběratelům v Unii, kteří nebyli ve spojení. V případě tohoto prodeje byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení provedena úprava zohledňující přirážku obchodníka sídlícího mimo Unii.
(43)
Jeden vyvážející výrobce požadoval, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na pobídky a propagační náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Šetření nicméně dospělo k závěru, že tyto náklady nebyly přímo spojeny s příslušnými transakcemi provedenými v rámci domácího prodeje, a nebylo tudíž možné prokázat, že tyto náklady mají vliv na srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(44)
Dva vyvážející výrobci požadovali, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na přepravní náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení. Do výpočtu domácích přepravních nákladů byly zahrnuty náklady spojené s přesunem zboží z výrobního zařízení do skladu. Tyto náklady byly nicméně vyhodnoceny jako vnitřní logistické náklady, a nebyly tudíž považovány za způsobilé pro úpravu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení.
(45)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty čistoty (≥ 99 %), které stanoví směrnice Komise 2008/84/ES (7). Tato zúčastněná strana tvrdila, že těmto požadavkům musí vyhovovat glutamát sodný vyvážený do Unie, ale že na výrobek prodávaný na domácím trhu v Indonésii se žádné takové požadavky nevztahují. Proto by mohla být odůvodněná úprava běžné hodnoty s ohledem na rozdílné fyzické a chemické vlastnosti podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(46)
Dotčená zúčastněná strana své tvrzení nicméně nekvantifikovala, protože neposkytla rozumný odhad tržní hodnoty údajného rozdílu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané na domácím trhu v Indonésii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava tudíž nebyla odůvodněná a tvrzení muselo být zamítnuto.
3.4. Dumpingové rozpětí
(47)
U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(48)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Je třeba poznamenat, že jeden známý vyvážející výrobce v šetření nespolupracoval, jak již bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Úroveň spolupráce se proto považovala za nízkou. V souladu s čl. 18 odst. 6 se Komise rozhodla stanovit výši zbytkového dumpingového rozpětí tak, aby odpovídalo nejvyššímu dumpingovému rozpětí u reprezentativních objemů vývozu jednoho z plně spolupracujících a prověřených vyvážejících výrobců, s tím, že bude rovněž na základě váženého průměru zohledňovat dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který byl ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(49)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí (v %)
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
PT. Miwon Indonésie
13,3
Všechny ostatní společnosti
28,4
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(50)
Během období šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(51)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2. Spotřeba v Unii
(52)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na unijním trhu, připočítala k objemu dovozu z Indonésie a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(53)
Byla vznesena námitka, že spolupracující unijní výrobce by měl být z výrobního odvětví Unie vyřazen, protože je ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii a že šetření by mělo být ukončeno. V tomto případě však není třeba vylučovat spolupracujícího výrobce v Unii z výrobního odvětví Unie navzdory jeho vztahu s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii, neboť tento jediný výrobce v Unii s Komisí plně spolupracoval během šetření a byl podroben dokonalé prověrce. Navíc to, že indonéský vyvážející výrobce nespolupracoval, nemělo žádný vliv na spolehlivost údajů od výrobce v Unii. Tuto námitku bylo proto nutno odmítnout.
(54)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba glutamátu sodného v Unii (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(55)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období šetření se opět mírně zvýšila. Celkově spotřeba v posuzovaném období poklesla o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, k němuž došlo ve výrobním odvětví Unie na unijním trhu v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 68. bod odůvodnění). Objem dovozu zůstal v obou letech na podobné úrovni. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 57. bod odůvodnění).
4.3. Dovoz z dotčené země
4.3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(56)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným v 52. bodě odůvodnění.
(57)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem dovozu z Indonésie (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(58)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(59)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
4.3.2. Ceny výrobku dováženého z dotčené země a cenové podbízení
(60)
Ceny dováženého výrobku stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník.
(61)
Průměrná cena dováženého výrobku z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Ceny dováženého výrobku (EUR/tuna)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Indonésie
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(62)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila, ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období šetření. Průměrné ceny glutamátu sodného dováženého z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 6 %.
(63)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících indonéských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.
(64)
Jak bylo zmíněno výše ve 46. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty stupně čistoty, které vyžadují právní předpisy Unie. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že na výrobky dovážené z Indonésie a používané mimo potravinářské odvětví se žádné takové požadavky nevztahují, a že by tak proto v případě jejich srovnání s výrobkem prodávaným na trhu Unie mohla být odůvodněna úprava s ohledem na chemické či fyzické vlastnosti. Dotčený vyvážející výrobce své tvrzení však nekvantifikoval. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava proto nebyla odůvodněná a tvrzení bylo zamítnuto.
(65)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že u výrobků dovážených z Indonésie by měl být při výpočtu cenového podbízení zohledněn účinek kolísání měnových kurzů. Je pravda, že pravděpodobný účinek dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení. V tomto případě byly porovnávány dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Pro vytvoření srovnatelného základu však byly vývozní ceny použité k výpočtu újmy převedeny na eura. Proto použití směnných kurzů v tomto případě pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(66)
Cenové srovnání bylo provedeno podle druhu obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobního odvětví Unie v období šetření. Ukázalo se, že výrobky dovážené z Indonésie vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 0 % až 5 %.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(68)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(69)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období šetření byla odstávka kvůli údržbě ve snaze zmenšit velký objem zásob prodloužena. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(71)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo způsobem odpovídajícím objemu výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 % v souladu s poklesem objemu výroby.
4.4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
Index
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník, Eurostat.
(73)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval.
4.4.4. Růst
(74)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
4.4.5. Zaměstnanost a produktivita
(75)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(76)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(77)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 4 v 68. bodě odůvodnění.
4.4.6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Všechna dumpingová rozpětí jsou značně nad bezvýznamnou hodnotou de minimis. Aktuální dumpingové rozpětí má na výrobní odvětví Unie zásadní dopad vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země.
(79)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového a újmu působícího dovozu téhož výrobku pocházejícího z Číny. Tato opatření jsou v současnosti předmětem souběžně probíhajícího přezkumného šetření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení, jak je uvedeno ve 2. bodě odůvodnění.
4.4.7. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(80)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(81)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví v Unii pro unijní odběratele, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím šetření.
(82)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a nákladů práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingových dovozů z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
4.4.8. Náklady práce
(83)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(84)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce lze vysvětlit hlavně snahou výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
4.4.9. Zásoby
(85)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(86)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na unijním trhu však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(87)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingových dovozů z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
4.4.10. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
(88)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V letech FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od roku FR2012/2013 se ziskovost dostala do záporných hodnot. V období šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéských dovozů, které byly na unijní trh uváděny za dumpingové ceny a neumožňovaly výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům.
(90)
Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období šetření se tento trend ještě vyhrotil. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(91)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(92)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo negativní tendenci ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(93)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
4.4.11. Závěr o újmě
(94)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy jevily nepříznivou tendenci. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(95)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(96)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(97)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Jedná se o tyto činitele:
a)
účinky dovozu z Číny;
b)
dovoz z jiných třetích zemí;
c)
vývoj spotřeby v Unii;
d)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie;
e)
neefektivita výrobního odvětví Unie;
f)
finanční krize;
g)
investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti.
h)
ceny surovin a další náklady.
5.1. Účinek dumpingového dovozu
(98)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenovou hladinu dováženého výrobku, který byl předmětem šetření, a míru, do jaké tyto činitele přispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(99)
Šetření ukázalo, že během posuzovaného období se objem levného dováženého dumpingového zboží z Indonésie zvýšil o 182 %, následkem čehož se během téhož období zvýšil podíl na trhu přibližně o 187 %. Současně s tím klesl výrobnímu odvětví Unie objem prodeje o 17 % a podíl na trhu o 15 %. O 71 % také poklesl podíl, který na trhu zaujímal celkový dovoz z jiných třetích zemí.
(100)
Ceny zboží dováženého z Indonésie se zároveň snížily o 8 %. Zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit. To vedlo k významnému snížení ziskovosti a počínaje FR2012/2013 ke ztrátovosti, která se v období šetření ještě prohloubila.
(101)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie nastal zároveň s podstatným zvýšením objemu zboží dováženého za dumpingové ceny z Indonésie, a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má indonéský dovoz rozhodující úlohu.
5.2. Účinky dalších faktorů
5.2.1. Účinky dovozu z Číny
(102)
Na čínský dovoz je v současnosti uvaleno antidumpingové clo. Objem dovozu stoupl o 65 % a odpovídajícím způsobem se v posuzovaném období zvýšil o 68 % i podíl na trhu. V posuzovaném období se nicméně jak objem dovozu, tak podíl na trhu pohyboval na nízké úrovni. Ceny zboží dováženého z Číny se během posuzovaného období výrazně snížily, a sice o 20 %. Vzhledem k tomu, že bylo zavedeno antidumpingové clo, nepředstavovaly ceny zboží dováženého z Číny cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(103)
Za těchto podmínek se nelze domnívat, že by zboží dovážené z Číny přispívalo k podstatné újmě, kterou během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie.
Tabulka 11
Dovoz z Číny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Průměrná cena (EUR/tuna) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
5.2.2. Dovoz z jiných třetích zemí
(104)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země.
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Jiné třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(105)
Objem dovozu z jiných třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se pak také odpovídajícím způsobem - o 71 % - zmenšil podíl na trhu. V období šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(106)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(107)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 13. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
Tabulka 13
Celkový objem dovozu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Celkový objem dovozu
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(108)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indonésie a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.3. Vývoj spotřeby v Unii
(109)
Spotřeba v Unii vykazovala během posuzovaného období pouze mírný 2 % pokles, který nemůže vysvětlovat 17 % snížení objemu prodeje na straně výrobního odvětví Unie a 15 % snížení jeho podílu na trhu. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj spotřeby nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(110)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 14
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index objemu vývozu
100
249
234
222
Index průměrné jednotkové ceny
100
107
101
95
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(111)
Objem vývozu, který vykazovalo výrobní odvětví Unie, se ve FR2011/2012 zvýšil a v následujících letech až do období šetření mírně klesal. Během posuzovaného období se téměř zdvojnásobil. Současně došlo k mírnému poklesu vývozních cen (o 5 %). Zvýšení vývozního prodeje částečně vyrovnávalo pokles objemu prodeje a menší podíl na trhu v Unii. Kdyby se vývozní odbyt zvýšil, pak by ztráta na úsporách z rozsahu výroby a dopad na jednotkové náklady výroby výrobního odvětví Unie byly za situace, která se vyznačovala silnými cenovými tlaky ze strany dumpingového dovozu, ještě větší a vedly by k ještě větším finančním ztrátám. Výkonnost výrobního odvětví Unie proto nemohla mít nepříznivé dopady na situaci, v níž tomuto odvětví vznikala újma.
(112)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles prodeje, který výrobní odvětví Unie zaznamenalo na unijním trhu, je důsledkem toho, že glutamát sodný vyváží a prodává nedávno získané potravinářské společnosti v Turecku, s níž je ve spojení. Toto tvrzení nebylo doloženo. Šetřením se navíc ukázalo, že zmíněnou potravinářskou společnost získalo výrobní odvětví Unie až po období šetření. V posuzovaném období nemohla mít tato akvizice na situaci výrobního odvětví Unie žádný vliv. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že prodej glutamátu sodného společnosti v Turecku, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.5. Údajná neefektivita výrobního odvětví Unie
(113)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je neefektivita výrobního procesu ve výrobním odvětví Unie. Tato zúčastněná strana nicméně neuvedla žádný konkrétní případ takové neefektivity a její tvrzení tak zůstalo nepodložené. Ani na základě šetření nevyšla najevo žádná případná neefektivita výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že údajná neefektivita výrobního odvětví Unie nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.6. Finanční krize
(114)
Jedna strana tvrdila, že zdrojem podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je finanční krize. Unijní trh s glutamátem sodným však nevykazoval žádné kolísání a celosvětovou finanční krizí byl zasažen pouze okrajově. Pokud by tomu tak nebylo a pokud by příčinou ztrát výrobního odvětví Unie byla skutečně celosvětová finanční krize, muselo by totéž platit i pro všechny ostatní účastníky hospodářské soutěže na trhu s glutamátem sodným. Jak ale patrno, indonéští výrobci glutamátu sodného byli schopni objem svého prodeje na unijním trhu navzdory celosvětové finanční krizi zvýšit. K předpokladu, že výrobní odvětví Unie bylo celosvětovou finanční krizí zasaženo citelněji než jeho asijští konkurenti, není proto žádný důvod. Tento argument je proto nutné zamítnout. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že účinky finanční krize nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.7. Investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti
(115)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vysoké investice, které bylo nutné provést kvůli plnění bezpečnostních předpisů platných v EU.
(116)
Šetřením se nicméně ukázalo, že investice související s bezpečnostními požadavky EU se po celé posuzované období pohybovaly na nízké úrovni ve srovnání s jinými investicemi realizovanými v posuzovaném období. Značnou část investic ve výrobním odvětví Unie tvořily investice do preventivní údržby. K výraznějšímu zvýšení investic došlo mezi FR2010/2011 a FR2011/2012. Toto zvýšení je vysvětleno skutečností, že výrobní odvětví Unie, které se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového dovozu z Číny, muselo své investice do preventivní údržby odložit na období, kdy nebude ve ztrátě. Jakmile se začaly projevovat účinky cel uvalených na čínský dovoz, bylo výrobní odvětví Unie opět schopno realizovat zisky a mohlo se vrátit k obvyklé výši investic. V následujících obdobích zůstaly investice na podobné výši a nadále zahrnovaly hlavně údržbu. Nebyly uskutečněny žádné investice za účelem zvyšování kapacity, která se během posuzovaného období nezměnila. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že investice výrobního odvětví Unie nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.8. Ceny surovin a další náklady
(117)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je výrazné zvýšení cen hlavních surovin, zejména průmyslového cukru, amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové.
Průmyslový cukr
(118)
Průmyslový cukr je pro výrobní odvětví Unie jedním z hlavních nákladových činitelů v rámci jeho celkových výrobních nákladů. Jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění, jednotkové výrobní náklady se ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období fakticky zvýšily, a to včetně ceny průmyslového cukru. Podle veřejně dostupných statistických údajů (9) se v Unii průměrná cena průmyslového cukru i přes své mírné zvýšení v období od FR2010/2011 do poloviny roku 2012 držela pod úrovní ceny na světovém trhu. Následně cena průmyslového cukru v Unii i cena průmyslového cukru na světovém trhu klesla a ustálila se na podobné výši. Argument, podle něhož bylo příčinou újmy zvýšení ceny cukru, je tudíž nepodložený a musí být zamítnut.
Chemické látky
(119)
Náklady na amoniak, sodný louh a kyselinu sírovou se výrobnímu odvětví Unie během posuzovaného období zvyšovaly tak, jak rostly ceny tohoto zboží na mezinárodním trhu. Tento cenový nárůst se tudíž neomezoval jen na výrobní odvětví Unie, ale zasáhl i hospodářské subjekty ve třetích zemích. Na základě těchto skutečností se nelze domnívat, že by zvýšení cen amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové bylo samo o sobě příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
Další
(120)
Další zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vyšší ceny energie, vyšší náklady práce a vyšší náklady na balení. Šetřením se sice ukázalo, že tyto náklady se během posuzovaného období (viz 81. a 83. bod odůvodnění) skutečně zvýšily, Komise však dospěla k názoru, že dotčené výrobní odvětví Unie nemohlo toto zvýšení nákladů promítnout, a to ani částečně, do své prodejní ceny, protože bylo vystaveno cenovému tlaku ze strany indonéského dovozu. Zvýšení nákladů u těchto činitelů proto nelze samo o sobě považovat za příčinu podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3. Závěr k příčině újmy
(121)
Z výše předložené analýzy je zřejmé, že mezi FR2010/2011 a obdobím šetření došlo k podstatnému zvýšení objemu dumpingového dovozu zboží pocházejícího z Indonésie a jeho podílu na trhu a během posuzovaného období též ke snížení vývozních cen.
(122)
Toto zvýšení podílu levného dovozu z Indonésie na trhu se časově shodovalo s významným poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, což spolu s tlakem na snižování cen vedlo ke značným ztrátám výrobního odvětví Unie.
(123)
Na druhé straně bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčené země a že ostatní činitele tuto příčinnou souvislost nenarušují.
(125)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinky dovozu z Číny a dalších třetích zemí, vývoje spotřeby, vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jeho údajné neefektivity, finanční krize, investic a právních požadavků EU týkajících se bezpečnosti, cen surovin a dalších nákladů na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie byly omezené.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžná poznámka
(126)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Při zjišťování zájmu Unie vycházela z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, obchodních společností, dovozců, uživatelů a dodavatelů surovin.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(127)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z Indonésie. Téměř všechny ukazatelé újmy svědčily o nepříznivých tendencích, zejména o tom, že se během posuzovaného období zhoršil objem výroby, objem prodeje, podíl na trhu a ziskovost. Tato klesající tendence byla zjištěna i na základě dalších ukazatelů, které souvisejí s finanční výkonností, jako je peněžní tok a návratnost investic. V témže období se zvýšil objem zásob.
(128)
Očekává se, že poté, co budou přijata příslušná opatření, dojde ke zvýšení dovozních cen a výrobní odvětví Unie tak přestane být pod finančními tlaky, které v současnosti vytváří dumpingový dovoz. Výrobní odvětví Unie by tak mělo být schopno zvýšit své ceny natolik, aby se do nich promítly vyšší náklady, a postupně dosáhnout ziskovosti. Tento vývoj by měl mít rovněž příznivý dopad na objem výroby a prodeje. Pokud by tato opatření přijata nebyla, je velmi pravděpodobné, že stav výrobního odvětví Unie by se dále zhoršoval. Vzhledem k tomu, že cenové tlaky, které vytváří dumpingový dovoz, neustanou a výrobní odvětví Unie bude nuceno k tomu, aby v Unii přistoupilo na nízké ceny, je velmi pravděpodobné, že objem prodeje a podíl na trhu se bude dále zmenšovat. V rámci takového scénáře bude mít výrobní odvětví Unie i nadále výrazné ztráty. Nelze vyloučit, že v důsledku klesajícího objemu prodeje a výroby a vysokým ztrátám bude výrobní odvětví Unie ve střednědobém výhledu nuceno výrobu zcela ukončit, což by pro Unii znamenalo ztrátu pracovních míst. Unie by se tím zároveň stala závislou na dovozu ze třetích zemí.
(129)
V této fázi byl proto učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření bude v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3. Zájem dovozců a obchodních společností
(130)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Tři dovozci, kteří nebyli ve spojení, byli zařazeni do vzorku a obdrželi dotazník, na který odpověděl pouze jeden. V této společnosti proběhla prověrka na místě.
(131)
Dovoz glutamátu sodného z Indonésie představoval méně než 15 % obratu dovozce. Komise dospěla k názoru, že i když činnost této společnosti spojená s dovozem glutamátu sodného může být uvalením cla nepříznivě ovlivněna, celkově bude i nadále zisková.
(132)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům na unijním trhu i mimo něj. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, vedle toho ale i od dovozců glutamátu sodného z Indonésie a jiných třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Na základě toho lze soudit, že dopady antidumpingových opatření na její situaci by byly zanedbatelné.
6.4. Zájem uživatelů
(133)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(134)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
Odvětví produkce potravin a nápojů
(135)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(136)
Dvě spolupracující společnosti kupovaly glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie a z Indonésie dovážely jen velmi malé nebo nulové množství této látky. V případě těchto dvou společností představovala činnost týkající se výrobků obsahujících glutamát sodný přibližně jednu třetinu jejich celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období šetření byly tyto společnosti ziskové. S ohledem na tato zjištění je pravděpodobné, že navržená opatření proti Indonésii budou mít na tyto společnosti omezený dopad.
(137)
Ostatní dvě společnosti nakupovaly velké množství glutamátu sodného z Indonésie, ale jejich činnost v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s jejich celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období šetření ziskové. Je proto nepravděpodobné, že by na tyto společnosti mělo nějaké opatření proti glutamátu sodnému z Indonésie významný dopad.
Nepotravinářské odvětví
(138)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období šetření nakupovala tato společnost glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, dovážela ho však také z Indonésie a v menší míře z Koreje. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(139)
Na základě těchto skutečností bylo možné usuzovat, že jakkoli nelze vyloučit, že zavedení opatření proti Indonésii by na tuto společnost mohlo mít nepříznivé účinky, tak vzhledem k dostupnosti jiných zdrojů dodávek a skutečnosti, že činnost, při níž používá glutamát sodný, je zisková, by byl možný dopad těchto opatření na tuto společnost omezený.
(140)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (10), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množstvím právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky.
(141)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na unijním trhu. Indonéský dovoz by tak měl i nadále zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(142)
Ze zjištění tohoto šetření každopádně vyplývá, že i kdyby měla být veškerá poptávka uvedené společnosti po glutamátu sodném saturována dovozem z Indonésie, činnost této společnosti, při níž glutamát sodný používá, by byla i nadále zisková. V nejhorším scénáři se přitom nepočítá s možností, že celní náklady by mohly být přinejmenším zčásti přeneseny na konečné odběratele.
6.5. Zájem dodavatelů
(143)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Nepřijetí opatření by tudíž nemělo na situaci těchto dodavatelů žádný vliv.
6.6. Jiné argumenty
(144)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie má na unijním trhu dominantní postavení, a tvrdilo, že budou-li na indonéský dovoz uplatněna antidumpingová opatření, posílí se tím jeho postavení, což podle nich není v zájmu Unie.
(145)
Šetření jasně prokázalo, že uvedený jediný unijní výrobce není schopen udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(146)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že k indonéskému dovozu není jiná alternativa, protože ceny dovozu z jiných třetích zemí jsou příliš vysoké.
(147)
Je třeba připomenout, že ve FR2010/2011 měl dovoz z jiných třetích zemí na trhu významný podíl. Také dovoz ze třetích zemí byl pod cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu z Indonésie a utrpěl významné ztráty, co se týče objemu prodeje i podílu na trhu, ve prospěch indonéského dovozu. Uvalení cla na dovoz glutamátu sodného z Indonésie by mělo umožnit jiným třetím zemím, jako je Brazílie, Korea a Vietnam, aby svůj ztracený podíl na unijním trhu znovu získaly. Z hlediska cen by účelem antidumpingových opatření mělo být to, aby v Unii byly nastoleny rovné podmínky hospodářské soutěže, které by umožňovaly dovážet do Unie zboží za spravedlivé ceny. Z šetření vyplynulo, že uvalení cel by nemělo mít významný dopad na situaci navazujícího výrobního odvětví. Tvrzení, že neexistují alternativní zdroje dodávek, bylo proto odmítnuto.
6.7. Závěry týkající se zájmu Unie
(148)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, které by opravňovaly k vyvození závěru, že uvalení prozatímních opatření na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie není v této fázi šetření v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň odstranění újmy (rozpětí újmy)
(150)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(151)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Jelikož Komise zjistila, že účinek dumpingového dovozu nastal až ve třetím roce posuzovaného období, bylo ziskové rozpětí stanoveno odkazem na první dva roky posuzovaného období, kdy k dumpingovému dovozu nedocházelo. Komise považovala za správné použít vážené průměrné tiskové rozpětí, jak bylo stanoveno v 89. bodě odůvodnění. Ziskové rozpětí bylo stanoveno na 5 % až 15 %. Přesnější hodnotu ziskového rozpětí nelze zveřejnit kvůli zachování důvěrnosti. Na základě toho pak Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to tak, že k výrobním nákladům, které toto výrobní odvětví Unie vykazovalo během období šetření, přidala ziskové rozpětí vypočítané výše uvedeným způsobem. Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobním odvětvím Unie, která mu nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. Rozpětí újmy vypočítaná s použitím 5 % a 15 % zisku jsou uvedena v tabulce č. 154. bodě odůvodnění.
(152)
Jak bylo uvedeno výše v 64. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný dovážený do Unie a glutamát sodný vyráběný výrobním odvětvím Unie a jím prodávaný na trhu Unie mohou mít odlišný stupeň čistoty, a že by proto měla být provedena odpovídající úprava. Z důvodů uvedených ve stejném bodě odůvodnění nebyla oprávněna žádná úprava a toto tvrzení muselo být zamítnuto.
7.2. Prozatímní opatření
(153)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(154)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
(v %)
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Indonésie
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
[24,6 - 39,8]
7,0
Indonésie
PT. Miwon Indonésie
13,3
[27,9 - 43,6]
13,3
Indonésie
Všechny ostatní společnosti
28,4
[31,4 - 47,0]
28,4
(155)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení pod svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(156)
Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (11). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace, včetně informací o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou, o domácím prodeji a prodeji na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Komise v odůvodněných případech aktualizuje seznam společností, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti.
(157)
Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi těmito celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování jednotlivých antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí vyhovovat požadavkům stanoveným v příloze. Na zboží, které bude dovezeno bez této faktury, bude uvaleno antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(158)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti se nebude vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
159)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
160)
Zjištění týkající se uvalení cel, která byla v souvislosti s tímto nařízením učiněna, jsou prozatímní a pro účely případných konečných zjištění je bude možná nutné přehodnotit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného, v současnosti vedeného pod kódem KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Indonésie.
2) Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
B961
PT. Miwon Indonésie
13,3
B962
Všechny ostatní společnosti
28,4
B999
3) Jednotlivé celní sazby pro konkrétní společnosti uvedené v odstavci 2 lze použít pod podmínkou, že celním orgánům členských států bude předložena platná obchodní faktura, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze I. Není-li taková faktura předložena, použije se clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
4) Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
2) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost se mohou strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. srpna 2014.