ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1222/2014 НА КОМИСИЯТА
от 8 октомври 2014 година
за допълване на Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти за уточняване на методиката за определяне на глобалните системно значими институции и за определяне на подкатегориите глобални институции със системно значение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 година относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (1), и по-специално член 131, параграф 18 от нея,
като има предвид, че:
(1)
С Директива 2013/36/ЕС компетентните или оправомощени органи на държавите членки се упълномощават да налагат по-високи капиталови изисквания по отношение на глобалните системно значими институции (Г-СЗИ), за да компенсират по-високия риск, който Г-СЗИ представляват за финансовата система и възможните последици за данъкоплатците от тяхната несъстоятелност. С тази директива се очертават някои основни принципи на методиката за идентифициране на Г-СЗИ и за разпределението на Г-СЗИ по подкатегории в съответствие с тяхното системно значение. В съответствие с това разпределение към тях ще се прилага допълнително изискване за базов собствен капитал от първи ред - буфер за Г-СЗИ. Тази методика за идентификация и разпределение на Г-СЗИ се основава на пет категории, които измерват системното значение на дадена банка за глобалния финансов пазар, и се уточнява допълнително с настоящия регламент.
(2)
С цел да се спази подходът на Директива 2013/36/ЕС, настоящият регламент следва да вземе предвид стандартите за методиката на оценката на банки със системно значение в глобален мащаб и за изискването на Базелския комитет за банков надзор за по-висок капацитет за поемане на загуби, които се основават на рамката за глобалните финансови институции със системно значение, установена от Съвета за финансова стабилност, след доклада „Намаляване на моралния риск, свързан с финансови институции от системно значение - препоръки на СФС и срокове“ („Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions - FSB Recommendations and Time Lines“).
(3)
В Директива 2013/36/ЕС се посочва ясно, че идентификацията и методиката за разпределение са хармонизирани във всички държави членки чрез използването на единни и прозрачни параметри за определяне на общ рейтинг (оценка) на системното значение на даден субект. За да гарантира, че извадката от банки и банкови групи - както от Съюза, така и от трети държави, служещи като еталон за отразяване на световната финансова система, е еднаква в целия Съюз, Европейският банков орган (ЕБО) следва да определи тази извадка. Към изключения и допълнения на тази извадка въз основа на надзорните правомощия следва да се прибягва само за да се осигури функцията ѝ на еталон, като не следва да се отчитат други съображения.
(4)
Процесът на определяне на буфер за Г-СЗИ следва да се базира на сравними данни и следва да взема под внимание нуждата на институциите от яснота по въпроса дали и в какъв размер изискването за буфер ще се прилага спрямо тях. Ето защо в методиката следва да бъдат включени сроковете и процедурите за този процес. Тъй като обаче идентификацията на Г-СЗИ следва да се основава на актуални данни, свързани с извадката от големи световни банкови групи, някои от които са лицензирани в трети държави, необходимите данни няма да бъдат на разположение по-рано от втората половина на всяка година. За да се даде възможност на институциите да спазват изискванията, произтичащи от статута им на Г-СЗИ, изискването за буфер следва да влиза в сила приблизително една година след тяхното определяне като Г-СЗИ.
(5)
В Директива 2013/36/ЕС се определят пет категории за оценка на системната значимост, които са съставени от количествени показатели. С цел да се сведе до минимум административната тежест за институциите и органите, тези категории са идентични на прилаганите от Базелския комитет за банков надзор. При последващото определяне на количествени показатели настоящият регламент следва да възприеме същия подход. Показателите следва да бъдат избирани така, че да отразяват различните аспекти на потенциалните отрицателни външни последици от изпадането в несъстоятелност на даден субект, както и критичността на неговото значение за стабилността на финансовата система. Референтната система за оценка на системното значение следва да бъдат световните финансови пазари и световната икономика.
(6)
За определянето на точна методика за установяване и класифициране на Г-СЗИ в съответствие с основните правила, посочени в Директива 2013/36/ЕС, е важно да бъдат изяснени понятията „разглеждан субект“, „стойност на показателя“, „деноминатор“, и „граничен рейтинг“ („гранична оценка“) чрез изрични определения за целите на настоящия регламент.
(7)
Системното значение на всяка банкова група, измерено посредством показателите на консолидирана основа, следва да бъде изразено като отделна обща оценка за дадена година, определяща позицията на банковата група спрямо други субекти, включени в извадката. Банките следва да бъдат определени като глобални системно значими институции (Г-СЗИ) и да бъдат разпределени в подкатегории, към които въз основа на тази оценка се прилагат различни изисквания за капиталов буфер. При изчисляване на рейтинга като средна стойност от рейтингите по отделните категории всяка от петте категории следва да бъде с тегло 20 %. Към категорията „заменяемост“ за целите на изчисляване на общата оценка следва да се прилага горна граница, като се има предвид, че въз основа на анализ на данните, до и включително 2013 година, тази категория оказва непропорционално високо въздействие върху оценката на банките, които са с господстващо положение при предоставянето на платежни услуги, на услуги по поемане на емисии и доверително пазене.
(8)
Компетентните органи следва да имат възможността да упражняват разумно надзорните си правомощия за преразпределяне на Г-СЗИ от по-ниска в по-висока подкатегория или подкатегории или за определяне на даден субект като Г-СЗИ при обща оценка, която е по-ниска от граничната стойност за най-ниската подкатегория. Тъй като тази идентификация чрез надзорно решение има същата цел, както редовния процес на оценяване, критерият, върху който решението следва да се основава, също следва да бъде системното значение на банката за глобалния финансов пазар и в световната икономика, в съответствие с методологията, използвана от Базелския комитет за банков надзор. Рискът от фалит на банката не следва да бъде критерий, тъй като той вече е отразен в други пруденциални изисквания, наред с другото - в общия размер на рисковите експозиции и, когато е приложимо - в допълнителните капиталови изисквания, като например за буфер за системен риск.
(9)
Настоящият регламент е изготвен въз основа на проектите на регулаторни технически стандарти, представени на Комисията от ЕБО.
(10)
ЕБО проведе открити обществени консултации по проектите на регулаторни технически стандарти, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира свързаните с тях потенциални разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците в банковия сектор, създадена съгласно член 37 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (2).
(11)
Настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2015 г., тъй като изискването за поддържане на буфер за Г-СЗИ, определено в член 131, параграф 4 от Директива 2013/36/ЕС, ще се прилага и въвежда постепенно от 1 януари 2016 г. Поради тази причина, а също и с оглед на своевременното информиране на институциите за приложимия за тях буфер за Г-СЗИ, както и за да им бъде предоставено достатъчно време за набиране на необходимия капитал, Г-СЗИ следва да бъдат идентифицирани най-късно в началото на 2015 г.
(12)
Изискването за буфер за Г-СЗИ следва бъде въведено постепенно в рамките на тригодишен период в съответствие с член 162, параграф 5 от Директива 2013/36/ЕС: първата стъпка на изискването по член 162, параграф 5, буква а) от Директива 2013/36/ЕС следва да се прилага от 1 януари 2016 г. за онези Г-СЗИ, които са били идентифицирани от съответните власти в началото на 2015 г. въз основа на данните за края на финансовите години преди юли 2014 г. Втората стъпка, посочена в член 162, параграф 5, буква б) от Директива 2013/36/ЕС относно изискването за буфер за Г-СЗИ, следва да се прилага от 1 януари 2017 г. за тези Г-СЗИ, които са били идентифицирани от компетентните органи до края на 2015 г., или най-късно от началото на 2016 г. въз основа на данните за края на финансовите години преди юли 2015 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент определя методиката, в съответствие с която органът на държава членка, посочен в член 131, параграф 1 от Директива 2013/36/ЕС (наричан по-долу „компетентният орган“), идентифицира на консолидирана основа разглеждания субект като глобална системно значима институция (Г-СЗИ), както и методиката за определянето на подкатегориите Г-СЗИ и разпределението на Г-СЗИ по тези подкатегории въз основа на системната им значимост, както и - като част от методиката - графиците и данните, използвани за идентификация.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
(1)
„разглеждан субект“ означава институция майка от ЕС или финансов холдинг майка от ЕС, или смесен финансов холдинг майка от ЕС или институция, която не е дъщерно предприятие на институция майка от ЕС или на финансов холдинг майка от ЕС или смесен финансов холдинг майка от ЕС;
(2)
„стойност на показателя“ означава индивидуалната стойност на показателя за всеки от показателите по член 6 и за всеки разглеждан субект от извадката и съпоставима индивидуална стойност, оповестявана публично в съответствие с международно договорените стандарти - за всяка банка, получила разрешение в трета държава.
(3)
„деноминатор“ означава за всеки показател общата агрегирана стойност на стойностите на показателите на разглежданите субекти и банки, лицензирани в трети държави, обхванати от извадката;
(4)
„гранична оценка“ означава количествена оценка за определяне на стойността на най-долната граница и границите между петте подкатегории, както са определени в член 131, параграф 9 от Директива 2013/36/ЕС.
Член 3
Общи параметри на методиката
1. ЕБО определя извадка от институции или групи, чиито стойности на показателите се използват за референтни стойности, представителни за световния банков сектор за целите на изчисляването на оценките при отчитане на международно приетите стандарти, по-специално - извадката, използвана от Базелския комитет по банков надзор за идентифициране на банки със системно значение в глобален мащаб. До 31 юли всяка година ЕБО уведомява компетентните органи за включените в извадката разглеждани субекти.
Извадката се състои от разглеждани субекти и банки, лицензирани в трети държави, и включва 75-те най-големи сред тях въз основа на общата експозиция, както е определено в член 6, параграф 1, както и разглеждани субекти, определени като Г-СЗИ, и банки в трети държави, определени като глобални системно значими институции през предходната година.
ЕБО изключва или добавя разглеждани субекти или банки, лицензирани в трети държави, ако и доколкото е необходимо да се гарантира подходяща референтна система за оценяване на системната значимост като отражение на световните финансови пазари и световната икономика, като взема предвид международно приетите стандарти, включително използваната извадка от Базелския комитет за банков надзор.
2. Не по-късно от 31 юли всяка година компетентният орган докладва на ЕБО стойността на показателя на всеки разглеждан субект с мярка за експозиция над 200 млрд. евро, лицензирана в рамките на юрисдикцията. Компетентният орган гарантира, че стойностите на показателите са идентични с представените на Базелския комитет за банков надзор и с оповестяваните от разглеждания субект в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1030/2014 на Комисията (3). Компетентният орган използва включените в него образци.
3. ЕБО изчислява деноминаторите въз основа на стойностите на показателите, докладвани от компетентния орган съгласно параграф 2, като взема предвид международно приетите стандарти, по-специално на деноминаторите, публикувани от Базелския комитет по банков надзор за съответната година, и ги съобщава на компетентните органи. Деноминаторът на даден показател представлява общата сума на стойностите на показателите за всички разглеждани субекти и банки, лицензирани в трети държави и включени в извадката, както е докладвано за разглежданите субекти съгласно параграф 2 и оповестено от банките, лицензирани в трети държави на 31 юли от съответната година.
Член 4
Идентификационна процедура
1. Не по-късно от 15 декември на всяка година компетентният орган изчислява оценките на разглежданите субекти, включени в нотифицираната от Европейския банков орган извадка, които са лицензирани в неговата юрисдикция. В случаите, когато компетентният орган, разумно упражняващ надзорните си правомощия, определи разглеждан субект като Г-СЗИ в съответствие с член 131, параграф 10, буква б) от Директива 2013/36/ЕС, компетентният орган предоставя на ЕБО не по-късно от 15 декември на всяка година подробно писмено изложение на аргументацията за своята оценка.
2. Идентифицирането на разглеждания субект като Г-СЗИ и причисляването му към подкатегория влиза в сила от 1 януари на втората година, следваща календарната година на определяне на деноминаторите в съответствие с член 3.
Член 5
Идентификация на Г-СЗИ, определяне на оценки и разпределяне по подкатегории
1. Стойностите на показателите се основават на докладваните данни за разглеждания субект за предходната финансова година на консолидирана основа, а за банките, лицензирани в трети държави - на данните, оповестени в съответствие с международно приетите стандарти. Компетентните органи могат да използват стойността на показателя на разглежданите субекти, чиято финансова година завършва на 30 юни, въз основа на тяхната позиция към 31 декември.
2. Компетентният орган определя оценката на всеки разглеждан субект от извадката като средна аритметична стойност на оценките от категорията, при максимална оценка от 500 базисни пункта за категорията, измерваща заменяемостта. Категорийната оценка се изчислява като средно аритметична стойност на стойностите, получени от разделянето на всяка от стойностите на показателите от тази категория на деноминатора на показателя, нотифициран от ЕБО. Оценките се изразяват в базисни пунктове и се закръгляват към най-близката цял базисен пункт.
3. Най-ниската гранична оценка е 130 базисни пункта. Подкатегориите се разпределят, както следва:
а)
подкатегория 1 включва оценки от 130 до 229 базисни пункта;
б)
подкатегория 2 включва оценки от 230 до 329 базисни пункта;
в)
подкатегория 3 включва оценки от 330 до 429 базисни пункта;
г)
подкатегория 4 включва оценки от 430 до 529 базисни пункта;
д)
подкатегория 5 включва оценки от 530 до 629 базисни пункта.
4. Компетентният орган определя разглеждания субект като Г-СЗИ, когато оценката на този субект е равна на или по-висока от най-ниската гранична оценка. Решението за определяне на разглеждания субект като Г-СЗИ при разумно упражняване на надзорните правомощия в съответствие с член 131, параграф 10, буква б) от Директива 2013/36/ЕС се основава на преценката дали неговата несъстоятелност би оказала значително отрицателно въздействие върху глобалния финансов пазар и световната икономика.
5. Компетентният орган разпределя Г-СЗИ към дадена подкатегория в съответствие с нейната оценка. Решението за преразпределяне на Г-СЗИ от по-ниска към по-висока подкатегория при разумно упражняване на надзорните правомощия в съответствие с член 131, параграф 10, буква а) от Директива 2013/36/ЕС се основава на преценката дали нейната несъстоятелност би оказала значително отрицателно въздействие върху глобалния финансов пазар и световната икономика.
6. Решенията, посочени в параграфи 4 и 5, могат да бъдат подкрепени с допълнителни показатели, които не са показатели за вероятността разглежданият субект да изпадне в несъстоятелност. Тези решения обхващат добре документирана и проверима количествена и качествена информация.
Член 6
Показатели
1. Категорията, измерваща размера на групата, се състои от един показател, равен на общата експозиция на групата, както е пояснено допълнително в приложението.
2. Категорията, която измерва обвързаността на групата с финансовата система, се състои от следните показатели, както е уточнено в приложението:
а)
активи в рамките на финансовата система;
б)
пасиви в рамките на финансовата система;
в)
ценни книжа, задълженията по които още не са погасени.
3. Категорията, която измерва заменяемостта на услугите или на финансовата инфраструктура, предоставяна от групата, се състои от следните показатели, както е уточнено в приложението:
а)
активи под попечителство;
б)
разплащателна дейност;
в)
поемане на емисии на дългови и капиталови пазари.
4. Категорията, която измерва сложността на групата, се състои от следните показатели, както е уточнено в приложението:
а)
условна сума на извънборсовите деривати;
б)
активи, включени в ниво 3 от йерархията на справедливата стойност съобразно Регламент (ЕС) № 1255/2012 на Комисията (4);
в)
ценни книжа за търговия и на разположение за продажба.
5. Категорията, измерваща трансграничната дейност на групата, се състои от следните показатели, както е уточнено в приложението:
а)
вземания от субекти в други юрисдикции;
б)
задължения към субекти в други юрисдикции.
6. За данни, отчитани във валути, различни от еврото, компетентният орган използва подходящ обменен курс, като взема предвид референтния обменен курс, публикуван от Европейската централна банка и приложим на 31 декември, и международните стандарти. За показателя за разплащателната дейност, както е посочено в параграф 3, буква б), компетентният орган използва средната стойност на обменните курсове за съответната година.
Член 7
Преходни разпоредби
Чрез дерогация от член 3, параграф 1, първа алинея ЕБО определя извадка за идентифициране на разглеждания субект като Г-СЗИ за 2014 г. до 14 януари 2015 г. Компетентните органи докладват на ЕБО до 21 януари 2015 г. стойностите на показателите по отношение на разглежданите субекти в тази извадка въз основа на данните за финансовите резултати в края на годините преди юли 2014 г. Въз основа на тези стойности на показателите ЕБО изчислява до 30 януари 2015 г. деноминаторите за 2014 г. Въз основа на тези деноминатори компетентните органи определят резултатите за съответните структури за 2014 година. Те установяват Г-СЗИ и ги разпределят по подкатегории. Същевременно компетентният орган уведомява Комисията, ЕССР и ЕБО за Г-СЗИ и публикува имената им заедно с техните оценки за 2014 г. до 28 февруари 2015 г.
Чрез дерогация от член 4, параграф 2 идентификацията на разглеждания субект като Г-СЗИ и подкатегорията, към която той спада въз основа на резултатите за 2014 г., се прилага от 1 януари 2016 г.
Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 8 октомври 2014 година.
NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1222/2014
ze dne 8. října 2014,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy pro upřesnění metodiky určování globálních systémově významných institucí a vymezení podkategorií globálních systémově významných institucí
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (1), a zejména na čl. 131 odst. 18 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2013/36/EU zmocňuje příslušné nebo pověřené orgány členských států, aby uložily vyšší požadavky na kapitál globálním systémově významným institucím (G-SVI) s cílem kompenzovat vyšší riziko, které G-SVI představují pro finanční systém, a možný dopad jejich úpadku na daňové poplatníky. Uvedená směrnice vymezuje určité základní zásady metodiky určování institucí G-SVI a jejich zařazování do podkategorií podle jejich systémové významnosti. V souladu s tímto zařazením bude institucím uložen dodatečný požadavek na kmenový kapitál tier 1, tzv. kapitálová rezerva pro G-SVI. Metodika určování a zařazování institucí G-SVI se opírá o pět kategorií, které měří systémový význam banky pro globální finanční trh, a je dále upřesněna v tomto nařízení.
(2)
Aby toto nařízení zachovávalo přístup směrnice 2013/36/EU, mělo by zohlednit standardy pro metodiky posuzování globálních systémově významných bank a pro vyšší požadavek na schopnost absorbovat ztrátu, které stanovil Basilejský výbor pro bankovní dohled a které vycházejí z rámce pro globální systémově významné instituce stanoveného Radou pro finanční stabilitu v návaznosti na zprávu „Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions - FSB Recommendations and Time Lines“ (Omezování morálního hazardu, který představují systémově významné finanční instituce - doporučení a lhůty Rady pro finanční stabilitu).
(3)
Směrnice 2013/36/EU objasňuje, že metodika určování a zařazování je harmonizována ve všech členských státech pomocí jednotných a transparentních parametrů pro určování celkového skóre subjektu za účelem měření jeho systémového významu. Aby bylo zajištěno, že vzorek bank a bankovních skupin z Unie i bank a bankovních skupin povolených ve třetích zemích, který slouží jako referenční vzorek pro obraz globálního finančního systému, bude napříč Unií jednotný, měl by tento vzorek určit Evropský orgán pro bankovnictví (EBA). Výjimky z tohoto vzorku a jeho doplnění na základě posouzení v rámci dohledu by měly být voleny výhradně pro zajištění funkce referenčního vzorku a neměly by se opírat o jiné důvody.
(4)
Postup určování institucí G-SVI by měl vycházet ze srovnatelných údajů a měl by zohledňovat skutečnost, že instituce musí jasně vědět, zda a v jaké výši pro ně bude platit požadavek na kapitálovou rezervu, a proto by metodika měla zahrnovat lhůty a postupy tohoto procesu. Vzhledem k tomu, že určování institucí G-SVI by se mělo opírat o aktuální údaje týkající se vzorku velkých globálních bankovních skupin, z nichž některé jsou povoleny ve třetích zemích, však nebudou potřebné údaje k dispozici dříve než ve druhé polovině každého roku. Aby mohly instituce splnit požadavky, které vyplývají z jejich statusu G-SVI, měl by požadavek na kapitálovou rezervu vstoupit v účinnost přibližně jeden rok po určení dané instituce jako G-SVI.
(5)
Směrnice 2013/36/EU vymezuje pět kategorií, které měří systémový význam a zahrnují kvantifikovatelné ukazatele. S cílem minimalizovat administrativní zátěž pro instituce a orgány jsou tyto kategorie totožné s kategoriemi, které uplatňuje Basilejský výbor pro bankovní dohled. Při dalším definování kvantifikovatelných ukazatelů by toto nařízení mělo uplatňovat tentýž přístup. Ukazatele by měly být voleny tak, aby odrážely jednotlivé aspekty případných nepříznivých externích vlivů úpadku subjektu a jeho kritické funkce pro stabilitu finančního systému. Referenčním systémem pro posouzení systémového významu by měly být globální finanční trhy a globální ekonomika.
(6)
Pro stanovení přesné metodiky určování a klasifikace institucí G-SVI v souladu s pravidly uvedenými ve směrnici 2013/36/EU je důležité jasně vymezit pojmy „dotčený subjekt“, „hodnota ukazatele“, „jmenovatel“ a „hraniční skóre“ jejich definováním pro účely tohoto nařízení.
(7)
Systémový význam každé bankovní skupiny měřený ukazateli na konsolidovaném základě by měl být vyjádřen jako individuální celkové skóre pro určitý rok, které bude měřit postavení skupiny ve vztahu k ostatním subjektům ve vzorku. Na základě tohoto skóre by měly být banky určeny jako instituce G-SVI a zařazeny do podkategorií, pro které budou platit různé požadavky na kapitálovou rezervu. Při výpočtu skóre jako průměru skóre kategorií by každé z pěti kategorií měla být přiřazena váha ve výši 20 %. Pro účely výpočtu celkového skóre by měla být na kategorii nahraditelnosti uplatňována horní hranice vzhledem k tomu, že na základě analýzy údajů do roku 2013 včetně se ukázalo, že tato kategorie má neúměrně vysoký dopad na skóre u bank, jež mají dominantní postavení v poskytování platebních a upisovacích služeb a služeb úschovy aktiv.
(8)
Relevantní orgány by měly mít možnost využít řádného posouzení v rámci dohledu s cílem přeřadit instituci G-SVI z nižší podkategorie do vyšší podkategorie nebo označit subjekt, jehož celkové skóre je nižší než hraniční skóre nejnižší podkategorie, za instituci G-SVI. Vzhledem k tomu, že určení na základě posouzení v rámci dohledu má tentýž cíl jako řádný postup stanovování skóre, měl by být kritériem, o které se toto posouzení opírá, také systémový význam banky pro globální finanční trh a globální ekonomiku, a to v souladu s metodikou, kterou používá Basilejský výbor pro bankovní dohled. Riziko úpadku banky by nemělo být kritériem, neboť je již zohledněno v ostatních obezřetnostních požadavcích, mimo jiné v hodnotě celkové rizikové expozice, a případně v dalších kapitálových požadavcích, jako je kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA.
(10)
Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (2).
(11)
Toto nařízení by se mělo použít od 1. ledna 2015, neboť požadavek na udržování kapitálové rezervy pro G-SVI stanovený v čl. 131 odst. 4 směrnice 2013/36/EU se použije a bude postupně zaváděn od 1. ledna 2016. Z toho důvodu a s cílem včas informovat instituce o kapitálové rezervě pro G-SVI, která pro ně bude platit, a poskytnout jim dostatek času na zvýšení požadovaného kapitálu, by měly být instituce G-SVI určeny nejpozději počátkem roku 2015.
(12)
Požadavek kapitálové rezervy pro G-SVI by měl být zaváděn postupně po dobu tří let podle čl. 162 odst. 5 směrnice 2013/36/EU: první krok požadavku uvedený v čl. 162 odst. 5 písm. a) směrnice 2013/36/EU by se měl použít od 1. ledna 2016 pro ty instituce G-SVI, které relevantní orgány určí počátkem roku 2015, a to na základě údajů ke konci účetních období do července 2014. Druhý krok požadavku kapitálové rezervy pro G-SVI uvedený v čl. 162 odst. 5 písm. b) směrnice 2013/36/EU by se měl použít od 1. ledna 2017 pro ty instituce G-SVI, které relevantní orgány určí do konce roku 2015 nebo nejpozději počátkem roku 2016, a to na základě údajů ke konci účetních období do července 2015,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení upřesňuje metodiku, podle níž orgán uvedený v čl. 131 odst. 1 směrnice 2013/36/EU (dále jen „relevantní orgán“) členského státu určuje na konsolidovaném základě dotčený subjekt jako globální systémově významnou instituci (G-SVI), a metodiku pro vymezení podkategorií G-SVI a zařazení institucí do těchto podkategorií podle jejich systémového významu, a v rámci této metodiky také lhůty a údaje, které mají být pro uvedené určení použity.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„dotčeným subjektem“ mateřská instituce v EU nebo mateřská finanční holdingová společnost v EU nebo mateřská smíšená finanční holdingová společnost v EU nebo instituce, která není dceřiným podnikem mateřské instituce v EU nebo mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU;
2)
„hodnotou ukazatele“ pro každý ukazatel stanovený v článku 6 a pro každý dotčený subjekt ve vzorku individuální hodnota ukazatele a pro každou banku povolenou ve třetí zemi srovnatelná individuální hodnota ukazatele zveřejňovaná v souladu se standardy dohodnutými na mezinárodní úrovni;
3)
„jmenovatelem“ pro každý ukazatel celková souhrnná výše hodnot ukazatelů dotčených subjektů a bank povolených ve třetích zemích obsažených ve vzorku;
4)
„hraničním skóre“ hodnota skóre, která určuje nejnižší hranici a hranice mezi pěti kategoriemi definovanými v čl. 131 odst. 9 směrnice 2013/36/EU.
Článek 3
Společné parametry metodiky
1. Orgán EBA určí vzorek institucí nebo skupin, jejichž hodnoty ukazatelů mají být používány jako referenční hodnoty reprezentující globální bankovní sektor pro účely výpočtu skóre, s ohledem na standardy dohodnuté na mezinárodní úrovni, konkrétně vzorek, který používá Basilejský výbor pro bankovní dohled k určování globálních systémově významných bank, a do 31. července každého roku vyrozumí relevantní orgány dotčených subjektů zahrnutých do vzorku.
Vzorek se skládá z dotčených subjektů a bank povolených ve třetích zemích a obsahuje 75 největších z nich podle celkové expozice definované v čl. 6 odst. 1, jakož i dotčené subjekty určené jako instituce G-SVI a banky ve třetích zemích, které byly určeny jako globální systémově významné instituce v předešlém roce.
Orgán EBA vyloučí nebo doplní dotčené subjekty nebo banky povolené ve třetích zemích, pokud to bude nutné k zajištění přiměřeného referenčního systému pro posouzení systémového významu odrážejícího globální finanční trhy a globální ekonomiku, s ohledem na standardy dohodnuté na mezinárodní úrovni, včetně vzorku, který používá Basilejský výbor pro bankovní dohled.
2. Relevantní orgán oznámí orgánu EBA nejpozději do 31. července každého roku hodnoty ukazatelů každého dotčeného podniku s hodnotou expozice vyšší než 200 miliard EUR, který je v jurisdikci relevantního orgánu povolen. Relevantní orgán zajistí, aby byly hodnoty ukazatelů totožné s hodnotami předanými Basilejskému výboru pro bankovní dohled a s hodnotami, které dotčený subjekt zveřejní podle prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1030/2014 (3). Relevantní orgán použije vzory stanovené v uvedeném nařízení.
3. Orgán EBA vypočítá jmenovatele na základě hodnot ukazatelů oznámených relevantním orgánem podle odstavce 2, s ohledem na standardy dohodnuté na mezinárodní úrovni, zejména na jmenovatele zveřejněné Basilejským výborem pro bankovní dohled za daný rok, a oznámí je relevantním orgánům. Jmenovatelem ukazatele je souhrnná částka hodnot ukazatelů za všechny dotčené subjekty a banky povolené ve třetích zemích obsažené ve vzorku, oznámených za dotčené subjekty podle odstavce 2 a zveřejněných bankami povolenými ve třetích zemích k 31. červenci příslušného roku.
Článek 4
Postup určování
1. Relevantní orgán nejpozději do 15. prosince každého roku vypočte skóre dotčených subjektů zařazených do vzorku oznámeného orgánem EBA, které jsou povoleny v jurisdikci orgánu. Jestliže relevantní orgán při výkonu řádného posouzení v rámci dohledu určí dotčený subjekt jako instituci G-SVI podle čl. 131 odst. 10 písm. b) směrnice 2013/36/EU, poskytne tento orgán podrobné písemné prohlášení o důvodech svého posouzení orgánu EBA nejpozději 15. prosince každého roku.
2. Určení dotčeného subjektu jako instituce G-SVI a jeho zařazení do podkategorie vstupuje v účinnost k 1. lednu druhého roku následujícího po kalendářním roce, kdy byly stanoveny jmenovatele v souladu s článkem 3.
Článek 5
Určení jako instituce G-SVI, stanovení skóre a zařazení do podkategorií
1. Hodnoty ukazatelů vycházejí z údajů dotčeného subjektu vykázaných ke konci předchozího účetního období na konsolidovaném základě, a u bank povolených ve třetích zemích z údajů zveřejněných v souladu se standardy dohodnutými na mezinárodní úrovni. Relevantní orgány mohou použít hodnoty ukazatelů dotčených subjektů, jejichž účetní období končí 30. června, odvozené od jejich situace k 31. prosinci.
2. Relevantní orgán stanoví skóre každého dotčeného subjektu ve vzorku jako prostý průměr skóre kategorií, s výhradou maximálního skóre kategorie ve výši 500 základních bodů za kategorii hodnotící nahraditelnost. Skóre každé kategorie se vypočítá jako prostý průměr hodnot vyplývajících z vydělení hodnot ukazatele dané kategorie jmenovatelem ukazatele, který oznámí orgán EBA. Skóre se vyjadřují v základních bodech a zaokrouhlují na nejbližší celý základní bod.
3. Nejnižší hraniční skóre činí 130 základních bodů. Podkategorie se přiřazují takto:
a)
podkategorie 1 zahrnuje skóre od 130 do 229 základních bodů;
b)
podkategorie 2 zahrnuje skóre od 230 do 329 základních bodů;
c)
podkategorie 3 zahrnuje skóre od 330 do 429 základních bodů;
d)
podkategorie 4 zahrnuje skóre od 430 do 529 základních bodů;
e)
podkategorie 5 zahrnuje skóre od 530 do 629 základních bodů.
4. Relevantní orgán určí dotčený subjekt jako instituci G-SVI, jestliže je skóre daného subjektu rovné nebo vyšší než nejnižší hraniční skóre. Rozhodnutí určit dotčený subjekt při výkonu řádného posouzení v rámci dohledu podle čl. 131 odst. 10 písm. b) směrnice 2013/36/EU jako instituci G-SVI se opírá o posouzení toho, zda by úpadek subjektu měl významný nepříznivý dopad na globální finanční trh a globální ekonomiku.
5. Relevantní orgán zařadí instituci G-SVI do podkategorie podle skóre dané instituce. Rozhodnutí přeřadit instituci G-SVI z nižší podkategorie do vyšší podkategorie při výkonu řádného posouzení v rámci dohledu podle čl. 131 odst. 10 písm. a) směrnice 2013/36/EU se opírá o posouzení toho, zda by úpadek instituce G-SVI měl vyšší nepříznivý dopad na globální finanční trh a globální ekonomiku.
6. Rozhodnutí podle odstavců 4 a 5 lze podpořit doplňkovými ukazateli, které nesmí být ukazateli pravděpodobnosti úpadku dotčeného subjektu. Tato rozhodnutí obsahují dobře doložené a ověřitelné kvantitativní a kvalitativní údaje.
Článek 6
Ukazatele
1. Kategorie, která měří velikost skupiny, obsahuje jeden ukazatel rovný celkové expozici skupiny, dále upřesněný v příloze.
2. Kategorie, která měří propojenost skupiny s finančním systémem, obsahuje všechny následující ukazatele, dále upřesněné v příloze:
a)
aktiva ve finančním systému;
b)
závazky ve finančním systému;
c)
cenné papíry v oběhu.
3. Kategorie, která měří nahraditelnost služeb nebo finanční infrastruktury poskytovaných skupinou, obsahuje všechny následující ukazatele, dále upřesněné v příloze:
a)
aktiva v úschově;
b)
platební činnost;
c)
upsané transakce na trzích dluhopisů a akciových trzích.
4. Kategorie, která měří složitost skupiny, obsahuje všechny následující ukazatele, dále upřesněné v příloze:
a)
pomyslná hodnota mimoburzovních derivátů;
b)
aktiva zařazená na úrovni 3 reálné hodnoty měřené v souladu s nařízením Komise EU č. 1255/2012 (4);
c)
cenné papíry k obchodování a realizovatelné.
5. Kategorie, která měří přeshraniční činnost skupiny, obsahuje následující ukazatele, dále upřesněné v příloze:
a)
pohledávky napříč jurisdikcemi,
b)
závazky napříč jurisdikcemi.
6. U údajů vykázaných v měnách jiných než euro relevantní orgán použije odpovídající směnný kurz s přihlédnutím k referenčnímu směnnému kurzu zveřejněnému Evropskou centrální bankou a použitelnému dne 31. prosince a k mezinárodním normám. U ukazatele platební činnosti podle odst. 3 písm. b) použije relevantní orgán průměrné směnné kurzy za dotčený rok.
Článek 7
Přechodná ustanovení
Odchylně od prvního pododstavce čl. 3 odst. 1 orgán EBA stanoví vzorek pro určení dotčeného subjektu jako instituce G-SVI pro rok 2014 do 14. ledna 2015. Do 21. ledna 2015 relevantní orgány oznámí orgánu EBA hodnoty ukazatelů pro dotčené subjekty v uvedeném vzorku na základě údajů ke konci účetních období do července 2014. Na základě těchto hodnot ukazatelů orgán EBA do 30. ledna 2015 vypočte jmenovatele pro rok 2014. Relevantní orgány na základě uvedených jmenovatelů stanoví skóre dotčených subjektů pro rok 2014. Rovněž určí instituce G-SVI a zařadí je do podkategorií. Relevantní orgán souběžně oznámí určené instituce G-SVI Komisi, Evropskému výboru pro systémová rizika a Evropskému orgánu pro bankovnictví a zveřejní jejich názvy spolu s jejich skóre za rok 2014 do 28. února 2015.
Odchylně od čl. 4 odst. 2 se určení dotčeného subjektu jako instituce G-SVI a podkategorie, do které je tento dotčený subjekt zařazen, na základě skóre za rok 2014 použije od 1. ledna 2016.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. října 2014.