РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА 2013/755/ЕС
от 25 ноември 2013 година
за асоцииране на отвъдморските страни и територии към Европейския съюз
(„Решение за отвъдморско асоцииране“)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 203 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взе предвид становището на Европейския парламент,
в съответствие със специална законодателна процедура,
като има предвид, че:
(1)
Настоящото решение заменя Решение 2001/822/ЕО на Съвета (1), което се прилага до 31 декември 2013 г. Съгласно член 62 от Решение 2001/822/ЕО Съветът установява разпоредбите, които се постановяват за последващо прилагане на принципите, съдържащи се в членове 198-202 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).
(2)
В заключенията си от 22 декември 2009 г. относно отношенията на ЕС с отвъдморските страни и територии (OCT) Съветът прикани Комисията да внесе законодателно предложение за преразглеждане на Решението за отвъдморско асоцииране преди юли 2012 г. Съветът одобри предложението на Комисията бъдещото партньорство между Съюза и ОСТ да се основава на три основни стълба: 1) повишаване на конкурентоспособността, 2) укрепване на устойчивостта и намаляване на уязвимостта и 3) насърчаване на сътрудничеството и интеграцията между ОСТ и други партньори и съседни региони.
(3)
Между юни и октомври 2008 г. Комисията организира обществена консултация и предложи редица насоки за ново решение за асоцииране. Резултатите от тази обществена консултация бяха обобщени в съобщение от 6 ноември 2009 г., озаглавено „Съставни елементи на едно ново партньорство между ЕС и отвъдморските страни и територии (ОСТ)“
(4)
ДФЕС и следващото от него вторично законодателство не се прилагат автоматично по отношение на ОСТ, с изключение на някои разпоредби, които изрично предвиждат обратното. Въпреки че не са трети държави, ОСТ не съставляват част от единния пазар и трябва да спазват задълженията, наложени на третите държави по отношение на търговията, по-специално правилата за произход, здравните стандарти и стандартите за здраве на растенията, както и защитните мерки.
(5)
Специалните отношения между Съюза и ОСТ следва да се отдалечат от класическия подход на сътрудничество за развитие и да се ориентират към реципрочно партньорство, което ще подпомогне устойчивото развитие на ОСТ. Освен това солидарността между Съюза и ОСТ следва да се основава на уникалната връзка между тях и на факта, че принадлежат към едно и също „европейско семейство“.
(6)
Приносът на гражданското общество към развитието на ОСТ може да се увеличи чрез укрепване на организациите на гражданското общество във всички сфери на сътрудничество.
(7)
Предвид географското местонахождение на ОСТ, следва да се цели изграждане на сътрудничеството между тях и съседните им държави в интерес на всички - въпреки различния статут, от гледна точка на правото на Съюза, на всеки от участниците в дадена географска област - като се обърне по-специално внимание на областите от общ интерес и утвърждаването на ценностите и стандартите на Съюза. Освен това ОСТ могат да функционират като регионални средища и центрове на високи постижения.
(8)
Съюзът следва да подкрепя политиките и стратегиите на дадена ОСТ в област от общ интерес се извършва на основата на специфичните нужди, потенциал и избор на съответната ОСТ.
(9)
Асоциирането следва да има за цел да гарантира опазването, възстановяването и устойчивото използване на биологичното разнообразие и екосистемните услуги като ключов елемент за постигането на устойчиво развитие.
(10)
ОСТ се отличават с огромно биологично разнообразие в моретата и на сушата. Изменението на климата би могло да окаже въздействие върху естествената среда в ОСТ и да представлява заплаха за тяхното устойчиво развитие. Действията в областта на опазването на биологичното разнообразие и екосистемните услуги, ограничаването на рисковете от бедствия, устойчивото управление на природните ресурси и насърчаването на устойчивата енергия биха допринесли за адаптирането към изменението на климата и смекчаването на последиците от него в ОСТ.
(11)
Значителният принос, който ОСТ биха могли да имат по отношение на ангажиментите на Съюза по многостранните споразумения за опазване на околната среда, следва да бъде признат в отношенията между Съюза и ОСТ.
(12)
Важно е да се подкрепят усилията на OCT за намаляване на зависимостта от изкопаеми горива, така че да се ограничи тяхната уязвимост по отношение на достъпа до горива и нестабилността на цените, като по този начин икономиката им става по-устойчива и не толкова уязвима за външни сътресения.
(13)
Съюзът може да подпомогне ОСТ да намалят своята уязвимост по отношение на бедствия и да подкрепи действията и мерките, които те предприемат за тази цел.
(14)
Ефектите от отдалечеността на ОСТ представляват пречка за тяхната конкурентоспособност и поради това е необходимо да се подобри достъпността на ОСТ.
(15)
Съюзът и ОСТ признават важното значение на образованието и на професионалното обучение като лост за устойчивото развитие на ОСТ.
(16)
В бъдеще икономическото развитие и социалното развитие на ОСТ следва да се допълват взаимно и да са насочени към повишаване на конкурентоспособността на икономиката на ОСТ, както и към постигане на социално благоденствие и приобщаване, особено за уязвими групи и хора с увреждания. За тази цел сътрудничеството между Съюза и ОСТ следва да включва обмен на информация и най-добри практики в съответните области, включително развитие на умения и социална закрила, както и утвърждаване на правата на хората с увреждания, като се отчитат принципите на Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания. Освен това асоциирането между Съюза и ОСТ следва да допринесе за насърчаване на достойни условия на труд, включително най-добри практики в областта на социалния диалог, както и зачитане на основните трудови стандарти, равните възможности, недискриминацията и достъпността в ОСТ и регионите, в които те са разположени.
(17)
Туризмът може да бъде област на сътрудничество между Съюза и ОСТ. Целта на сътрудничеството следва да бъде подкрепа за усилията на властите на ОСТ да извлекат максимална полза от местния, регионалния и международния туризъм и стимулиране на частните финансови потоци от Съюза и други източници за развитието на туризма в ОСТ. Следва да се отдели особено внимание на необходимостта туризмът да се интегрира в обществения, културен и икономически живот на хората, както и да се опазва околната среда.
(18)
Разпространението на заразни болести в ОСТ, например треската „Денга“ в района на Карибите и Тихоокеанския регион и вируса „Чикунгуня“ в региона на Индийския океан, може да окаже значително отрицателно въздействие върху здравето и икономиката. Освен че намаляват производителността на засегнатото население, епидемиите в ОСТ могат да засегнат сериозно туризма, който е основно перо в много от икономиките на ОСТ. Предвид големия брой туристи и работници мигранти, които пътуват до ОСТ, тези страни са изложени на риск от внасяне на инфекциозни заболявания. И обратното - големият поток от хора, които се връщат от ОСТ, може да е канал за проникване на заразни болести в Европа. Поради това гарантирането на „безопасен туризъм“ е критичен фактор за устойчивостта на онези икономики на ОСТ, които зависят в голяма степен от туризма.
(19)
В асоциирането между Съюза и ОСТ следва да се взема под внимание и да се допринася за опазването на културното разнообразие и културната идентичност на ОСТ.
(20)
Съюзът признава, че е важно да се развие по-активно партньорство с ОСТ по отношение на доброто управление и борбата с организираната престъпност, трафика на хора, тероризма и корупцията.
(21)
Търговията и свързаното с търговията сътрудничество между Съюза и ОСТ следва да допринесат за постигането на целта за устойчиво икономическо развитие, социално развитие и опазване на околната среда.
(22)
Глобалните промени, които се отразяват в непрекъснатия процес на либерализиране на търговията, обхващат широко Съюза, основният търговски партньор на ОСТ, съседните им държави от АКТБ и други икономически партньори.
(23)
ОСТ са уязвими островни среди, които изискват подходяща защита, включително по отношение на управлението на отпадъците. Управлението на радиоактивните отпадъци е регламентирано в член 198 от Договора за Евратом и свързаното с него вторично законодателство, с изключение на Гренландия, по отношение на която Договорът за Евратом не се прилага. Що се отнася до останалите отпадъци, следва да се уточни кои разпоредби от правото на Съюза следва да се прилагат по отношение на ОСТ.
(24)
Настоящото решение следва да осигури по-гъвкави правила за произход, включително нови възможности за кумулация на произхода. Кумулацията следва да бъде възможна не само с ОСТ и държави, сключили споразумение за икономическо партньорство (СИП), но при определени условия и за продукти с произход от държави, с които Съюзът прилага споразумение за свободна търговия, както и за продукти, които подлежат на безмитен и освободен от квоти внос в Съюза съгласно „общата система за преференции“ (2) на Съюза, отново при определени условия. Тези условия са необходими, за да се предотврати заобикаляне на въведените мерки в областта на търговията и да се гарантира правилното функциониране на договореностите за кумулация.
(25)
Процедурите по удостоверяване на произход от ОСТ следва да бъдат актуализирани в интерес на засегнатите оператори и администрации в ОСТ. Разпоредбите, посветени на административното сътрудничество между Съюза и ОСТ също следва да бъдат актуализирани съответно.
(26)
Следва да се въведат методи за административно сътрудничество и възможността за временно преустановяване на преференциалното третиране по отношение на всички или определени продукти с произход от ОСТ в случай на измами, нередности или системно неспазване на правилата за произход на продуктите или отказ да бъде оказано административно сътрудничество. В допълнение следва да се въведат достатъчно подробни предпазни разпоредби и разпоредби за надзор. Това ще позволи на компетентните органи в ОСТ и Съюза, както и на икономическите оператори, да разчитат на ясни и прозрачни правила и процедури. На последно място, в общ интерес е да се гарантира правилно прилагане на процедурите и договореностите, които позволяват безмитен и освободен от квоти износ на стоки от ОСТ за Съюза.
(27)
Като се отчитат целите за интегриране и развитието на световната търговия в областта на услугите и установяването, е необходимо да се подкрепи развитието на пазарите на услуги и възможностите за инвестиции чрез подобряване на достъпа на услуги и инвестиции от ОСТ до пазара на Съюза. В това отношение Съюзът следва да предостави на ОСТ най-доброто възможно третиране, предоставено на друг търговски партньор, чрез изчерпателни клаузи за най-облагодетелствана нация, като същевременно се гарантират по-гъвкави възможности за търговски отношения за ОСТ чрез ограничаване на третирането, предоставяно от ОСТ на Съюза, до това, което се предлага на други големи търговски икономики.
(28)
Правата на интелектуална собственост са съществен компонент за стимулиране на иновациите и са инструмент за насърчаване на икономическото и социалното развитие. Те носят ползи за държавите, като им позволяват да защитят интелектуалните творения и активи. Защитата и упражняването на тези права спомагат за улесняване на търговията, растежа и чуждестранните инвестиции, както и в борбата с рисковете за здравето и безопасността, които се пораждат от фалшифицираните стоки. ОСТ биха имали полза от политика за правата върху интелектуалната собственост, по-специално в контекста на опазването на биологичното разнообразие и развитието на технологиите.
(29)
Санитарните и фитосанитарните мерки и техническите пречки за търговията може да окажат въздействие върху търговията и изискват изграждане на сътрудничество. Търговското и свързаното с търговията сътрудничество следва също така да обхване политиките в областта на конкуренцията и правата на интелектуална собственост, които засягат справедливото разпределение на печалбите от търговията.
(30)
За да се гарантира, че ОСТ могат да участват при най-добрите условия както на вътрешния пазар на Съюза, така и на регионалните, подрегионалните и международните пазари, е необходимо да се развие капацитетът на ОСТ в съответните области. Сред тях са развитието на човешките ресурси и уменията, развитието на малките и средните предприятия, диверсификацията на икономическите сектори и въвеждането на подходяща правна уредба с цел да се създаде бизнес климат, който благоприятства инвестициите.
(31)
Сътрудничеството в областта на финансовите услуги между Съюза и ОСТ следва да допринесе за изграждането на по-сигурна, по-стабилна, по-прозрачна финансова система, която е от съществено значение за подобряването на световната финансова стабилност и подкрепянето на устойчивия растеж. Усилията в тази област следва да бъдат насочени към съгласуване с международно приетите стандарти и сближаване на законодателството на ОСТ с достиженията на правото на Съюза в областта на финансовите услуги. Следва да се отдели достатъчно внимание на укрепването на административния капацитет на органите на ОСТ, включително в областта на надзора.
(32)
Финансовата помощ за ОСТ следва да се разпределя въз основа на единни, прозрачни и ефективни критерии, като се отчитат нуждите и напредъка на ОСТ. Тези критерии следва да отчитат броя на населението, размера на брутния вътрешен продукт (БВП), размера на предишни разпределени суми от Европейския фонд за развитие (ЕФР), както и ограниченията, дължащи се на географската изолация на ОСТ.
(33)
В интерес на ефикасността, опростяването и признаването на ръководния капацитет на органите на ОСТ, безвъзмездните финансови ресурси, предоставени на ОСТ, следва да се управляват на основата на реципрочно партньорство. Освен това органите на ОСТ следва да поемат отговорността за изготвяне и изпълнение на политиките, които са били одобрени от страните като стратегии за сътрудничество.
(34)
Съгласно процедурите във връзка с финансовото подпомагане, основната отговорност за програмиране и изпълнение на сътрудничеството по отношение на 11-ия ЕФР следва да се делегира по-специално на ОСТ. Сътрудничеството следва да се осъществява най-вече в съответствие с териториалната нормативна уредба на ОСТ и следва да спомага за мониторинга, оценяването и одита на програмираните дейности. В процеса на програмиране и изпълнение следва да се отчита, че административните и човешките ресурси на ОСТ са ограничени. В допълнение към това е необходимо да се поясни, че ОСТ имат право да кандидатстват за различни източници на финансиране.
(35)
ОСТ могат да участват в европейските групи за териториално сътрудничество (ЕГТС) съгласно разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1082/2006 на Европейския парламент и на Съвета (3). Следователно регионалното сътрудничество за ОСТ може да се изразява в тяхното участие в дадена ЕГТС, в съответствие с договореностите, приложими към държавата членка, с която е свързана ОСТ. ОСТ, членуващи в ЕГТС, могат да имат право на регионално финансиране.
(36)
За да се отчетат технологичните развития и промените в митническото законодателство, правомощието да приема актове с които се изменят допълненията към приложение VI следва да се делегира на Комисията в съответствие с член 290 от ДФЕС. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Съвета.
(37)
С настоящото решение Съветът би трябвало да успее да даде новаторски отговор по всички изброени по-горе фактори, който е едновременно последователен и адаптиран към разнообразието от ситуации,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
ЧАСТ ПЪРВА
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ ЗА АСОЦИИРАНЕТО НА ОТВЪДМОРСКИТЕ СТРАНИ И ТЕРИТОРИИ СЪС СЪЮЗА
Глава 1
Общи разпоредби
Член 1
Предмет
1. С настоящото решение се установява асоциирането на отвъдморските страни и територии (ОСТ) към Съюза („асоциирането“), което представлява партньорство на основание на член 198 от ДФЕС, чиято цел е да насърчава устойчивото развитие на ОСТ и да популяризира стойностите и стандартите на Съюза по света.
2. Партньори по асоциирането са Съюзът, OCT и държавите членки, с които последните са свързани.
Член 2
Териториално приложение
Асоциирането се прилага по отношение на OCT, изброени в приложение II към ДФЕС.
Член 3
Цели, принципи и ценности
1. Асоциирането между Съюза и OCT се основава на цели, принципи и ценности, споделяни от OCT, държавите членки, с които те са свързани, и Съюза.
2. Асоциирането е насочено към постигането на общите цели, определени в член 199 от ДФЕС, чрез подобряване на конкурентоспособността на OCT, укрепване на устойчивостта на OCT, намаляване на тяхната уязвимост по отношение на икономиката и околната среда и насърчаване на сътрудничество между тях и други партньори.
3. При преследването на тези цели в рамките на асоциирането се зачитат основните принципи на свобода, демокрация, правата на човека и основните свободи, принципите на правовата държава, добро управление и устойчиво развитие, като всички те са общи за OCT и държавите членки, с които те са свързани.
4. Не се допуска дискриминация въз основа на пол, расов или етнически произход, религия или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация в областите на сътрудничество, посочени в настоящото решение.
5. Партньорите признават правото на другите страни по асоциирането да определят своите политики и приоритети за устойчиво развитие, да установяват своите национални равнища на опазване на околната среда и защита на труда, както и да приемат или изменят по подходящ начин съответните закони и политики в съответствие с ангажиментите, свързани с международно признатите стандарти и споразумения. По този начин те се стремят да гарантират високи равнища на опазване на околната среда и защита на труда.
6. При прилагане на настоящото решение партньорите се водят от принципите на прозрачност, субсидиарност и необходимост от ефикасност и отдават едно и също значение и на трите стълба на устойчивото развитие на OCT: икономическо развитие, социално развитие и опазване на околната среда.
Член 4
Управление на асоциирането
Управлението на асоциирането се ръководи от Комисията и органите на OCT и при необходимост от държавите членки, с които са свързани OCT, при зачитане на съответната институционална, правна и финансова компетентност.
Член 5
Взаимни интереси, допълване и приоритети
1. Асоциирането представлява рамката за политически диалог и сътрудничество по въпроси от взаимен интерес.
2. Отдава се приоритет на сътрудничеството в области от взаимен интерес като:
а)
икономическата диверсификация на икономиките на OCT, включително задълбочаване на тяхното интегриране в световната и регионалните икономики;
б)
насърчаването на екологосъобразен растеж;
в)
устойчивото управление на природните ресурси, включително опазването и устойчивото използване на биологичното разнообразие и екосистемните услуги;
г)
адаптирането към изменението на климата и смекчаване на последиците от него;
д)
насърчаване на ограничаването на рисковете от бедствия;
е)
насърчаването на дейности, свързани с научните изследвания, иновациите и научното сътрудничество;
ж)
насърчаването на социален, културен и икономически обмен между OCT, съседните им държави и други партньори.
3. Сътрудничеството в областите от взаимен интерес цели насърчаване на независимостта на OCT и на развитието на капацитета на OCT да изготвят, прилагат и осъществяват мониторинг на стратегии и политики съгласно посоченото в параграф 2.
Член 6
Популяризиране на асоциирането
1. С цел да укрепят отношенията помежду си, Съюзът и OCT се стремят да информират своите граждани за асоциирането, по-специално като насърчават развиването на връзките и сътрудничеството между органите, академичната общност, гражданското общество и предприятията на OCT от една страна и техните партньори в рамките на Съюза от друга страна.
2. OCT полагат усилия за укрепване и популяризиране на своите отношения със Съюза като цяло. Държавите членки подкрепят тези усилия.
Член 7
Регионално сътрудничество, регионална интеграция и сътрудничество с други партньори
1. При спазване на член 3 от настоящото решение, асоциирането цели да подпомогне OCT в техните усилия да участват в подходящи инициативи за международно, регионално и/или подрегионално сътрудничество, както и в процеси на регионална или подрегионална интеграция в съответствие с техните стремежи и с целите и приоритетите, определени от компетентните органи на OCT.
2. За тази цел Съюзът и OCT могат да обменят информация и най-добри практики или да установяват други форми на тясно сътрудничество и координация с други партньори в контекста на участието на OCT в регионални и международни организации, като това става чрез международни споразумения, доколкото е целесъобразно.
3. Асоциирането цели да подпомогне сътрудничеството между OCT и други партньори в областите на сътрудничество, посочени в част втора и част трета от настоящото решение. В това отношение целта на асоциирането е да се насърчи сътрудничеството между OCT и най-отдалечените райони, посочени в член 349 от ДФЕС, съседните им страни от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) и трети държави, които не са сред страните от АКТБ. За постигане на тази цел Съюзът подобрява координацията и полезните взаимодействия между програмите за сътрудничество, подпомагани чрез различни финансови инструменти на ЕС. Съюзът също се стреми да асоциира ОСТ към формите на диалог, които провежда със съседните им държави, независимо дали са страни от АКТБ или не, и с най-отдалечените региони, ако е приложимо.
4. Подпомагането на участието на OCT в съответните организации за регионална интеграция се съсредоточава по-специално върху:
а)
изграждане на капацитета на съответните регионални организации и институции, в които членуват OCT;
б)
регионални или подрегионални инициативи, например прилагане на политики за секторни реформи, свързани с областите на сътрудничество, посочени в част втора и част трета от настоящото решение;
в)
осведомеността и знанията на OCT относно въздействието на процесите за регионална интеграция в различни области;
г)
участие на OCT в развитието на регионалните пазари в контекста на организациите за регионална интеграция;
д)
трансгранични инвестиции между OCT и съседните им държави.
Член 8
Участие в европейските групи за териториално сътрудничество
При прилагането на член 7, параграфи 1-3 от настоящото решение, инициативите за сътрудничество или другите форми на сътрудничество също означават, че държавните органи, регионалните и подрегионалните организации, местните органи и - по целесъобразност - други публични и частни органи и институции (включително доставчици на обществени услуги) от ОСТ могат да участват в европейска група за териториално сътрудничество (ЕГТС), при условие че се спазват правилата и целите на дейностите за сътрудничество съгласно настоящото решение и съгласно Регламент (ЕО) № 1082/2006 и в съответствие с договореностите, приложими към държавата членка, с която е свързана ОСТ.
Член 9
Специално третиране
1. При асоциирането се взема под внимание фактът, че OCT се различават помежду си от гледна точка на икономическото развитие и способността напълно да се възползват от регионалното сътрудничество и регионалната интеграция, посочени в член 7.
2. По отношение на изолираните OCT се въвежда режим на специално третиране.
3. С оглед да се помогне на изолираните OCT да преодолеят структурни и други пречки за своето развитие, при това специално третиране се обръща внимание на техните конкретни затруднения, като между другото това се извършва и при определяне на размера на финансовата помощ и условията, с които същата е обвързана.
4. Считаните за изолирани OCT са изброени в приложение I.
Глава 2
Участници в сътрудничеството
Член 10
Общ подход
1. Асоциирането се основава на широк диалог и консултации по въпроси от взаимен интерес между OCT, държавите членки, с които те са свързани, и Комисията, както и Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), ако е целесъобразно.
2. По целесъобразност OCT организират диалог и консултации с органи и образувания като:
а)
компетентните местни и други публични органи;
б)
икономически и социални партньори;
в)
други подходящи органи, представляващи гражданското общество, партньори в областта на околната среда, неправителствени организации и образувания, отговарящи за утвърждаване на равенството между половете.
Член 11
Участници в сътрудничеството
1. Сред участниците в сътрудничеството в OCT се включват:
а)
държавните органи на OCT;
б)
местните органи в рамките на OCT;
в)
доставчици на обществени услуги и организации на гражданското общество, например граждански, стопански и синдикални сдружения и сдружения на работодатели, както и местни, национални или международни неправителствени организации;
г)
регионални и подрегионални организации.
2. Държавите членки, с които са свързани ОСТ, уведомяват Комисията до три месеца от влизането в сила на настоящото решение за държавните и местните органи, посочени в параграф 1, букви а) и б).
Член 12
Отговорности на неправителствените участници
1. Неправителствените участници могат да имат роля в обмена на информация и в консултациите относно сътрудничеството, и по-специално в подготовката и изпълнението на помощи, проекти или програми за сътрудничество. Възможно е да им се делегират известни правомощия за финансово управление с цел изпълнение на такива проекти или програми, така че да се подкрепят местни инициативи за развитие.
2. Неправителствените участници, които отговарят на критериите за децентрализирано управление на проекти или програми, се определят със споразумение между органите на ОСТ, Комисията и държавата членка, с която е свързана съответната ОСТ, като се вземат предвид съответният предмет, техният експертен опит и полето на дейност. Процесът на определяне се извършва във всяка ОСТ като част от широкия диалог и консултациите, посочени в член 10.
3. Асоциирането цели да допринесе към усилията на OCT за укрепване на организациите на гражданското общество, по-специално във връзка с тяхното създаване и развитие, както и изработването на необходимите разпоредби, с които се създават условия за увеличаване на тяхното участие в изготвянето, прилагането и оценката на стратегии и програми за развитие.
Глава 3
Институционална рамка на асоциирането
Член 13
Ръководни принципи за диалог
1. Съюзът, OCT и държавите членки, с които последните са свързани, редовно участват във всеобхватен и политически диалог.
2. Диалогът се провежда при пълно зачитане на съответните институционални, юридически и финансови правомощия на Съюза, OCT и държавите членки, с които последните са свързани. Осъществяваният диалог се характеризира с гъвкавост: той може да бъде официален или неофициален, на подходящото равнище или в подходящия формат и се провежда в рамките, определени в член 14.
3. Диалогът позволява на OCT да участват изцяло в осъществяването на асоциирането.
4. Диалогът се съсредоточава наред с другото върху конкретни политически въпроси от взаимен интерес или от общо значение за постигането на целите на асоциирането.
Член 14
Органи на асоциирането
1. За асоциирането се установяват следните форми на диалог:
а)
форумът за диалог ОСТ-ЕС („форум ОСТ-ЕС“) заседава веднъж годишно, като събира органи на ОСТ, представители на държавите членки и Комисията. По целесъобразност към форума ОСТ-ЕС се асоциират членове на Европейския парламент, представители на ЕИБ и представители на най-отдалечените райони;
б)
Комисията, OCT и държавите членки, с които последните са свързани, провеждат редовни тристранни консултации. Тези консултации се организират най-малко четири пъти годишно по инициатива на Комисията или по искане на OCT и държавите членки, с които те са свързани;
в)
със съгласието на OCT, държавите членки, с които те са свързани, и Комисията се създават работни групи с консултативни функции в подходяща за разглежданите въпроси форма, чиято цел е да следят осъществяването на асоциирането. Тези работни групи могат да бъдат свиквани по искане на Комисията, на държава членка или на ОСТ. Те провеждат технически дискусии по въпроси от специфичен интерес за OCT и държавите членки, с които те са свързани, и така допълват работата на форума OCT-ЕС и/или на тристранните консултации.
2. Комисията председателства форума OCT-ЕС, тристранните консултации и работните групи и изпълнява функциите на секретариат.
ЧАСТ ВТОРА
ОБЛАСТИ НА СЪТРУДНИЧЕСТВО ЗА УСТОЙЧИВО РАЗВИТИЕ В РАМКИТЕ НА АСОЦИИРАНЕТО
Глава 1
Въпроси, свързани с околната среда, изменение на климата и ограничаване на рисковете от бедствия
Член 15
Общи цели и принципи
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на околната среда, изменението на климата и ограничаването на рисковете от бедствия може да е свързано със следното:
а)
подпомагане на усилията на OCT за определяне и осъществяване на политики, стратегии, планове за действие и мерки;
б)
подпомагане на усилията на OCT да се интегрират в регионални мрежи и инициативи;
в)
насърчаване на устойчивото използване и ефективността на ресурсите, както и на отделянето на икономическия растеж от влошаването на околната среда; и
г)
подпомагане на усилията на ОСТ да функционират като регионални средища и центрове на високи постижения.
Член 16
Устойчиво управление и опазване на биологичното разнообразие и екосистемните услуги
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на устойчивото управление и опазването на биологичното разнообразие и екосистемните услуги може да е свързано със следното:
а)
насърчаване на създаването и ефективното управление на морски и сухоземни защитени зони и подобрено управление на съществуващите защитени зони;
б)
насърчаване на устойчивото управление на морските и сухоземните ресурси, което допринася за опазването на видовете, местообитанията и екосистемните функции извън защитените зони, особено на застрашени, уязвими и редки видове;
в)
подсилване на опазването и устойчивото използване на морското и сухоземното биологично разнообразие и екосистеми чрез:
i)
предприемане на мерки в отговор на предизвикателствата от изменението на климата за по-широкообхватната екосистема чрез поддържане на здрави и устойчиви екосистеми и насърчаване на екологосъобразна инфраструктура и основани на екосистемите подходи за адаптиране към изменението на климата и смекчаване на последиците от него, които често водят до множество ползи;
ii)
укрепване на капацитета на местно, регионално и/или международно равнище чрез насърчаване на обмена на информация, знания и най-добри практики сред всички заинтересовани страни, включително публични органи, собственици на земя, частния сектор, изследователи и гражданското общество;
iii)
укрепване на съществуващите програми за опазване на природата и свързаните с това усилия в рамките на и извън защитените зони;
iv)
увеличаване на знанията и запълване на пропуските в знанията, включително определяне на стойността на екосистемните функции и услуги;
г)
насърчаване и улесняване на регионалното сътрудничество с оглед да се предприемат мерки по някои проблеми като инвазивните чужди видове или последиците от изменението на климата;
д)
разработване на механизми за мобилизиране на ресурси, включително плащания за екосистемни услуги.
Член 17
Устойчиво управление на горите
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на устойчивото управление на горите може да е свързано с насърчаване на опазването и устойчивото управление на горите, включително тяхната роля за опазване на околната среда от ерозия и контрол на опустиняването, залесяване и управление на износа на дървен материал.
Член 18
Интегрирано управление на крайбрежните зони
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на интегрираното управление на крайбрежните зони може да е свързано със следното:
а)
подпомагане на усилията на OCT за ефективно и устойчиво управление на морските и крайбрежните зони при определянето на стратегически и интегрирани подходи за планиране и управление на морските и крайбрежните зони;
б)
съгласуване на икономическите и социалните дейности, например рибарство и аквакултури, туризъм, морски транспорт и селско стопанство, с потенциала на морските и крайбрежните зони от гледна точка на енергия от възобновяеми източници и суровини, като същевременно се отчитат последиците от изменението на климата и човешките дейности.
Член 19
Морско дело
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на морското дело може да е свързано със следното:
а)
укрепване на диалога по въпроси от общ интерес в тази област;
б)
насърчаване на познанията в областта на морското дело и биотехнологиите, океанската енергия, морския надзор, управлението на крайбрежните зони и управлението, съобразено с екосистемите;
в)
насърчаване на интегрирани подходи на международно равнище.
Член 20
Устойчиво управление на рибни запаси
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на устойчивото управление на рибните запаси се основава на следните принципи:
а)
поемане на ангажимент за отговорно управление на рибарството и риболовните практики;
б)
избягване на мерки или дейности, които не съответстват на принципите за устойчиво използване на рибните ресурси;
в)
без да се засягат съществуващите или бъдещи двустранни споразумения за партньорство в областта на рибарството между Съюза и OCT, Съюзът и OCT се стремят редовно да се консултират относно опазването и управлението на живите морски ресурси и да обменят информация за текущото състояние на ресурсите в контекста на съответните органи на асоциирането, предвидени в член 14.
2. Сътрудничеството в областта, посочена в параграф 1, може да е свързано със следното:
а)
активно насърчаване на добро управление, най-добри практики и отговорно управление на рибарството по отношение на опазването и устойчивото управление на рибните запаси, включително рибните запаси от общ интерес и рибните запаси, управлявани от регионални организации за управление на рибарството;
б)
диалог и сътрудничество по отношение на опазването на рибните запаси, включително мерки за борба с незаконния, недеклариран и нерегламентиран риболов, и ефективно сътрудничество със и в рамките на регионални организации за управление на рибарството. Диалогът и сътрудничеството включват схеми за контрол и инспекции, стимули и задължения за по-ефективно управление на рибарството и крайбрежната околна среда в дългосрочен план.
Член 21
Устойчиво управление на водите
1. В контекста на асоциирането Съюзът и OCT могат да си сътрудничат в областта на устойчивото управление на водите чрез приемане на политика в областта на водите и изграждане на институционален капацитет, опазване на водните ресурси, водоснабдяване в селските и градските райони за битови, промишлени или земеделски цели, съхранение, разпределение и управление на водните ресурси и управление на отпадните води.
2. В областта на водоснабдяването и канализацията се отделя специално внимание на достъпа до услуги за питейна вода и канализация в области, изостанали в тази сфера, и особено на онези, които са изложени на природни бедствия, което допринася пряко за развитието на човешките ресурси чрез подобряване на здравословното състояние и повишаване на производителността.
3. Сътрудничеството в тези области се ръководи от принципа, че трайната необходимост от разширяване на предоставянето на основни услуги за водоснабдяване и канализация на градското и селското население трябва да се извършва по екологично устойчив начин.
Член 22
Управление на отпадъците
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на управлението на отпадъците може да е свързано с насърчаване на използването на най-добрите екологични практики във всички операции, свързани с управление на отпадъците, включително намаляване на количеството отпадъци, рециклиране или други процеси на оползотворяване, например оползотворяване на енергия, и обезвреждане на отпадъци.
Член 23
Енергетика
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на устойчивата енергетика може да е свързано със следното:
а)
производство и дистрибуция на енергия, достъп до енергия, и по-специално разработване, популяризиране, използване и съхранение на устойчива енергия от възобновяеми енергийни източници;
б)
политики и правна уредба в областта на енергетиката, по-специално изготвяне на политики и приемане на правна уредба, с които се гарантират достъпни и устойчиви енергийни тарифи;
в)
енергийна ефективност, и по-специално разработване и въвеждане на стандарти за енергийна ефективност и прилагане на мерки за енергийна ефективност в различни сектори (промишлен, търговски, публичен и битов), както и придружаващи образователни дейности и дейности за повишаване на осведомеността;
г)
транспорт, и по-специално развитие, популяризиране и използване на по-екологични средства за публичен и частен транспорт, например хибридни, електрически или задвижвани с водород превозни средства, схеми за общо ползване на автомобили и велосипеди;
д)
градоустройство и строителство, и по-специално популяризиране и въвеждане на високи стандарти за екологично качество и добри енергийни характеристики по отношение на градоустройството и строителството; и
е)
туризъм, и по-специално популяризиране на самозадоволяващи своите енергийни потребности (базирани на енергия от възобновяеми източници) и/или екологосъобразни туристически инфраструктури.
Член 24
Изменение на климата
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на изменението на климата цели подпомагане на инициативите на OCT във връзка със смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към неблагоприятните последици от него и може да обхване следното:
а)
развиване на доказателствената база, определяне на основни рискове и териториални, регионални и/или международни действия, планове или мерки с оглед адаптиране към изменението на климата или смекчаване на неблагоприятните последици от него;
б)
включване на адаптирането към изменението на климата и смекчаването на последиците от него в публични политики и стратегии;
в)
разработване и определяне на статистически данни и показатели, основни инструменти за създаване и прилагане на политики; както и
г)
насърчаване на участието на OCT в регионалния и международния диалог с оглед да се стимулира сътрудничеството, включително обменът на знания и опит.
Член 25
Ограничаване на рисковете от бедствия
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на ограничаването на рисковете от бедствия може да е свързано със следното:
а)
разработване или усъвършенстване на системи, в т.ч. инфраструктури, за превенция и готовност при бедствия, включително системи за предвиждане и ранно предупреждение, с оглед да се ограничат последствията от бедствията;
б)
събиране на подробна информация за опасността от бедствия и за сегашния капацитет за реагиране в OCT, както и в регионите, в които те са разположени;
в)
укрепване на съществуващите мерки за предотвратяване на и готовност за бедствия на местно, национално и регионално равнище;
г)
подобряване на капацитета за реагиране на съответните участници с цел повишаване на тяхната координация, ефективност и ефикасност;
д)
подобряване на мерките за повишаване на осведомеността и разпространение на информация до населението по отношение на излагането на рискове, предотвратяването на, готовността за и реакцията при бедствие, като се отдава необходимото внимание на специфичните нужди на хората с увреждания;
е)
укрепване на сътрудничеството между ключовите участници в гражданската защита; както и
ж)
насърчаване на участието на OCT в регионални, европейски и/или международни форми на диалог с оглед да се създадат условия за по-редовен обмен на информация и по-тясно сътрудничество между отделните партньори в случай на бедствие.
Глава 2
Достъпност
Член 26
Общи цели
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на достъпността цели следното:
а)
да се гарантира подобрен достъп на OCT до глобалните транспортни мрежи; и
б)
да се гарантира подобрен достъп на OCT до информационни и комуникационни технологии и услуги.
2. Сътрудничеството в контекста, посочен в параграф 1, може да обхваща следното:
а)
изготвяне на политики и изграждане на институционален капацитет;
б)
автомобилен и железопътен транспорт, транспорт по въздух, море или вътрешен воден път; и
в)
складови съоръжения на пристанища и летища.
Член 27
Морски транспорт
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на морския транспорт цели разработване и насърчаване на рентабилни и ефикасни услуги за морски транспорт в OCT и може да е свързано със следното:
а)
насърчаване на ефикасната експедиция на стоки на цени, които позволяват реализация от икономическа и търговска гледна точка;
б)
улесняване по-голямото участие на ОСТ в международните експедиционни услуги;
в)
насърчаване на регионални програми;
г)
подпомагане на участието на местния частен сектор в експедиционните услуги; както и
д)
развитие на инфракструктурата.
2. Съюзът и ОСТ насърчават безопасността на морския превоз, сигурността на екипажите и предотвратяването на замърсяване.
Член 28
Въздушен транспорт
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на въздушния транспорт може да е свързано със следното:
а)
реформа и модернизация на промишлеността в областта на въздушния транспорт в OCT;
б)
насърчаване на търговската устойчивост и конкурентоспособност на въздушния транспорт на ОСТ;
в)
улесняване на инвестициите и участието на частния сектор; както и
г)
насърчаване на обмена на знания и добри бизнес практики.
Член 29
Безопасност на въздушния транспорт
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на безопасността на въздушния транспорт цели да подпомогне усилията на OCT да спазват съответните международни стандарти и може да обхване наред с другото:
а)
прилагане на системи за безопасност на въздушната навигация;
б)
осигуряване на безопасност на летищата и укрепване на капацитета на органите на гражданската авиация да управляват всички аспекти на оперативната сигурност под техен контрол; както и
в)
развитие на инфраструктури и човешки ресурси.
Член 30
Услуги за информационни и комуникационни технологии
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на услугите за информационни и комуникационни технологии (ИКТ) цели да стимулира иновациите, икономическия растеж и подобренията в живота на гражданите и предприятията в OCT, включително насърчаване на достъпността за хората с увреждания. Сътрудничеството е насочено по-специално към подобряване на регулаторния капацитет на OCT и може да подпомогне разширяването на мрежите и услугите за ИКТ чрез следните мерки:
а)
създаване на предвидима регулаторна среда, която не изостава от технологичните новости, стимулира растежа и иновациите и насърчава конкуренцията и защитата на потребителите;
б)
диалог относно разнообразните политически аспекти по отношение на насърчаването и мониторинга на информационното общество;
в)
обмен на информация относно стандарти и въпроси, свързани с оперативната съвместимост;
г)
насърчаване на сътрудничество в областта на научните изследвания на ИКТ и в областта на научноизследователските инфраструктури, основани на ИКТ;
д)
разработване на услуги и приложения в области със съществено въздействие върху обществеността.
Глава 3
Научни изследвания и иновации
Член 31
Сътрудничество в областта на научните изследвания и иновациите
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на научните изследвания и иновациите може да обхваща науката и технологиите, включително информационните и комуникационните технологии, с цел да допринесе за устойчивото развитие на OCT и да утвърди ролята на ОСТ като регионални средища и центрове на високи постижения, както и да насърчи тяхната промишлена конкурентоспособност. По-специално сътрудничеството може да е свързано със следното:
а)
диалог, координация и създаване на полезни взаимодействия между политиките и инициативите на OCT и Съюза по отношение на науката, технологиите и иновациите;
б)
изготвяне на политики и изграждане на институционален капацитет в рамките на OCT, както и съгласувани действия на местно, национално или регионално равнище с оглед развитие на дейностите в областта на науката, технологиите и иновациите и тяхното прилагане;
в)
сътрудничество между юридически лица от OCT, Съюза, държавите членки и трети държави;
г)
участие на отделни изследователи, изследователски организации и юридически лица от OCT в рамката за сътрудничество по програми за научни изследвания и иновации в рамките на Съюза и Програмата за конкурентоспособност на предприятията и за малките и средните предприятия (COSME); както и
д)
обучение и международна мобилност на изследователи от OCT и обмен.
Глава 4
Младеж, образование, обучение, здравеопазване, заетост и социална политика
Член 32
Младеж
1. Съюзът гарантира, че физически лица от OCT, съгласно определението в член 50, могат да участват в инициативи на Съюза относно младежта при същите условия като гражданите на държавите членки.
2. Асоциирането цели укрепване на връзките между младите хора, които живеят в OCT и Съюза, наред с други неща и чрез насърчаване на мобилността на младите хора от OCT през периода на обучението им и чрез окуражаване на взаимното разбирателство между младите хора.
Член 33
Образование и обучение
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на образованието и обучението може да обхваща следното:
а)
осигуряване на качествено и приобщаващо начално, средно и висше образование, както и в сферата на професионалното образование и обучение; и
б)
подпомагане на OCT при определяне и прилагане на политики в сферата на образованието и професионалното обучение.
2. Съюзът гарантира, че физически лица от OCT, съгласно определението в член 50, могат да участват в инициативи на Съюза в сферата на образованието и професионалното обучение при същите условия като гражданите на държавите членки.
3. Съюзът гарантира, че образователни органи и институции от OCT могат да участват в инициативи на Съюза за сътрудничество в сферата на образованието при същите условия като органите и институциите за образование и професионално обучение на държавите членки.
Член 34
Заетост и социална политика
1. Съюзът и OCT поддържат диалог в областта на заетостта и социалната политика с цел осъществяване на принос към икономическото и социалното развитие на OCT и насърчаването на достойни условия на труд в OCT и регионите, в които са разположени. Друга цел на този диалог е да се подпомогнат усилията на органите на OCT да разработят политики и законодателни актове в тази област.
2. Диалогът представлява предимно обмен на информация и най-добри практики във връзка с политики и законодателни актове в областта на заетостта и социалната политика, които са от взаимен интерес за Съюза и OCT. В тази връзка се вземат под внимание области като развитие на умения, социална закрила, социален диалог, равни възможности, недискриминация и достъпност за хора с увреждания, здравословни и безопасни условия на труд и други трудови стандарти.
Член 35
Обществено здравеопазване
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на общественото здравеопазване цели укрепване на капацитета на OCT за надзор, ранно откриване и реакция при епидемии от заразни болести чрез мерки, които включват:
а)
действия за укрепване на готовността и капацитета за реакция при трансгранични заплахи за здравето, например заразни болести, които следва да доразвият съществуващите структури и да са насочени към необичайни събития;
б)
изграждане на капацитет чрез укрепване на мрежите за обществено здравеопазване на регионално равнище, улесняване на обмена на информация между експертите и насърчаване на подходящо обучение;
в)
разработване на инструменти и платформи за комуникация, както и програми за електронно обучение, адаптирани към конкретните нужди на OCT.
Глава 5
Култура
Член 36
Културен обмен и диалог
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на културния обмен и диалог може да е свързано със следното:
а)
самостоятелното развитие на ОСТ, като този процес е насочен към самите хора и се корени в културата на всеки народ;
б)
подкрепа на политики и мерки, приети от компетентните органи на ОСТ за засилване на техните човешки ресурси, увеличаване на техния собствен творчески капацитет и насърчаване на тяхната културна идентичност;
в)
участие от страна на населението в процеса на развитие.
г)
допълнително развитие на общо разбиране и по-активен обмен на информация по въпроси от аудиовизуалната и културната област чрез диалог.
2. Чрез своето сътрудничество Съюзът и OCT се стремят да стимулират културния обмен помежду си посредством:
а)
сътрудничество между културните и творческите сектори на всички партньори;
б)
насърчаване на разпространението на културните и творческите произведения и обмен на операторите между тях;
в)
сътрудничество в областта на политиката с цел да се насърчи разработването на политики, иновациите, трайното привличане на публика, както и създаването на нови стопански модели.
Член 37
Сътрудничество в областта на аудиовизията
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на аудиовизията цели взаимно насърчаване на аудиовизуалните продукции и може да обхване следните действия:
а)
сътрудничество и обмен между съответните субекти в областта на радиото и телевизията, свързани с излъчването;
б)
насърчаване на обмена на аудиовизуални произведения;
в)
обмен на информация и мнения между компетентните органи относно политиката и регулаторната рамка в областта на аудиовизията и излъчването;
г)
насърчаване на посещения и участие в международни мероприятия, провеждани на територията на страните по асоциирането, както и в трети държави.
2. Съвместно продуцираните аудиовизуални творби имат право да се ползват от всички схеми за насърчаване на културното съдържание от местен или регионален характер, създадени в Съюза, OCT и държавите членки, с които са свързани.
Член 38
Сценични изкуства
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на сценичните изкуства може да е свързано със следното:
а)
улесняване на повече контакти между изпълнителите на сценични изкуства в области като професионален обмен и обучение, включително участие в прослушвания, развитие на мрежи и насърчаване на работата в мрежа;
б)
насърчаване на съвместните продукции между продуценти от една или няколко държави - членки на Европейския съюз, и една или няколко OCT; както и
в)
насърчаване на разработването на международни стандарти в областта на технологиите на театралното изкуство и използването на пана за театрални сцени, включително посредством съответните органи по стандартизация.
Член 39
Опазване на културното наследство и историческите паметници
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на материалното и нематериалното културно наследство и историческите паметници цели да създаде условия за насърчаване на обмена на експертен опит и най-добри практики чрез:
а)
улесняване на обмена на експерти;
б)
сътрудничество в сферата на професионалното обучение;
в)
повишаване на осведомеността на обществеността по места; както и
г)
консултации по отношение на опазването на исторически паметници и защитени територии и по отношение на законодателството и прилагането на мерки, свързани с наследството, и по-специално неговото интегриране в живота на местните жители.
Глава 6
Борба с организираната престъпност
Член 40
Борба с организираната престъпност, трафика на хора, сексуалното малтретиране и сексуалната експлоатация на деца, тероризма и корупцията
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на борбата с организираната престъпност може да включва:
а)
разработване на иновативни и ефективни средства за полицейско и съдебно сътрудничество, включително сътрудничество с други заинтересовани страни, например гражданското общество, за предотвратяване и борба с организираната престъпност, трафика на хора, сексуалното малтретиране и сексуалната експлоатация на деца, тероризма и корупцията; и
б)
помощ с цел увеличаване на ефективността на политиките на OCT за предотвратяване и борба с организираната престъпност, трафика на хора, сексуалното малтретиране и сексуалната експлоатация на деца, тероризма и корупцията, както и производството, разпространението и трафика на всички видове наркотици и психотропни вещества, предотвратяване и намаляване на употребата на наркотици и свързаните с тях вредни последствия, като се взема под внимание работата, която международните органи извършват в тези области, inter alia чрез:
i)
обучение и изграждане на капацитет за предотвратяване и борба с организираната престъпност, включително трафик на хора, сексуално малтретиране и сексуална експлоатация на деца, тероризъм и корупция;
ii)
превенция, включително обучение, образование и насърчаване на здравословен начин на живот, лечение и рехабилитация на зависими лица, включително проекти за реинтеграция на зависимите лица в работна и социална среда;
iii)
разработване на ефективни мерки за правоприлагане;
iv)
техническа, финансова и административна помощ за разработване на ефективни политики и законодателни актове за борба с трафика на хора, и по-специално кампании за повишаване на осведомеността, механизми за насочване и системи за защита на жертвите, в които участват всички значими заинтересовани страни и гражданското общество;
v)
техническа, финансова и административна помощ във връзка с превенция, лечение и намаляване на вредните последствия от употребата на наркотици;
vi)
техническа помощ за подпомагане на разработването на законодателни актове и политики за борба със сексуалното малтретиране и сексуалната експлоатация на деца; както и
vii)
техническа помощ и обучение за подпомагане на изграждането на капацитет и насърчаване на спазването на международните стандарти за борба с корупцията, по-специално стандартите, определени в Конвенцията на ООН срещу корупцията.
2. В контекста на асоциирането OCT си сътрудничат със Съюза в борбата срещу изпирането на пари и финансирането на тероризма в съответствие с членове 70 и 71.
Глава 7
Туризъм
Член 41
Туризъм
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на туризма може да включва:
а)
мерки за определяне, адаптиране и развиване на политики за устойчив туризъм;
б)
мерки и действия за развиване и подкрепа на устойчивия туризъм;
в)
мерки за интегриране на устойчивия туризъм в социалния, културния и икономическия живот на гражданите на ОСТ.
ЧАСТ ТРЕТА
ТЪРГОВИЯ И СЪТРУДНИЧЕСТВО В ОБЛАСТТА НА ТЪРГОВИЯТА
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 42
Общи цели
Общите цели на търговията и сътрудничеството в областта на търговията между Съюза и OCT са както следва:
а)
насърчаване на икономическото и социалното развитие на OCT чрез установяване на тесни икономически връзки между тях и Съюза като цяло;
б)
стимулиране на ефективната интеграция на ОСТ в регионалната и световната икономика и развитието на търговията със стоки и услуги;
в)
подпомагане на OCT за създаване на благоприятен инвестиционен климат в помощ на социалното и икономическото развитие на OCT;
г)
насърчаване на стабилност, интегритет и прозрачност на световната финансова система и добро управление в областта на данъчното облагане;
д)
подкрепа на процеса на диверсификация на икономиките на ОСТ;
е)
подпомогане на капацитета на ОСТ да формулират и изпълняват политиките, необходими за развиването на тяхната търговия със стоки и услуги;
ж)
подпомогане капацитетът на ОСТ за износ и търговия;
з)
подпомагане на усилията на OCT да приведат в съответствие или да сближат своето местно законодателство със законодателството на Съюза, където е уместно;
и)
осигуряване на възможности за целенасочено сътрудничество и диалог със Съюза относно търговията и сътрудничеството в областта на търговията.
ДЯЛ II
ДОГОВОРЕНОСТИ ЗА ТЪРГОВИЯ СЪС СТОКИ И УСЛУГИ И ЗА УСТАНОВЯВАНЕ
Глава 1
Договорености за търговия със стоки
Член 43
Свободен достъп за стоки с произход
1. Продукти с произход от OCT се внасят в Съюза, без да се начисляват вносни мита.
2. Определението за продукти с произход и методите за административно сътрудничество, свързани с него, се съдържат в приложение VI.
Член 44
Количествени ограничения и мерки с равностоен ефект
1. Съюзът няма да прилага никакви количествени ограничения или мерки с равностоен ефект по отношение на вноса на продукти с произход от ОСТ.
2. Параграф 1 не изключва забрани или ограничения на вноса, износа или стоки в транзит, предприети на основата на обществения морал или обществената политика, защитата на здравето и живота на хора, животни и растения, защитата на национални богатства с художествена, историческа или археологическа стойност, опазването на изчерпаеми природни ресурси или защитата на индустриална и търговска собственост.
Забраните или ограниченията, посочени в първа алинея, по никакъв начин не представляват средство за произволна или неоправдана дискриминация или прикрито ограничаване на търговията като цяло.
Член 45
Мерки, приети от ОСТ
1. С оглед на съответните нужди за развитие на ОСТ, органите на ОСТ могат да запазят или да въведат мита или количествени ограничения по отношение на вноса на продукти с произход от Съюза, каквито преценят за необходими.
2. Що се отнася до областите, обхванати в настоящата глава, OCT предоставят на Съюза третиране, не по-малко благоприятно от най-благоприятното третиране, предоставено на която и да е значителна търговска и икономическа сила съгласно определението в параграф 4.
3. Параграф 2 не изключва възможността отвъдморска страна или територия да предостави на определени други ОСТ или други развиващи се страни по-благоприятно третиране от това, предоставено на Съюза.
4. За целите на настоящия дял „значителна търговска и икономическа сила“ означава всяка развита държава, всяка държава с дял в световния износ на стоки над един процент или, без да се засяга параграф 3, всяка група държави, действащи самостоятелно, колективно или посредством споразумение за икономическа интеграция, с общ дял в световния износ на стоки над 1,5 процента. За това изчисление се използват най-новите достъпни официални данни, предоставени от Световната търговска организация (СТО), за водещите износители в световната търговия със стоки (без търговията в рамките на Съюза).
5. До 2 април 2014 г. органите на ОСТ уведомяват Комисията за митническите тарифи и списъци с количествени ограничения, които прилагат в съответствие с настоящото решение.
Органите на ОСТ също така уведомяват Комисията за съществени изменения на тези мерки, ако и когато бъдат приети такива изменения.
Член 46
Недискриминация
1. Съюзът няма да прилага дискриминация между различните ОСТ и OCT няма да прилагат дискриминация между различните държави - членки.
2. В съответствие с член 65 прилагането на конкретните разпоредби на настоящото решение, и по-специално член 44, параграф 2, членове 45, 48, 49 и 51 и член 59, параграф 3, няма да се счита за дискриминация.
Член 47
Условия за движение на отпадъците
1. Движението на отпадъци между държавите членки и ОСТ се контролира в съответствие с международното право и правото на Съюза. Съюзът подпомага създаването и развитието на ефективно международно сътрудничество в тази сфера с оглед опазване на околната среда и общественото здраве.
2. Съюзът забранява всякакъв пряк или непряк износ на отпадъци в ОСТ, с изключение на износ на неопасни отпадъци, предназначен за възстановителни дейности, като същевременно органите на ОСТ забраняват пряк или непряк внос на такива отпадъци от Съюза или която и да е друга страна на своята територия, без да се засягат специфични международни инициативи в тези области, които са предприети или могат да се предприемат в бъдеще в рамките на компетентните международните форуми.
3. По отношение на тези ОСТ, които поради конституционния си статут не са страна по Базелската конвенция, техните съответни органи ускоряват приемането на необходимото вътрешно законодателство и административни наредби за прилагане разпоредбите на Базелската конвенция в тези OCT.
4. В допълнение държавите членки, с които са свързани OCT, насърчават приемането от ОСТ на необходимото вътрешно законодателство и административните наредби за прилагане на следните актове:
а)
Регламент (ЕО) № 1013/2006 на Европейския парламент и на Съвета (4), както следва:
-
член 40 относно износ на отпадъци към отвъдморски страни или територии,
-
член 46 относно внос на отпадъци от отвъдморски страни или територии;
б)
Регламент (ЕО) № 1418/2007 (5) на Комисията; както и
в)
Директива 2000/59/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) при спазване на сроковете за транспониране, определени в член 16 от нея.
5. Една или повече ОСТ и държавите членки, с които са свързани, могат да прилагат своите национални процедури за износ на отпадъци от ОСТ в съответната държава членка.
6. В този случай съответната държава членка, с която е свързана OCT, уведомява Комисията за приложимото законодателство до 2 юли 2014 г., както и за бъдещо релевантно национално законодателство, включително съществени изменения към него.
Член 48
Временно оттегляне на преференции
Когато Комисията счита, че има достатъчно основания да се усъмни дали настоящото решение се прилага правилно, тя започва консултации с ОСТ и държавата членка, с която въпросната ОСТ има специални отношения, за да гарантира правилното прилагане на решението. В случай че консултациите не доведат до взаимно приемлив начин на прилагане на настоящото решение, Съюзът може временно да оттегли преференции на въпросната OCT в съответствие с приложение VII.
Член 49
Предпазни мерки и мерки за надзор
С оглед да гарантира правилното прилагане на настоящото решение Съюзът може да предприема предпазни мерки и мерки за надзор, определени в приложение VIII.
Глава 2
Договорености за търговия с услуги и за установяване
Член 50
Определения
За целите на настоящата глава:
а)
„физическо лице от OCT“ означава лице, обичайно пребиваващо в ОСТ, което е гражданин на държава членка или е с правен статут, специфичен за ОСТ. Това определение не засяга правата, предоставени от гражданство на Съюза по смисъла на ДФЕС;
б)
„юридическо лице от OCT“ означава юридическо лице от OCT, учредено в съответствие с приложимите закони в дадена ОСТ и чието седалище, централна администрация или основно място на дейност е в тази ОСТ; ако в OCT е разположено единствено седалището или централната администрация на юридическото лице, то не се счита за юридическо лице от OCT, освен ако извършва дейност, която има действителна и продължителна връзка с икономиката на тази страна или територия;
в)
съответните определения в споразуменията за икономическа интеграция, посочени в член 51, параграф 1, се прилагат по отношение на третирането, договорено между Съюза и OCT.
Член 51
Най-благоприятно третиране
1. По отношение на всички мерки, които засягат търговията с услуги и установяването за извършване на икономически дейности:
а)
Съюзът предоставя на физическите и юридическите лица от OCT третиране, не по-малко благоприятно от най-благоприятното третиране, предоставено на подобни физически и юридически лица от която и да е трета държава, с която Съюзът сключи или е сключил споразумение за икономическа интеграция;
б)
OCT предоставят на физическите и юридическите лица от Съюза третиране, не по-малко благоприятно от най-благоприятното третиране, предоставено на подобни физически и юридически лица от която и да е значителна търговска и икономическа сила, с която OCT е сключила споразумение за икономическа интеграция след 1 януари 2014 г.
2. Задълженията, предвидени в параграф 1 от настоящия член, не се прилагат по отношение на третиране, което е предоставено:
а)
в рамките на вътрешен пазар, при което от страните се изисква значително сближаване на техните законодателства с оглед на премахването на недискриминационните пречки пред установяването и търговията с услуги;
б)
съгласно мерки, предвиждащи признаване на квалификации, лицензи или пруденциални мерки в съответствие с член VII от Общото споразумение по търговията с услуги (ГАТС) или приложението към ГАТС относно финансовите услуги. Това не засяга специфични мерки на OCT съгласно настоящия член;
в)
съгласно международно споразумение или договорености, свързани изцяло или предимно с данъчното облагане;
г)
съгласно мерки, за които се прилага изключение от третиране „най-облагодетелствана нация“, изброени в списъците в съответствие с член II, алинея 2 от ГАТС.
3. Органите на ОСТ могат с оглед насърчаването или подпомагането на местната заетост да приемат нормативни актове за подпомагане на жителите си и местните дейности. В този случай органите на ОСТ уведомяват Комисията за приетите нормативни актове, така че тя да информира за тях държавите членки.
Член 52
Професионални квалификации
По отношение на професиите лекар, зъболекар, акушер, обща медицинска сестра, фармацевт и ветеринарен хирург Съветът приема в съответствие с член 203 от ДФЕС списъка с професионални квалификации, специфични за жителите на ОСТ, които следва да се признаят в държавите членки.
ДЯЛ III
СВЪРЗАНИ С ТЪРГОВИЯТА ОБЛАСТИ
Глава 1
Търговия и устойчиво развитие
Член 53
Общ подход
Търговията и свързаното с търговията сътрудничество съгласно асоциирането целят да допринесат за устойчивото развитие в икономическо, социално и екологично отношение. В този контекст няма да се смекчават изискванията на националните законови и подзаконови актове на OCT в областта на околната среда или труда с цел да се насърчат търговията или инвестициите.
Член 54
Стандарти в търговията, свързани с околната среда и изменението на климата
1. Търговията и свързаното с търговията сътрудничество съгласно асоциирането целят да подобрят взаимното допълване между политиките и задълженията в областта на търговията и околната среда. При търговията и свързаното с търговията сътрудничество съгласно асоциирането се вземат под внимание принципите на международното управление на околната среда и многостранните споразумения в областта на околната среда.
2. Трябва да се постигне основната цел на Рамковата конвенция на Организацията на обединените нации по изменението на климата (РКООНИК) и Протокола от Киото към нея. Сътрудничеството се основава на разработването на бъдещото правно обвързващо международно споразумение в областта на изменението на климата, включващо поемането на ангажименти от всички страни за смекчаване на изменението на климата в съответствие с изпълнението на решенията, договорени на конференциите на страните по РКООНИК.
3. Мерките за изпълнение на многостранните споразумения в областта на околната среда се изпълняват по начин, който не представлява средство за произволна или неоправдана дискриминация между партньорите или прикрито ограничаване на търговията.
Член 55
Трудови стандарти в търговията
1. Асоциирането цели насърчаване на търговията по такъв начин, че тя да спомага за пълна и продуктивна заетост и достоен труд за всички.
2. Международно признатите основни трудови стандарти, определени в съответните конвенции на Международната организация на труда, се зачитат и прилагат по закон и на практика. Тези трудови стандарти включват по-специално зачитане на свободата на сдружаване, правото на колективно договаряне, премахване на всички форми на принудителен или задължителен труд, премахване на най-лошите форми на детски труд, зачитане на минималната възраст за приемане на работа и недискриминация по отношение на наемането на работа.
3. Нарушаването на основните трудови стандарти не може да се използва като основание или по друг начин като законно сравнително предимство. Тези стандарти не се използват за протекционистки цели.
Член 56
Устойчива търговия с рибни продукти
С оглед насърчаване на устойчивото управление на рибните запаси асоциирането може да включва сътрудничество, насочено към борбата с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов и свързаната с него търговия. Сътрудничеството в тази област цели следното:
а)
насърчаване на прилагането на мерки за борба с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов и свързаната с него търговия в OCT;
б)
улесняване на сътрудничеството между OCT и регионалните организации за управление на рибарството, по-специално във връзка с разработването и ефективното прилагане на схеми за контрол и инспекции, стимули и мерки за ефективно управление на рибарството и морските екосистеми в дългосрочен план.
Член 57
Устойчива търговия с дървен материал
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на търговията с дървен материал цели насърчаване на търговията на законно добит дървен материал. Това сътрудничество може да включва диалог относно регулаторните мерки, както и обмен на информация относно пазарни или доброволни мерки, например сертифициране на горите или политики за екологосъобразни обществени поръчки.
Член 58
Устойчиво развитие на търговията
1. В контекста на асоциирането сътрудничество в областта на устойчивото развитие може да бъде постигнато чрез:
а)
улесняване и насърчаване на търговията с екологосъобразни стоки и услуги и инвестициите в тях, включително чрез разработването и прилагането на местно законодателство, както и по отношение на стоки, които допринасят за подобряване на социалните условия в OCT;
б)
улесняване на премахването на пречки за търговията със или инвестициите в стоки и услуги от особено значение за смекчаването на последиците от изменението на климата, например устойчива енергия от възобновяеми източници и енергийно-ефективни продукти и услуги, включително чрез приемане на политически рамки, които спомагат за внедряване на най-добрите достъпни технологии, и чрез популяризиране на стандарти, които отговарят на екологичните и икономическите нужди и свеждат до минимум техническите пречки за търговията;
в)
насърчаване на търговията със стоки, които допринасят за социалните условия и екологосъобразните практики, включително стоки, които са предмет на доброволни схеми за гарантиране на устойчивост, например схеми за справедлива и етична търговия, екомаркировки и схеми за сертифициране на продукти, произведени от природни ресурси;
г)
утвърждаване на международно признати принципи и насоки в областта на корпоративната социална отговорност и насърчаване на компаниите, които извършват дейност на територията на OCT, да ги прилагат;
д)
обмен на информация и най-добри практики в областта на корпоративната социална отговорност.
2. При изготвянето и прилагането на мерките, насочени към опазване на околната среда или условията на труд, които могат да засегнат търговията и инвестициите, Съюзът и OCT вземат под внимание достъпната научна и техническа информация и съответните международни стандарти, насоки или препоръки, включително принципа на предпазните мерки.
3. Съюзът и OCT се стремят към пълна прозрачност при разработването, въвеждането и прилагането на всички мерки, насочени към опазване на околната среда или условията на труд, които могат да засегнат търговията или инвестициите.
Глава 2
Други свързани с търговията области
Член 59
Текущи плащания и движение на капитали
1. Не се налагат ограничения върху плащания в свободно конвертируема валута по текущата сметка на платежния баланс между жители на Съюза и ОСТ.
2. По отношение на сделки по капиталовата сметка на платежния баланс, държавите членки и органите на ОСТ не налагат ограничения върху свободното движение на капитали за преки инвестиции в дружества, образувани в съответствие със законите на приемащата държава членка, страна или територия, и гарантират, че активите, придобити от такива инвестиции, и други печалби, произтичащи от тях, могат да се реализират и репатрират.
3. Съюзът и ОСТ имат право да предприемат мерките, посочени в членове 64, 65, 66, 75 и 215 от ДФЕС в съответствие с постановени в тях условията mutatis mutandis.
4. При приемането на такива мерки органите на ОСТ, съответната държава членка или Съюзът незабавно се уведомяват взаимно и представят едни на други възможно най-скоро график за премахването на съответните мерки.
Член 60
Политики в областта на конкуренцията
Отстраняването на нарушения на конкуренцията, като надлежно се отчитат различните нива на развитие и икономически нужди на всяка ОСТ, включва прилагане на местни, национални или регионални правила и политики, включително контрол, и при определени условия - забрана на споразумения между предприятия, на решения на сдружения на предприятия и на съгласувани практики между предприятия, които имат като предмет или действие предотвратяване, ограничаване или нарушаване на конкуренцията. Тази забрана е свързана и със злоупотреба от страна на едно или няколко предприятия с господстващо положение на територията на Съюза или ОСТ.
Член 61
Защита на правата върху интелектуалната собственост
1. Осигурява се адекватно и ефективно ниво на защита на правата върху интелектуална собственост, включително средства за упражняване на тези права, в съответствие с най-високите международни стандарти с оглед намаляването на нарушенията и пречките за двустранната търговия, където е подходящо.
2. В контекста на асоциирането сътрудничеството в тази област може да обхваща изготвяне на законови и подзаконови актове за защита и упражняване на правата върху интелектуална собственост, предотвратяване на злоупотребата с тези права от притежателите на права и на нарушаването на тези права от конкурентите, както и подпомагане на регионалните организации за интелектуална собственост, участващи в правоприлагането и защитата на тези права, включително обучение на персонал.
Член 62
Технически пречки за търговията
Асоциирането може да включва сътрудничество в областта на техническите разпоредби за стоки, стандартизация, оценка на съответствието, акредитация, проучване на пазара и гарантиране на качеството с цел отстраняване на ненужни технически пречки, така че да се улесни търговията между Съюза и OCT и да се намалят разликите в тези области.
Член 63
Политика за защита на потребителите, защита на здравето на потребителите и търговия
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на политиката за защита на потребителите, защитата на здравето на потребителите и търговията може да включва изготвяне на законови и подзаконови актове в областта на политиката за защита на потребителите и защитата на здравето на потребителите с цел избягване на ненужни пречки за търговията.
Член 64
Санитарни и фитосанитарни мерки
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на санитарните и фитосанитарните мерки цели следното:
а)
улесняване на търговията между Съюза и OCT като цяло и между OCT и трети държави, като същевременно се опазва здравето и живота на хора, животни и растения в съответствие със Споразумението за санитарните и фитосанитарните мерки на СТО;
б)
отстраняване на проблеми, произтичащи от санитарните и фитосанитарните мерки;
в)
гарантиране на прозрачност при санитарните и фитосанитарните мерки, приложими по отношение на търговията между Съюза и OCT;
г)
насърчаване на хармонизирането на мерките с международните стандарти в съответствие със Споразумението за санитарните и фитосанитарните мерки на СТО;
д)
подпомагане на ефективното участие на OCT в организации, които определят международните санитарни и фитосанитарни стандарти;
е)
насърчаване на консултациите и обмена на информация между разположени в OCT и европейски институти и лаборатории;
ж)
установяване и подобряване на техническия капацитет на OCT да прилага и осъществява мониторинг на санитарни и фитосанитарни мерки;
з)
насърчаване на трансфера на технологии в областта на санитарните и фитосанитарните мерки.
Член 65
Забрана за протекционистки мерки
Разпоредбите на глави 1 и 2 не се използват като средство за произволна дискриминация или прикрито ограничаване на търговията.
Глава 3
Валутни и данъчни въпроси
Член 66
Данъчно освобождаване
1. Без да се накърняват разпоредбите на член 67, статутът на най-облагодетелствана нация, предоставян в съответствие с настоящото решение, не се прилага по отношение на данъчни облекчения, които държавите членки и органите на ОСТ предоставят или могат да предоставят в бъдеще въз основа на споразумения за избягване на двойно данъчно облагане или друг данъчен режим или местното действащо данъчно законодателство.
2. Нищо в настоящото решение не може да се тълкува по начин, който възпрепятства приемането или изпълнението на мерки, целящи предотвратяване на избягването, укриването или измамата с данъци съгласно данъчните разпоредби на споразумения за избягване на двойно данъчно облагане или друг данъчен режим или местното действащо данъчно законодателство.
3. Нищо в настоящото решение не може да се тълкува по начин, който възпрепятства съответните компетентни органи при изпълнение на съответните разпоредби на данъчното си законодателство да разграничават между данъкоплатци, които не са в идентична ситуация, по-специално по отношение на местожителството си или по отношение на мястото, където е инвестиран капиталът им.
Член 67
Данъчни и митнически условия за договори, финансирани от Съюза
1. По отношение на договори, финансирани от Съюза, ОСТ прилагат данъчни и митнически условия, не по-малко благоприятни от тези, прилагани от тях спрямо държавите членки, с които са свързани тези OCT, спрямо държавите с третиране „най-облагодетелствана нация“ или организации за международно развитие, с които поддържат отношения, в зависимост кое третиране е най-благоприятно.
2. Без да се засяга параграф 1, следните разпоредби се прилагат по отношение на договори, финансирани от Съюза:
а)
в получаващата финансови средства ОСТ договорът не подлежи на облагане с налози, такси за регистрация или фискални налози с равностоен ефект, независимо дали тези налози вече съществуват или ще бъдат въведени в бъдеще; при все това тези договори се регистрират в съответствие с действащите закони в ОСТ и могат да бъдат обложени с такса, съответстваща на стойността на предоставената услуга;
б)
печалби и/или приходи, произтичащи от изпълнението на договори, се облагат съгласно вътрешните фискални разпоредби на съответната ОСТ, при условие че физически или юридически лица, които реализират такава печалба и/или приход, имат постоянно място на дейност в тази ОСТ или изпълнението на договора отнема повече от шест месеца;
в)
предприятия, които трябва да внасят оборудване, за да изпълнят договори за строителство, се ползват по тяхно желание от системата за временно допускане, както е постановено в законодателството на получаващата финансови средства ОСТ по отношение на това оборудване;
г)
професионално оборудване, необходимо за извършване на задачи, определени в договор за услуги, временно се допуска в получаващата финансови средства ОСТ, без да се налагат фискални, вносни и митнически налози и други такси с равностоен ефект, когато тези налози и такси не съставляват възнаграждение за предоставените услуги;
д)
внос по договори за доставка се допуска в получаващата финансови средства ОСТ, без да се налагат фискални, вносни и митнически налози и други такси с равностоен ефект. Договорът за доставка на стоки с произход от съответната OCT се сключва въз основа на цена на доставките франко завода, към която могат да се добавят вътрешни фискални такси, приложими спрямо тези доставки в съответната OCT;
е)
горива, смазочни материали, въглеводородни спойки и всички материали, използвани при изпълнението на договори за строителство, се приемат за закупени на местния пазар и подлежат на данъчните правила, приложими съгласно действащото законодателство в получаващата финансови средства ОСТ;
ж)
лични вещи и домакинско имущество, внесени за употреба от физически лица, които не са наети на място и които са ангажирани с изпълнението на задачи, определени в договор за услуга, и от членовете на техните семейства, се освобождават от мита и вносни налози, данъци и други такси с равностоен ефект в рамките на допустимото от действащото законодателство в получаващата финансови средства ОСТ.
3. Въпросите, които не са обхванати в параграфи 1 и 2, остават предмет на законодателството в съответната ОСТ.
Глава 4
Развитие на капацитета за търговия
Член 68
Общ подход
С оглед да се гарантира, че ОСТ извличат максимална полза от разпоредбите на настоящото решение и могат да участват при най-благоприятни условия на вътрешния пазар на Съюза, както и на регионалните, подрегионалните и международните пазари, целта на асоциирането е да се допринесе за развитието на търговския капацитет на OCT чрез:
а)
повишаване на конкурентоспособността, независимостта и икономическата устойчивост на OCT чрез диверсификация на обхвата и повишаване на стойността и обема на търговията на OCT със стоки и услуги, както и чрез укрепване на способността на OCT да привлича частни инвестиции в отделните сектори на икономическа дейност;
б)
подобряване на сътрудничеството между OCT и съседните държави в областта на търговията със стоки и услуги и установяването.
Член 69
Търговски диалог, сътрудничество и развитие на капацитета
В контекста на асоциирането инициативите за търговски диалог, сътрудничество и развитие на капацитета могат да включват следното:
а)
укрепване на капацитета на OCT за определяне и прилагане на необходимите политики за развитието на търговията със стоки и услуги;
б)
насърчаване на усилията на OCT да въведат подходящи правни, регулаторни и институционални рамки, както и необходимите административни процедури;
в)
насърчаване на развитието на частния сектор, и по-специално малките и средните предприятия (МСП);
г)
улесняване на развитието на пазара и разработването на продукти, включително подобряване на качеството на продуктите;
д)
принос към развитието на човешките ресурси и професионалните умения, необходими в търговията със стоки и услуги;
е)
укрепване на капацитета на стопанските посредници да предоставят подходящи услуги на предприятията от OCT за техните дейности по износ, например във връзка с проучване на пазара;
ж)
принос за създаването на бизнес климат, който благоприятства инвестициите.
Глава 5
Сътрудничество в областта на финансовите услуги и данъчното облагане
Член 70
Сътрудничество в областта на международните финансови услуги
С оглед да се насърчи стабилността, интегритета и прозрачността на световната финансова система асоциирането може да включва сътрудничество в областта на международните финансови услуги. Това сътрудничество може да е свързано със следното:
а)
осигуряване на ефективна и адекватна защита на инвеститорите и други ползватели на финансови услуги;
б)
предотвратяване и борба с прането на пари и финансирането на тероризма;
в)
насърчаване на сътрудничество между различните участници във финансовата система, включително регулаторни и надзорни органи;
г)
създаване на независими и ефективни механизми за надзор на финансовите услуги.
Член 71
Привеждане в съответствие на нормативната уредба в областта на финансовите услуги
Съюзът и OCT насърчават сближаване на нормативната уредба с признатите международни стандарти за регулиране и надзор в областта на финансовите услуги, включително: „Основни принципи на ефективния банков надзор“ на Базелския комитет, „Основни принципи на застраховането“ на Международната асоциация на застрахователните надзорни органи, „Цели и принципи на правната уредба на ценните книжа“ на Международната организация на комисиите за ценни книжа, „Споразумение за обмен на информация по данъчни въпроси“ на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, „Декларация относно прозрачността и обмена на информация за данъчни цели“ на Г-20, „Основни показатели за ефективни оздравителни режими за финансовите институции“ на Съвета за финансова стабилност и „Международни стандарти за борба срещу изпирането на пари и финансирането на тероризма и разпространението - препоръки на FATF“ на Специалната група за финансови действия.
Когато е целесъобразно или по искане на съответната ОСТ, Съветът и ОСТ могат да вземат мерки за насърчаване на по-точно привеждане в съответствие на законодателството на ОСТ със законодателството на Съюза в областта на финансовите услуги.
Член 72
Сътрудничество между регулаторни и надзорни органи
Съюзът и OCT насърчават сътрудничеството между съответните регулаторни и надзорни органи, включително обмен на информация, споделяне на експертен опит относно финансовите пазари и други подобни мерки. Отделя се специално внимание на развитието на административния капацитет на тези органи, inter alia чрез обмен на персонал и съвместно обучение.
Член 73
Сътрудничество в областта на данъчното облагане
Съюзът и OCT насърчават сътрудничеството в областта на данъчното облагане с оглед да се улесни събирането на законните данъчни постъпления и да се разработят мерки за ефективно прилагане на принципите на добро управление в областта на данъчното облагане, включително прозрачност, обмен на информация и лоялна данъчна конкуренция.
ЧАСТ ЧЕТВЪРТА
ИНСТРУМЕНТИ ЗА УСТОЙЧИВО РАЗВИТИЕ
Глава 1
Общи разпоредби
Член 74
Общи цели
Съюзът допринася за постигането на общите цели на асоциирането чрез осигуряване на:
а)
адекватни финансови ресурси и подходяща техническа помощ, насочена към укрепване на капацитета на OCT да формулират и прилагат стратегически и регулаторни рамки;
б)
дългосрочно финансиране за насърчаване на растежа на частния сектор.
Член 75
Определения
За целите на настоящата част се прилагат следните определения:
а)
„програмирана помощ“ означава безвъзмездна помощ от Европейския фонд за развитие, предоставена на OCT за финансиране на териториални или регионални стратегии и приоритети, определени в програмните документи;
б)
„програмиране“ означава процесът на организиране, вземане на решения и разпределяне на индикативни финансови ресурси, предназначени за изпълнение на действия в многогодишен план за постигане на целите на асоциирането за устойчиво развитие на OCT в конкретна област, определена в част втора от настоящото решение;
в)
„програмен документ“ означава документът, в който се излага стратегията, приоритетите и договореностите на OCT, а целите и задачите на OCT за устойчиво развитие се преобразуват в ефективно и ефикасно средство за постигане на целите на асоциирането;
г)
„планове за развитие“, посочени в член 83, означава съгласуван набор от операции, определени и финансирани изключително от OCT в рамките на техните собствени политики и стратегии за развитие, и операциите, договорени между OCT и държавата членка, с която е свързана;
д)
„териториално разпределение“ означава размерът на програмираната помощ от Европейския фонд за развитие, разпределена за отделните OCT, така че да се финансират териториалните стратегии и приоритети, определени в програмните документи;
е)
„регионално разпределение“ еозначава размерът на програмираната помощ от Европейския фонд за развитие, предназначен за финансиране на регионални стратегии за сътрудничество или тематични приоритети, които са общи за няколко OCT и са заложени в програмните документи;
ж)
„решение за финансиране“ означава актът, приет от Комисията, в който се определят подробностите за финансовото участие на Съюза и се разрешава предоставянето на финансова помощ от Европейския фонд за развитие.
Член 76
Принципи на финансово сътрудничество
1. Финансовата помощ от Съюза се основава на принципите на партньорство, отговорност, съгласуване на териториалните системи, допълване и субсидиарност.
2. Операциите, които се финансират в рамките на настоящото решение, могат да бъдат под формата на програмирана или непрограмирана помощ.
3. Финансовата помощ от Съюза:
а)
се предоставя при надлежно отчитане на съответните географски, социални и културни характеристики на OCT, както и техния специфичен потенциал;
б)
е проектирана така, че да се гарантира, че потоците от ресурси се предоставят редовно и по предвидим начин;
в)
е гъвкава и пригодена към ситуацията във всяка OCT; както и
г)
се предоставя при пълно спазване на съответните институционални, правни и финансови правомощия на всеки от партньорите.
4. Органите на съответните OCT носят отговорност за изпълнението на операциите, без да се засягат правомощията на Комисията да гарантира добро финансово управление при използването на финансовите средства на Съюза.
Глава 2
Финансови ресурси
Член 77
Източници на финансиране
OCT отговарят на изискванията за финансиране от следните източници:
а)
средства, отпуснати за OCT по вътрешното споразумение между държавите - членки на Европейския съюз, за създаване на 11-ия Европейски фонд за развитие (ЕФР);
б)
програми и инструменти на Съюза, включени в общия бюджет на Съюза; както и
в)
средства, управлявани от ЕИБ, от собствените ѝ ресурси, и ресурси, разпределени към Инвестиционния инструмент на ЕФР, в съответствие с условията на вътрешното споразумение между държавите - членки на Съюза, за създаване на 11-ия ЕФР (7) („вътрешното споразумение за 11-ия ЕФР“).
Глава 3
Специални разпоредби за финансова помощ от 11-ия ЕФР
Член 78
Предмет и обхват
В рамките на стратегията и приоритетите, установени от съответните OCT на местно или регионално равнище, и без да се засяга хуманитарната и спешната помощ, може да се предоставя финансова помощ за следните дейности с оглед постигане на целите, определени в настоящото решение:
а)
секторни политики и реформи, както и проекти в съответствие с тях;
б)
институционално развитие, изграждане на капацитет и включване на аспектите, свързани с околната среда;
в)
техническо сътрудничество; както и
г)
допълнителна помощ в случай на нестабилност на приходите от износ на стоки и услуги, посочена в член 82.
Член 79
Хуманитарна и спешна помощ
1. Хуманитарна и спешна помощ се предоставя на ОСТ, изправени пред изключителни, сериозни икономически и социални трудности в резултат на природни или предизвикани от човека бедствия или извънредни обстоятелства със сравним ефект. Хуманитарната и спешната помощ се предоставя дотогава, докато е необходимо за справяне със спешните проблеми, възникнали в такива ситуации.
Хуманитарна и спешна помощ се предоставя единствено въз основа на нуждите и интересите на жертвите на бедствието.
2. Целта на хуманитарната и спешната помощ е:
а)
да спаси човешки животи, да предотврати или облекчи страданието и да запази човешкото достойнство в кризисни и следкризисни ситуации;
б)
да допринесе за финансирането и осигуряването на хуманитарна помощ пряко на лицата, за които е предназначена, посредством всички налични логистични средства;
в)
да се прилагат краткосрочни мерки за рехабилитация и възстановяване, за да могат жертвите да се възползват от минимална социално-икономическа интеграция и възможно най-бързо да се създадат условия за подновяване на развитието въз основа на дългосрочни цели;
г)
да се отговори на нуждите, възникващи от напускането на домовете от хора като бежанци, разселени и завръщащи се лица след природни или причинени от човека бедствия, докато е необходимо, така че да се задоволят всички нужди на бежанците и на разселените лица, без значениекъде се намират, и да се улеснят действията за тяхното доброволно репатриране и реинтегриране в тяхната държава по произход; както и
д)
да се помогне на ОСТ да въведат механизми за предотвратяване на и готовност за бедствия с краткосрочен план, включително системи за предвиждане и ранно предупреждение, с оглед да се намалят последиците от бедствията.
3. Предвидената в настоящия член помощ може да бъде предоставяна и на ОСТ, които приемат бежанци или завръщащи се по домовете си лица, за покриване на неотложни нужди, които не са обхванати от спешна помощ.
4. Помощ, предоставена съгласно настоящия член, се финансира от общия бюджет на Съюза. При все това по изключение тя може да се финансира от вноските, определени в приложение II, в допълнение към финансирането от съответния бюджетен ред.
5. Действията за предоставяне на хуманитарна и спешна помощ се предприемат по молба на засегнатата ОСТ, Комисията, държавата членка, с която е свързана ОСТ, международни организации или местни или международни неправителствени организации. Тази помощ се администрира и предоставя съгласно процедури, които улесняват бързи, гъвкави и ефективни действия.
Член 80
Изграждане на капацитет
1. Финансовата помощ може да допринесе, наред с другото, за подпомагане на OCT да изградят необходимия капацитет за изготвяне, прилагане и мониторинг на териториални и/или регионални стратегии и действия с оглед постигане на общите цели за областите на сътрудничество, посочени в част втора и част трета.
2. Съюзът подпомага усилията на OCT да съберат надеждни статистически данни в тези области.
3. Съюзът може да подпомага усилията на ОСТ за подобряване на съпоставимостта на техните макроикономически показатели.
Член 81
Техническа помощ
1. По инициатива на Комисията могат да се финансират изследвания или мерки за техническа помощ с цел да се осигури подготовката, мониторинга, оценката и контрола, необходими за изпълнение на настоящото решение и цялостната му оценка. Техническата помощ, предоставена на местно равнище, във всички случаи се предоставя в съответствие с приложимите правила за децентрализирано финансово управление.
2. По инициатива на ОСТ могат да се финансират изследвания или мерки за техническа помощ във връзка с изпълнението на дейностите, определени в програмните документи. Комисията може да вземе решение да финансира такова действие или с програмна помощ, или от пакета, определен за мерки за техническо сътрудничество.
Член 82
Допълнителна подкрепа в случай на колебания в постъпленията от износ
1. С цел да смекчи неблагоприятното въздействие на краткосрочни колебания в постъпленията от износ, по-специално в областта на селското стопанство, рибарството и минното дело, които могат да застрашат постигането на целите за развитие на съответната ОСТ, се създава система за допълнителна подкрепа в рамките на финансовото разпределение, посочено в приложение II.
2. Целта на подкрепата в случай на краткосрочно колебание в постъпленията от износ е да предпази макроикономическите и секторни реформи и политики, които са изложени на риск в резултат на спадане на приходите, и да неутрализира неблагоприятното въздействие на нестабилността в постъпленията от износ, по-специално на продукти от областта на селското стопанство и минното дело.
Зависимостта на икономиките на ОСТ от износа, по-специално на продукти от областта на селското стопанство и минното дело, се отчита при разпределението на ресурсите, посочени в приложение V. В този контекст изолираните ОСТ, посочени в приложение I, се третират по-благоприятно в съответствие с критериите, описани в приложение V.
3. Допълнителните ресурси се осигуряват в съответствие със специфичните условия на механизма за подкрепа, предвиден в приложение V.
4. Освен това Съюзът осигурява подкрепа за осигурителни схеми, основани на пазарен принцип и предназначени за ОСТ, които търсят начини да се защитят от риска от колебания в постъпленията от износ.
Член 83
Програмиране
1. За целите на настоящото решение програмираната помощ се основава на програмен документ.
2. В програмния документ може да се вземат под внимание плановете за териториално развитие или други планове, договорени между OCT и държавите членки, с които са свързани.
3. В съответствие с член 10 органите на OCT поемат основната отговорност за разработването на стратегии, приоритети и договорености чрез изготвяне на програмни документи заедно с Комисията и държавата членка, с която е свързана съответната OCT.
4. Органите на ОСТ отговарят за:
а)
определяне на своите приоритети, на които ще се базира стратегията; и
б)
изготвяне на предложения за проекти и програми, които да бъдат представени на и проучени заедно с Комисията.
Член 84
Подготвяне, оценяване и одобряване на програмния документ
1. Териториалният, или в случай на регионални програми, регионалният разпоредител на средства подготвя предложение за програмен документ, след като се консултира с възможно най-широк кръг участници и изхожда от извлечени поуки и най-добри практики.
2. Всяко предложение за програмен документ се адаптира според нуждите и конкретните обстоятелства в съответната ОСТ. В него се посочва(т) най-важният(те) сектор(и), подбрани за финансиране от Съюза, конкретните цели, очакваните резултати, показателите за постигнатото, според които ще се оценява, и примерното разпределение на финансовите средства. Програмните документи насърчават ангажираността на местно равнище с програмите за сътрудничество.
3. По предложението за програмния документ се обменят мнения между ОСТ и съответната държава членка и Комисията още от началните етапи на процеса на програмиране с цел да се спомогне за допълването и съгласуваността между съответните им дейности за сътрудничество.
4. Комисията оценява предложението за програмния документ, за да установи дали съдържа всички необходими елементи и дали отговаря на целите на настоящото решение и съответните политики на Съюза. Комисията провежда консултация по проекта за програмен документ с Европейската инвестиционна банка.
5. ОСТ предоставя цялата необходима информация, включително резултатите от евентуални проучвания на осъществимостта, за да направи максимално ефективно оценяването на проекта за програмен документ от страна на Комисията.
6. Органите на OCT и Комисията носят съвместна отговорност за одобряването на програмния документ. Комисията одобрява програмния документ съгласно процедурата, предвидена в член 86.
Член 85
Прилагане
1. Комисията приема решението относно финансирането, съответстващо на даден програмен документ, в съответствие със стандартите, определени във Финансовия регламент, приложим към 11-ия ЕФР, и съгласно процедурата, предвидена в член 87.
2. Комисията предоставя на OCT средства от 11-ия ЕФР по който и да е от начините, определени във Финансовия регламент, приложим към 11-ия ЕФР, и в съответствие с условията, описани в настоящото решение и в мерките за прилагане на решението. За тази цел тя сключва споразумения за финансиране със съответните органи на OCT.
3. Органите на ОСТ отговарят за:
а)
изготвяне, провеждане на преговори и сключване на договори;
б)
изпълнение и управление на проекти и програми; както и
в)
поддържане на проекти и програми и гарантиране на тяхната устойчивост.
4. Съответните органи на ОСТ и Комисията съвместно отговарят за:
а)
осигуряване на равни условия за участие в поканите за представяне на предложения и поръчките;
б)
мониторинг и оценка на ефектите и резултатите от проекти и програми; както и
в)
осигуряване на своевременно, точно и ефикасно изпълнение на проекти и програми.
5. За да се улесни обменът на мнения, поне веднъж годишно се провеждат технически заседания между териториалните разпоредители на средства, съответните държави членки и представителите на Комисията, участващи в програмирането, по-специално чрез използване на съвременните технологии или ако е възможно - като продължение на диалога в рамките на форума OCT-ЕС.
6. Действия, финансирани по линия на 11-ия ЕФР, могат да се изпълняват с паралелно или съвместно съфинансиране при спазване на разпоредбите на Финансовия регламент, приложим към 11-ия ЕФР.
Член 86
Териториални и регионални разпоредители на средства
1. Правителството на всяка ОСТ назначава териториален разпоредител на средства, който да я представлява във всички дейности, финансирани със средствата на 11-ия ЕФР, който се управлява от Комисията и Европейската инвестиционна банка. Териториалният разпоредител на средства назначава един или повече заместник териториални разпоредители на средства, които го заместват, когато не е в състояние да изпълнява задълженията си, и информира Комисията за това назначение. Когато условията във връзка с институционалния капацитет и доброто финансово управление са изпълнени, териториалният разпоредител на средства може да делегира функциите си по изпълнението на съответните програми и проекти на структурата, която отговаря за това в рамките на компетентния орган на ОСТ. Териториалният разпоредител на средства предварително уведомява Комисията за това делегиране.
Когато Комисията установи проблеми при изпълнение на процедурите за управление на средствата от 11-ия ЕФР, съвместно с териториалния разпоредител на средства тя осъществява необходимите контакти за преодоляване на това положение и взема подходящи мерки.Териториалният разпоредител на средства поема финансова отговорност само за възложените му изпълнителни функции.
Когато средствата от 11-ия ЕФР се управляват непряко и при зачитане на евентуални допълнителни правомощия, предоставени от Комисията, териториалният разпоредител на средства:
а)
отговаря за координацията, програмирането, редовното проследяване и прегледа на осъществяването на сътрудничеството, както и за координацията с донорите;
б)
в тясно сътрудничество с Комисията отговаря за подготовката, внасянето и оценката на програмите и проектите.
2. Когато средствата от 11-ия ЕФР се управляват непряко и при зачитане на евентуални допълнителни правомощия, предоставени от Комисията, съответният териториален разпоредител на средства действа като възлагащ орган за програмите, изпълнявани посредством тръжна процедура или покана за представяне на предложения, с предварителен контрол от страна на Комисията.
3. По време на изпълнение на действията и при спазване на изискването за уведомяване на Комисията териториалният разпоредител на средства взема решения за:
а)
технически корекции и поправки на програмите и проектите във връзка с детайли, доколкото това не засяга възприетото техническо решение и остава в границите на резерва за корекции, предвиден в споразумението за финансиране;
б)
промени на мястото на програми или проекти с няколко части, ако такива промени са оправдани от техническа, икономическа или социална гледна точка;
в)
налагане и освобождаване от плащане на глоби за закъснение;
г)
действия, които водят до освобождаване на гаранти;
д)
възлагане на подизпълнители;
е)
окончателно приемане, при условие че Комисията е одобрила условното приемане, съответния протокол и - ако е уместно - присъства на окончателното приемане, по-специално когато степента на резерви, записани при условното приемане, налага съществена допълнителна работа; както и наемане на консултанти и други експерти за техническо подпомагане.
4. За регионални програми органите на участващата ОСТ определят регионален разпоредител на средства измежду участниците в сътрудничеството, посочени в член 11. Задълженията на регионалния разпоредител на средства съответстват mutatis mutandis на задълженията на териториалния разпоредител на средства.
Член 87
Комитет ЕФР-ОСТ
1. По целесъобразност Комисията се подпомага от комитет, създаден съгласно вътрешното споразумение за 11-ия ЕФР.
2. При упражняване на правомощията, предоставени му от настоящото решение, комитетът се нарича „комитет ЕФР-ОСТ“. Процедурите на комитета, описани във вътрешното споразумение за 11-ия ЕФР и в регламента за изпълнението, приложим към 11-ия ЕФР, се прилагат и за комитета ЕФР-ОСТ. До влизането в сила на последния регламент се прилагат процедурите, описани в Регламент (ЕО) № 617/2007 (8) на Съвета.
3. Комитетът съсредоточава работата си върху съществени въпроси за сътрудничеството на ниво ОСТ и на регионално ниво. Той упражнява мониторинг върху изпълнението на програмните документи с цел осигуряване на последователност, координация и допълване.
4. Комитетът дава становището си по следните въпроси:
а)
проекти на програмни документи и всички изменения към тях; и
б)
решенията за финансиране, с които се изпълнява настоящата част от решението.
Член 88
Роля на делегациите на Съюза
1. Когато Съюзът е представен от делегация, оглавявана от ръководител на делегацията, се прилагат разпоредбите на Финансовия регламент, приложим за 11-ия ЕФР, относно разпоредителите на средства и счетоводителите по делегиране.
2. Териториалният и/или регионалният разпоредител на средства работи в тясно сътрудничество с ръководителя на делегацията, който е основното лице за контакт за различните участници в сътрудничеството със съответните ОСТ.
Член 89
Правила относно националността и произхода, приложими за процедурите за обществени поръчки, за отпускането на безвъзмездни средства и за други процедури по възлагане за ОСТ
1. Общи правила за допустимост:
а)
Участието в договори за възлагане на обществени поръчки, процедури за отпускане на безвъзмездни средства и в други процедури по възлагане за действия, финансирани по настоящото решение, в полза на трети страни, е отворено за всички физически лица, които са граждани на страна или територия, отговарящи на условията за допустимост съгласно определението в параграф 2, както и за юридически лица, действително установени в такава страна или територия, а също и за международни организации.
б)
В случай на действия, съвместно съфинансирани с партньор или с друг донор или изпълнявани чрез държава членка при споделено управление или чрез фонд със специално предназначение, създаден от Комисията, страните, които отговарят на условията за допустимост съгласно правилата на този партньор, друг донор или държава членка или които са определени в учредителния акт на фонда със специално предназначение, също отговарят на условията за допустимост.
В случай на действия, изпълнявани чрез оправомощени субекти, които са държави членки или техни агенции, Европейската инвестиционна банка или чрез международни организации или техни агенции, физическите и юридическите лица, които отговарят на условията за допустимост съгласно правилата на съответния оправомощен субект, определени в споразуменията, сключени със съфинансиращия или изпълнителния субект, също отговарят на условията за допустимост.
в)
В случай на действия, финансирани по настоящото решение и в допълнение - по друг инструмент за външно действие, в т.ч. Споразумението за партньорство между членовете на групата държави от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга страна, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (9), последно изменено в Уагадугу на 22 юни 2010 г. (10), посочените в който и да е от тези инструменти страни се считат за отговарящи на условията за допустимост за целите на въпросните действия.
В случай на действия от глобален, регионален или трансграничен характер, финансирани по настоящоторешение, физическите и юридическите лица от страните, териториите и регионите, попадащи в обхвата на действието, може да участват в процедурите за изпълнение на такива действия.
г)
Всички доставки, закупени по силата на договор за възлагане на обществени поръчки или в съответствие със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, финансирани по настоящото решение, трябва да произхождат от страна или територия, които отговарят на условията за допустимост. Въпреки това, те могат да произхождат от която и да е страна или територия, в случаите когато количеството на доставките, които трябва да бъдат закупени, е под прага за използване на състезателна процедура на договаряне. За целите на настоящия член понятието „произход“ е определено в член 23 и член 24 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета (11) или в други законодателни актове на Общността, уреждащи непреференциалния произход.
д)
Правилата по настоящия член не се прилагат и не създават национални ограничения за физически лица, наети от изпълнител или, когато това е приложимо, от подизпълнител, който отговаря на условията за допустимост, или сключили договор по друг законен начин с него.
е)
Допустимостта, както е определена в настоящия член, може да бъде ограничена по отношение на националността, местоположението или характеристиките на кандидатите, когато това се изисква от специфичното естество и целите на действието и когато това е необходимо за неговото ефективно изпълнение.
ж)
Физическите и юридическите лица, на които са възложени договори, спазват приложимото законодателство в областта на околната среда, включително многостранните споразумения в областта на околната среда, както и международно съгласувани основни трудови стандарти.
2. Оферентите и кандидатите от следните страни и територии отговарят на условията за допустимост за финансиране по настоящото решение:
а)
държавите членки, страните кандидатки и потенциални кандидатки, признати от Съюза, както и членове на Европейското икономическо пространство;
б)
ОСТ;
в)
развиващите се страни и територии, включени в списъка на ОИСР-КПР на получателите на Официална помощ за развитие (ОDA), които не са членки на групата Г-20;
г)
държави, за които Комисията е установила взаимен достъп до външна помощ. Взаимен достъп за ограничен период от поне една година може да бъде разрешен, когато дадена страна разреши допустимост при равни условия за субекти от Съюза и от ОСТ;
д)
държавите - членки на ОИСР, в случай на договори, изпълнени в „най-слабо развита страна“;
е)
в случай на предварителното им обявяване в процедурните документи:
i)
страни, които имат традиционни икономически, търговски или географски връзки със съседните страни бенефициери;
ii)
всички страни, в случай на неотложна необходимост или на липса на продукти и услуги на пазарите на страните, отговарящи на условията за допустимост.
3. Оферентите и кандидатите от страни, които не отговарят на условията за допустимост, или стоки с такъв произход, могат да бъдат приети за допустими от Комисията при надлежно обосновани случаи, когато правилата за допустимост биха възпрепятствали или крайно затруднили осъществяването на проект, програма или действие.
4. По отношение на действия, изпълнявани при споделено управление, съответната държава членка, на която Комисията е делегирала задачи по изпълнението, има право от името на Комисията да разреши участието на оференти и кандидати от други страни и да разреши стоки от други страни по смисъла на параграф 2, буква е), и да приеме за допустими оференти и кандидати от страни, които не отговарят на условията за допустимост по смисъла на параграф 3, или на стоки с подобен произход по смисъла на параграф 1, буква г).
Член 90
Защита на финансовите интереси на Съюза и финансови проверки
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани по силата на настоящото решение, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и, при установяването на нередности, чрез събирането на недължимо платените суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции.
2. Комисията и Европейската сметна палата имат правомощия за извършване на одити по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза.
Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва проверки и инспекции на място по отношение на икономически оператори, засегнати пряко или непряко от такова финансиране в съответствие с процедурите, предвидени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (12), с оглед установяване дали е налице измама, корупция или всякаква друга незаконна дейност във връзка със споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране от страна на Съюза.
Без да се засягат първа и втора алинея, в споразумения с трети държави и международни организации, споразумения за отпускане на безвъзмездни средства, решения за отпускане на безвъзмездни средства и договори, произтичащи от прилагането на настоящото решение, се предвижда изрично упълномощаване на Комисията, Европейската сметна палата и OLAF за провеждане на такива одити, проверки и инспекции на място съгласно съответния финансов регламент за ЕФР.
3. Съответната ОСТ носи основна отговорност за финансовия надзор на средствата, предоставени от Съюза. Той се извършва, когато е уместно, в координация с държавата членка, с която е свързана ОСТ, в съответствие с приложимото национално законодателство.
4. Комисията е отговорна:
а)
да обезпечи съществуването и правилното функциониране на системи за управление и контрол в съответната ОСТ, така че да гарантира, че средствата на Съюза се използват правилно и ефективно; и
б)
да изпрати препоръки или искания за корективни мерки в случай на нередности с цел отстраняване на тези нередности и поправяне на установени пропуски в управлението.
5. Комисията, ОСТ и, където е уместно - държавата членка, с която е свързана ОСТ, си сътрудничат на основата на административни разпоредби на годишни или шестмесечни заседания за координиране на програми, методологии и извършване на проверки.
6. По отношение на финансови корекции:
а)
съответната ОСТ е отговорна на първо място за установяване и отстраняване на финансови нередности;
б)
въпреки това в случай на слабости от страна на съответната ОСТ Комисията предприема действия, ако ОСТ не успее да отстрани проблема и опитите за помирение са неуспешни, с цел да намали или изтегли остатъка от общия размер на сумата, съответстваща на решението за финансиране съгласно програмния документ.
Член 91
Мониторинг, оценка, процес на преглед и докладване
1. Финансовото сътрудничество е достатъчно гъвкаво, за да гарантира, че дейностите непрекъснато са в съответствие с целите на настоящото решение, и отчита всички промени, възникващи в икономическата ситуация, приоритети и цели на съответната ОСТ, по-специално чрез преглед ad hoc на програмния документ.
2. Прегледът може да бъде извършен по инициатива на Комисията или по искане на съответната OCT и след съгласието на Комисията.
3. Комисията разглежда постигнатия напредък в изпълнението на мерките за финансова помощ, предоставена на OCT по 11-ия ЕФР, и всяка година, считано от 2015 г., представя на Съвета доклад за изпълнението и резултатите, и доколкото е възможно, за основните последствия и въздействия на финансовата помощ на Съюза. Докладът се изпраща също на Европейския парламент, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите.
4. Докладът, посочен в параграф 3, съдържа информация за предходната година относно финансираните мерки, резултатите от упражнения мониторинг и оценката, участието на съответните партньори, както и за изразходването на бюджетните кредити за поети задължения и за плащания по 11-ия ЕФР. В доклада се оценяват резултатите от помощта, като във възможно най-голяма степен се използват конкретни и измерими показатели. В него са отразени основните извлечени поуки и последващите действия по препоръките, съдържащи се в оценките от предходните години.
Глава 4
Принципи за допустимост
Член 92
Допустимост за териториално финансиране
1. Публичните органи на OCT имат право да получават финансовата помощ, предвидена в настоящото решение.
2. Предмет на споразумението с органите на съответните OCT, следните субекти или органи също имат право да получават финансовата помощ, предвидена в настоящото решение:
а)
местни, национални и/или регионални публични или частично публични агенции, департаменти или местни органи на OCT, и по-специално техните финансови институции и банки за развитие;
б)
компании и дружества от OCT и регионални групи;
в)
компании и дружества от държава членка с цел да се създадат условия за предприемане на ползотворни проекти на територията на OCT в допълнение към тяхното собствено участие;
г)
финансови посредници от OCT или Съюза, които насърчават и финансират частни инвестиции в OCT; и
д)
участници в децентрализирано сътрудничество и други неправителствени организации от OCT и Съюза с цел да се създадат условия за предприемане на икономически, културни, социални и образователни проекти и програми в OCT в рамките на децентрализирано сътрудничество, както е описано в член 12.
Член 93
Допустимост за регионално финансиране
1. Разпределените на регионално равнище средства се използват за операции, в които участват и от които имат полза:
а)
две или повече OCT, независимо от тяхното местоположение;
б)
една или повече OCT и един или повече от най-отдалечените райони, посочени в член 349 от ДФЕС;
в)
една или повече OCT и една или повече съседни държави от АКТБ и/или други трети държави;
г)
една или повече OCT, един или повече от най-отдалечените райони, една или повече съседни държави от АКТБ и/или други трети държави;
д)
две или повече регионални организации, в които членуват OCT;
е)
една или повече OCT и регионални организации, в които членуват OCT, държави от АКТБ или един или повече от най-отдалечените райони;
ж)
OCT и Съюза като цяло; или
з)
един или повече субекти, органи или други образувания от поне една ОСТ, в качеството им на членове на ЕГТС в съответствие с член 8, един или повече от най-отдалечените райони и една или повече съседни държави от АКТБ и/или други трети държави.
2. Финансовите средства, с които се създават условия за участие на държавите от АКТБ, най-отдалечените райони и други държави, са в допълнение към средствата, разпределени за OCT съгласно настоящото решение.
3. Участието на държавите от АКТБ, най-отдалечените райони и други държави в програми, създадени съгласно настоящото решение, се предвижда само при условие че:
а)
центърът на тежест на проектите и програмите, финансирани по многогодишната финансова рамка на сътрудничество, остава в OCT;
б)
съществуват еквивалентни разпоредби в рамките на финансовите инструменти на ЕС; и
в)
принципът на пропорционалност е зачетен.
4. Предвиждат се подходящи мерки за съгласуване на финансирането на кредити от ЕФР и общия бюджет на Съюза, с които да се финансират проекти за сътрудничество между OCT, държавите от АКТБ, най-отдалечените райони и други държави, по-специално опростени механизми за съвместно управление на такива проекти.
Член 94
Допустимост за програми на Съюза
1. Физически лица от OCT съгласно определението в член 50 и, където е приложимо, съответните публични и/или частни организации и институции в OCT, имат право да участват във и да получават финансиране от програми на Съюза, предмет на правилата и целите на програмите и евентуални договорености, приложими по отношение на държавите членки, с които са свързани тези OCT.
2. Освен това OCT имат право да получават помощ по програми на Съюза за сътрудничество с други държави, по-специално развиващи се държави, предмет на правилата, целите и разпоредбите на тези програми.
3. Комисията докладва на Комитета ЕФР-ОСТ относно участието на ОСТ в програми на Съюза, въз основа на информацията, съдържаща се в годишния доклад по изпълнението, представен от ОСТ, както и на друга налична информация.
ЧАСТ ПЕТА
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 95
Делегиране на правомощия на Комисията
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове, които изменят допълненията към приложение VI, така че да се отчетат технологичното развитие и промените в митническото законодателство в съответствие с процедурата, определена в член 96.
Член 96
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да прима делегирани актове, посочено в член 95, се предоставя на Комисията за срок от 5 години, считано от 1 януари 2014 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от девет месеца преди изтичането на петгодишния срок. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срокове с еднаква продължителност, освен ако Съветът не възрази срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 95, може да бъде оттеглено по всяко време от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 95, влиза в сила единствено ако Съветът не представи възражения в срок от 2 месеца след нотифицирането на акта на Съвета или ако преди изтичането на този срок Съветът уведоми Комисията, че няма да представя възражения. Този срок се удължава с 2 месеца по инициатива на Съвета.
Член 97
Промяна на статут
Съветът, действащ в съответствие с член 203 от ДФЕС, взема решение по необходимото адаптиране на настоящото решение, когато:
а)
дадена OCT обяви независимост;
б)
дадена OCT се оттегли от асоциирането;
в)
дадена OCT стане най-отдалечен район;
г)
един от най-отдалечените райони бъде обявен за OCT.
Член 98
Отмяна
Решение 2001/822/ЕО на Съвета се отменя.
Позоваванията на отмененото решение се считат за позовавания на настоящото решение.
Член 99
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на 1 януари 2014 г.
Приложение VI се прилага така, както е предвидено в член 65 от това приложение.
Съставено в Брюксел на 25 ноември 2013 година.
ROZHODNUTÍ RADY 2013/755/EU
ze dne 25. listopadu 2013
o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii
(„rozhodnutí o přidružení zámoří“)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 203 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Toto rozhodnutí nahrazuje rozhodnutí Rady 2001/822/ES (1), které je použitelné do 31. prosince 2013. Podle článku 62 rozhodnutí 2001/822/ES má Rada přijmout předpisy, které se mají zavést pro následné používání zásad stanovených v článcích 198 až 202 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(2)
Ve svých závěrech ze dne 22. prosince 2009 o vztazích EU se zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ) vyzvala Rada Komisi, aby do července 2012 předložila legislativní návrh za účelem revize rozhodnutí o přidružení zámoří. Rada schválila návrh Komise, aby se budoucí partnerství mezi Unií a ZZÚ zakládalo na třech klíčových pilířích: 1) posilování konkurenceschopnosti, 2) zvyšování odolnosti a omezování zranitelnosti a 3) podpoře spolupráce a integrace mezi ZZÚ a dalšími partnery a sousedními regiony.
(3)
Komise pořádala v období od června do října 2008 veřejnou konzultaci a navrhla řadu směrů, kudy by se nové rozhodnutí o přidružení mohlo ubírat. Výsledky této konzultace byly shrnuty ve sdělení ze dne 6. listopadu 2009 nazvaném „Složky nového partnerství mezi EU a zámořskými zeměmi a územími“.
(4)
Na ZZÚ se automaticky nevztahují Smlouva o fungování EU ani sekundární právní předpisy z ní vycházející, s výjimkou některých ustanovení, která výslovně stanoví opak. Ačkoli ZZÚ nejsou třetími zeměmi, netvoří součást jednotného trhu a v oblasti obchodu musí plnit povinnosti ukládané třetím zemím, především pak pravidla původu, zdravotní a rostlinolékařské normy a bezpečnostní opatření.
(5)
Zvláštní vztah mezi Unií a ZZÚ by se měl přesunout od klasického přístupu ve formě rozvojové spolupráce k recipročnímu partnerství, jež by v ZZÚ podporovalo udržitelný rozvoj. Solidarita mezi Unií a ZZÚ by se navíc měla zakládat na jejich specifickém vztahu a na skutečnosti, že patří k téže „evropské rodině“.
(6)
Podíl občanské společnosti na rozvoji ZZÚ lze zvýšit posílením jejích organizací ve všech oblastech spolupráce.
(7)
Vzhledem k zeměpisné poloze ZZÚ a navzdory odlišnému statusu každého hráče v dané zeměpisné oblasti z hlediska práva Unie by spolupráce mezi ZZÚ a jejich sousedy měla probíhat v zájmu všech stran, přičemž by se měla zvlášť zaměřovat na oblasti společného zájmu a na podporu unijních hodnot a norem. ZZÚ by navíc mohly v rámci svého regionu působit jako regionální uzly nebo centra excelence.
(8)
Unie by měla podporovat politiky a strategie ZZÚ v oblastech společného zájmu na základě jejich konkrétních potřeb, potenciálu a volby.
(9)
Přidružení by mělo usilovat o ochranu, obnovu a udržitelné využívání biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb jakožto klíčových faktorů pro dosažení udržitelného rozvoje.
(10)
ZZÚ se vyznačují bohatou rozmanitostí suchozemských a podmořských organismů. Změna klimatu by mohla mít dopad na přírodní prostředí ZZÚ a představuje hrozbu omezující tamější udržitelný rozvoj. K přizpůsobení se změně klimatu a ke zmírnění jejích dopadů v ZZÚ by napomohla opatření v oblasti ochrany biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, snižování rizika katastrof, udržitelného řízení přírodních zdrojů a podpory udržitelné energetiky.
(11)
Ve vztazích mezi Unií a ZZÚ by měl být uznán významný podíl, kterým by ZZÚ mohly přispívat k plnění závazků Unie vyplývajících z mnohostranných dohod o životním prostředí.
(12)
Zámořské země a území je důležité podporovat v jejich úsilí o menší závislost na fosilních palivech, aby se omezila jejich zranitelnost z hlediska přístupu k palivům a kolísaní cen, a hospodářství těchto zemí a území se tak stalo odolnější a méně zranitelné vůči vnějším otřesům.
(13)
Unie by mohla ZZÚ napomáhat při omezování jejich zranitelnosti vůči pohromám a podporovat akce a opatření, které přijímají za tímto účelem.
(14)
Jelikož zeměpisná odlehlost představuje překážku pro konkurenceschopnost ZZÚ, je třeba zlepšit jejich přístupnost.
(15)
Unie a ZZÚ uznávají význam vzdělání a odborné přípravy jakožto páky pro udržitelný rozvoj ZZÚ.
(16)
Další hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ by se měl ubírat cestou vzájemné podpory a měl by usilovat o zvýšení konkurenceschopnosti hospodářství ZZÚ a také o dosažení sociálního blahobytu a začlenění, zejména zranitelných skupin obyvatelstva a osob se zdravotním postižením. Spolupráce mezi Unií a ZZÚ by za tímto účelem měla zahrnovat výměny informací a osvědčených postupů v příslušných oblastech včetně rozvíjení dovedností a sociální ochrany a měla by podporovat práva zdravotně postižených osob se zřetelem k zásadám Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. Přidružení ZZÚ k Unii by navíc mělo v ZZÚ a regionech, kde se nacházejí, přispívat k podpoře důstojné práce, včetně osvědčené praxe v sociálním dialogu, k dodržování hlavních pracovních norem a k respektování principu rovných příležitostí, přístupnosti a zákazu diskriminace.
(17)
Cestovní ruch by mohl představovat oblast spolupráce mezi Unií a ZZÚ. Tato spolupráce by měla být zaměřena na podporu úsilí orgánů ZZÚ dosáhnout co největších výhod z místního, regionálního a mezinárodního cestovního ruchu a měla by podpořit soukromé finanční toky z Unie a jiných zdrojů do rozvoje cestovního ruchu v ZZÚ. Zvláštní pozornost je třeba věnovat potřebě integrovat cestovní ruch do sociálního, kulturního a hospodářského života obyvatelstva, stejně jako respektu k životnímu prostředí.
(18)
Výskyt přenosných nemocí v ZZÚ, např. horečky dengue v Karibiku a Tichomoří a horečky chikungunya v oblasti Indického oceánu, může mít závažný nepříznivý dopad ze zdravotního a hospodářského hlediska. Kromě snížení produktivity postiženého obyvatelstva mohou epidemie v ZZÚ velmi výrazně ovlivnit cestovní ruch, který je v mnoha ZZÚ pilířem hospodářství. Vzhledem k tomu, že do ZZÚ podniká cesty velké množství turistů a migrujících pracovníků, ZZÚ jsou zranitelné vůči „dovozu“ infekčních chorob. Totéž platí i naopak - objemné toky osob cestujících ze ZZÚ zpět domů by mohly způsobovat zavlečení přenosných nemocí do Evropy. Pro udržitelnost hospodářství těch ZZÚ, jež se do značné míry spoléhají na cestovní ruch, je proto zásadním faktorem zajištění „bezpečné turistiky“.
(19)
Přidružení ZZÚ k Unii by mělo zohledňovat a podporovat zachování kulturní identity a rozmanitosti ZZÚ.
(20)
Unie uznává, že je důležité rozvíjet aktivnější partnerství se ZZÚ v oblasti řádné správy věcí veřejných a v oblasti boje proti organizovanému zločinu, proti obchodu s lidmi, terorismu a korupci.
(21)
Obchod mezi Unií a ZZÚ a spolupráce s ním související by měly přispívat k cíli udržitelného hospodářského, sociálního rozvoje a ochrany životního prostředí.
(22)
Unie - hlavního obchodního partnera ZZÚ -, států AKT sousedících se ZZÚ a dalších hospodářských partnerů se značně dotýkají globální změny, které se odrážejí v pokračujícím procesu obchodní liberalizace.
(23)
Zámořské země a území jsou zranitelným ostrovním prostředím, jež si žádá odpovídající ochranu, mimo jiné i v oblasti nakládání s odpady. Pokud jde o radioaktivní odpad, je toto stanoveno v článku 198 Smlouvy o Euratomu a v souvisejícím sekundárním právu; výjimkou v tomto ohledu je Grónsko, na které se Smlouva o Euratomu nevztahuje. V případě ostatního odpadu by se mělo určit, jaká pravidla Unie se na ZZÚ mají použít.
(24)
Toto rozhodnutí by mělo stanovit pružnější pravidla původu včetně nových možností pro kumulaci původu. Kumulace by měla být možná nejen se ZZÚ a státy, s nimiž byla uzavřena dohoda o hospodářském partnerství (EPA), nýbrž za jistých okolností i pro produkty pocházející ze zemí, s nimiž Unie uplatňuje dohodu o volném obchodu, a s výhradou určitých podmínek také pro produkty, které jsou do Unie dováženy bez kvót a s nulovým clem v rámci unijního systému všeobecných celních preferencí (2). Tyto podmínky jsou zapotřebí k tomu, aby se zabránilo obcházení obchodních opatření a u opatření pro kumulaci se zajistilo náležité fungování.
(25)
V zájmu dotčených úřadů a hospodářských subjektů v ZZÚ by se měly aktualizovat postupy pro vystavování osvědčení o původu ze ZZÚ. Náležitě by se měla aktualizovat rovněž ustanovení o správní spolupráci mezi Unií a ZZÚ.
(26)
Je třeba stanovit metody správní spolupráce a možnost dočasného vyjímání všech nebo některých produktů pocházejících ze ZZÚ z preferenčního zacházení v případě podvodů, nesrovnalostí či soustavného nedodržování pravidel pro původ produktů nebo v případě neposkytnutí správní spolupráce. Kromě toho je třeba stanovit i dostatečně podrobná ochranná a kontrolní opatření. Díky tomu by se příslušné orgány a hospodářské subjekty ZZÚ a Unie mohly spoléhat na jednoznačné a transparentní postupy a pravidla. V neposlední řadě je pak ve společném zájmu zajistit náležité uplatňování postupů a opatření umožňujících ZZÚ vyvážet zboží do EU bez kvót a s nulovým clem.
(27)
Vzhledem k cílům integrace a k vývoji světového obchodu v oblasti služeb a usazování je třeba podporovat rozvoj trhů se službami a investičních možností zlepšením přístupu služeb a investic ze ZZÚ na trh Unie. Unie by v tomto ohledu měla ZZÚ nabídnout nejlepší možné zacházení, které nabízí jakémukoli jinému obchodnímu partnerovi prostřednictvím komplexních doložek nejvyšších výhod, přičemž by měla zámořským zemím a územím zajistit flexibilnější možnosti pro obchodní vztahy tím, že by omezila zacházení nabízené ze strany ZZÚ Unii na to, co se nabízí jiným obchodním velmocím.
(28)
Práva duševního vlastnictví jsou klíčovým faktorem k podněcování inovací a nástrojem k podpoře hospodářského a sociálního rozvoje. Pro země jsou užitečná tím, že jim umožňují chránit duševní výtvory a duševní vlastnictví. Ochrana a prosazování těchto práv pomáhá usnadňovat obchod, růst a zahraniční investice a také bojovat proti zdravotním a bezpečnostním rizikům spojeným s padělanými produkty. Politika práv duševního vlastnictví může být pro zámořské země a území prospěšná, zejména v souvislosti se zachováváním biologické rozmanitosti a rozvojem technologií.
(29)
Sanitární a fytosanitární opatření a technické překážky obchodu mohou mít dopad na obchod a vyžadují spolupráci. Obchod a spolupráce s ním související by se měly rovněž zabývat politikou hospodářské soutěže a právy duševního vlastnictví, jež ovlivňují spravedlivé rozdělení příjmů z obchodu.
(30)
Aby se mohly ZZÚ za nejlepších podmínek účastnit vnitřního trhu Unie i trhů regionálních, subregionálních a mezinárodních, je důležité rozvinout kapacitu ZZÚ v relevantních oblastech. Jedná se například o rozvoj lidských zdrojů a dovedností, o rozvoj malých a středních podniků, o diverzifikaci hospodářských odvětví a o zavedení odpovídajícího právního rámce za účelem vytvoření podnikatelského prostředí podněcujícího investice.
(31)
Spolupráce v oblasti finančních služeb mezi Unií a ZZÚ by měla přispět k vybudování bezpečnějšího, zdravějšího a průhlednějšího finančního systému, který je zásadní pro posílení globální finanční stability a pro podporu udržitelného růstu. Úsilí v této oblasti by se mělo soustřeďovat na sbližování s mezinárodně dohodnutými normami a na sbližování právních předpisů ZZÚ s unijním acquis týkajícím se finančních služeb. Náležitá pozornost by se měla věnovat posilování správní kapacity orgánů ZZÚ, včetně orgánů v oblasti dohledu.
(32)
Finanční pomoc by se ZZÚ měla přidělovat na základě jednotných, transparentních a účinných kritérií s přihlédnutím k jejich potřebám a odváděným výsledkům. Tato kritéria by měla zohledňovat počet obyvatel ZZÚ, výši hrubého domácího produktu (HDP), výši předchozích příspěvků z Evropského rozvojového fondu (ERF) a omezení vyplývající z jejich zeměpisné izolace.
(33)
Finanční prostředky poskytnuté ZZÚ by se měly v zájmu účinnosti, zjednodušení a uznání řídicích kapacit orgánů ZZÚ spravovat na základě recipročního partnerství. Orgány ZZÚ by navíc měly převzít odpovědnost za definování a provádění politik, na nichž se strany dohodnou jakožto na strategiích spolupráce.
(34)
Postupy pro finanční pomoc by měly hlavní odpovědnost za programování a provádění spolupráce v rámci 11 ERF svěřovat zejména ZZÚ. Spolupráce by měla probíhat převážně v souladu s územními předpisy ZZÚ a měla by podporovat sledování, hodnocení a audit programovaných operací. V rámci procesu programování a provádění je třeba zohlednit omezené administrativní a lidské zdroje ZZÚ. Dále je zapotřebí vyjasnit, že ZZÚ jsou způsobilé pro různé zdroje financování.
(35)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 (3) se ZZÚ mohou účastnit evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS). Regionální spolupráce pro ZZÚ může tudíž spočívat v jejich účasti na ESÚS v souladu s režimy použitelnými pro členský stát, s nímž je daná ZZÚ spojena. Členové ESÚS z řad ZZÚ mohou být způsobilí pro získání regionálních přídělů.
(36)
Za účelem zohlednění technického pokroku a změn v celních předpisech by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pozměňující dodatky k příloze VI. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Radě.
(37)
Rada by na základě tohoto rozhodnutí měla být schopna inovativně reagovat na všechny výše uvedené faktory, a to konzistentně a způsobem zvlášť nastaveným pro různé druhy situací,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
ČÁST PRVNÍ
OBECNÁ USTANOVENÍ O PŘIDRUŽENÍ ZÁMOŘSKÝCH ZEMÍ A ÚZEMÍ K UNII
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 1
Účel
1. Tímto rozhodnutím se zakládá přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ) k Unii (dále jen „přidružení“), které představuje partnerství založené na článku 198 Smlouvy o fungování EU, jež má podporovat udržitelný rozvoj v ZZÚ a šířit hodnoty a normy Unie v okolním světě.
2. Partnery přidružení jsou Unie, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny.
Článek 2
Územní platnost
Přidružení se vztahuje na ZZÚ uvedené v příloze II Smlouvy o fungování EU.
Článek 3
Cíle, zásady a hodnoty
1. Přidružení ZZÚ k Unii se zakládá na sdílených cílech, zásadách a hodnotách ZZÚ, členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a Unie.
2. Přidružení sleduje všeobecné cíle stanovené v článku 199 Smlouvy o fungování EU posilováním konkurenceschopnosti ZZÚ, zvyšováním jejich odolnosti, omezováním jejich ekonomické a environmentální zranitelnosti a podporou spolupráce mezi nimi a jinými partnery.
3. Při sledování těchto cílů respektuje přidružení základní zásady jako svobodu, demokracii, lidská práva a základní svobody, právní stát, řádnou správu věcí veřejných a udržitelný rozvoj, které jsou všechny zámořským zemím a územím a členským státům, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, společné.
4. Při spolupráci v oblastech uvedených v tomto rozhodnutí se zakazuje diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
5. Partneři uznávají právo každého z nich na určování svých politik a priorit pro udržitelný rozvoj, na stanovení vlastní úrovně ochrany v oblasti práce a životního prostředí na svém území a na přijímání či náležitou úpravu příslušných předpisů a politik v souladu se závazkem k plnění mezinárodně uznávaných norem a dohod. Usilují přitom o zajištění vysoké úrovně ochrany v oblasti životního prostředí a práce.
6. Při provádění tohoto rozhodnutí se partneři řídí zásadami transparentnosti, subsidiarity a potřebné účinnosti a věnují se stejnou měrou všem třem pilířům udržitelného rozvoje ZZÚ: hospodářskému rozvoji, sociálnímu rozvoji a ochraně životního prostředí.
Článek 4
Řízení přidružení
Přidružení řídí Komise a orgány ZZÚ, a je-li zapotřebí, členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, v souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi.
Článek 5
Společné zájmy, doplňkovost a priority
1. Přidružení je rámcem pro politický dialog a spolupráci v oblastech společného zájmu.
2. Přednost je dávána spolupráci v oblastech společného zájmu, jako jsou například:
a)
hospodářská diverzifikace ekonomik ZZÚ včetně jejich další integrace do světového a regionálního hospodářství;
b)
podpora zeleného růstu;
c)
udržitelné řízení přírodních zdrojů včetně ochrany a udržitelného využívání biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb;
d)
přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování jejích dopadů;
e)
podpora snižování rizika katastrof;
f)
podpora spolupráce na poli výzkumu, inovací a vědy;
g)
podpora sociálních, kulturních a hospodářských výměn mezi ZZÚ, jejich sousedy a jinými partnery.
3. Cílem spolupráce v oblastech společného zájmu je podpora soběstačnosti zámořských zemí a území a rozvoj jejich kapacit k definování, provádění a sledování strategií a politik uvedených v odstavci 2.
Článek 6
Propagace přidružení
1. S cílem upevnit vzájemné vztahy se Unie a ZZÚ snaží vnést přidružení ve známost mezi svými občany, a to zejména tím, že propagují prohlubování vztahů a rozvoj spolupráce mezi orgány, akademickou obcí, občanskou společností a podniky v ZZÚ na straně jedné a jejich partnery v Unii na straně druhé.
2. ZZÚ vynaloží úsilí o upevňování a podporu svých vztahů s Unií jako celkem. Členské státy toto úsilí podpoří.
Článek 7
Regionální spolupráce, regionální integrace a spolupráce s jinými partnery
1. S výhradou článku 3 tohoto rozhodnutí usiluje přidružení o podporu ZZÚ v jejich úsilí o účast v příslušných mezinárodních, regionálních a/nebo subregionálních iniciativách pro spolupráci, jakož i v procesech regionální či subregionální integrace, a to v souladu s jejich vlastními ambicemi a ve shodě s cíli a prioritami vytyčenými příslušnými orgány ZZÚ.
2. Za tímto účelem si Unie a ZZÚ mohou vyměňovat informace a osvědčené postupy nebo v rámci účasti ZZÚ v regionálních a mezinárodních organizacích navazovat jakoukoli jinou formu úzké spolupráce a koordinace s jinými partnery, v příslušných případech prostřednictvím mezinárodních dohod.
3. Přidružení usiluje o podporu spolupráce mezi ZZÚ a jinými partnery v oblastech spolupráce vytyčených v části druhé a třetí tohoto rozhodnutí. Cílem přidružení je v tomto směru podpora spolupráce mezi ZZÚ, nejvzdálenějšími regiony uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU a sousedními státy, ať už africkými, karibskými a tichomořskými (AKT) nebo jinými. V zájmu dosažení tohoto cíle zlepší Unie koordinaci a využívání synergií mezi programy spolupráce podporovanými z různých finančních nástrojů EU. Unie rovněž ve vhodných případech usiluje o přidružení ZZÚ ve svých instancích dialogu s jejich sousedními zeměmi, ať se jedná o státy AKT nebo jiné země, a s nejvzdálenějšími regiony.
4. Podpora účasti ZZÚ v příslušných organizacích pro regionální integraci se zaměřuje zejména:
a)
na budování kapacit příslušných regionálních organizací a institucí, jejichž jsou ZZÚ členy;
b)
na regionální či subregionální iniciativy, například na provádění odvětvových reformních politik týkajících se oblastí spolupráce vytyčených v části druhé a třetí tohoto rozhodnutí;
c)
na povědomí a znalosti ZZÚ o dopadech procesů regionální integrace v různých oblastech;
d)
na účast ZZÚ na rozvoji regionálních trhů v rámci organizací pro regionální integraci;
e)
na přeshraniční investice mezi ZZÚ a jejich sousedy.
Článek 8
Účast na evropských seskupeních pro územní spolupráci
V souvislosti s uplatňováním čl. 7 odst. 1 až 3 tohoto rozhodnutí znamenají iniciativy pro spolupráci nebo jiné formy spolupráce rovněž to, že státní orgány, regionální a subregionální organizace, místní orgány a podle potřeby jiné veřejné a soukromé subjekty nebo instituce (včetně poskytovatelů veřejných služeb) ze ZZÚ se mohou účastnit evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS), s výhradou pravidel a cílů činností spolupráce podle tohoto rozhodnutí a nařízení (ES) č. 1082/2006 a v souladu s ujednáními použitelnými pro členský stát, s nimž je daná ZZÚ spojena.
Článek 9
Zvláštní zacházení
1. Přidružení zohledňuje různorodost ZZÚ, co se týče hospodářského rozvoje a kapacity k plnému využívání regionální spolupráce a regionální integrace uvedené v článku 7.
2. Zavede se zvláštní zacházení pro izolované ZZÚ.
3. Aby se izolovaným ZZÚ umožnilo překonat strukturální a jiné překážky jejich rozvoje, toto zvláštní zacházení bude přihlížet k jejich konkrétním obtížím, mimo jiné při určování objemu finanční pomoci a podmínek s ní spojených.
4. Za izolované se považují ZZÚ uvedené na seznamu v příloze I.
Kapitola 2
Aktéři spolupráce
Článek 10
Obecný přístup
1. Přidružení se zakládá na obšírném dialogu a konzultacích o otázkách společného zájmu mezi ZZÚ, členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, Komisí a v příslušných případech i Evropskou investiční bankou (EIB).
2. ZZÚ vedou v příslušných případech dialog a konzultace s orgány a subjekty, jako jsou:
a)
příslušné místní a jiné veřejné orgány;
b)
hospodářští a sociální partneři;
c)
jakékoli jiné příslušné subjekty zastupující občanskou společnost, environmentální partneři, nevládní organizace a subjekty odpovědné za podporu rovnosti žen a mužů.
Článek 11
Aktéři spolupráce
1. Aktéry spolupráce v ZZÚ jsou:
a)
vládní orgány ZZÚ;
b)
místní orgány v ZZÚ;
c)
poskytovatelé veřejných služeb a organizace občanské společnosti, například sociální, podnikatelská a odborová sdružení a sdružení zaměstnavatelů a místní, národní nebo mezinárodní nevládní organizace;
d)
regionální a subregionální organizace.
2. Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, sdělí Komisi do tří měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, o které vládní a místní orgány uvedené v odst. 1 písm. a) a b) jde.
Článek 12
Úkoly nevládních aktérů
1. Nevládní aktéři mohou zastávat úlohu při výměně informací a při konzultacích o spolupráci, a zejména při přípravě a provádění pomoci, projektů nebo programů spolupráce. K provádění takových projektů či programů na ně mohou být přeneseny pravomoci k finančnímu řízení za účelem podpory iniciativ pro místní rozvoj.
2. Nevládní aktéři způsobilí k decentralizovanému řízení projektů nebo programů budou určeni na základě dohody mezi orgány ZZÚ, Komisí a členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, s přihlédnutím k danému předmětu, jejich odborným znalostem a poli působnosti. K určení dojde v každé zámořské zemi či na každém zámořském území v rámci obšírného dialogu a konzultací uvedených v článku 10.
3. Cílem přidržení je přispět k úsilí ZZÚ o posílení organizací občanské společnosti, zejména co se týče jejich zakládání a rozvoje, a o vypracování potřebných opatření, která by jim umožnila zapojovat se do koncepce, provádění a hodnocení rozvojových strategií a programů.
Kapitola 3
Institucionální rámec přidružení
Článek 13
Zásady dialogu
1. Unie, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, pravidelně vedou komplexní a politický dialog.
2. Dialog se vede v plném souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi Unie, ZZÚ a členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny. Vedení dialogu se vyznačuje flexibilitou: dialog může být formální či neformální, na příslušné úrovni nebo v příslušném formátu a vedený v mezích rámce uvedeného v článku 14.
3. Dialog umožňuje ZZÚ plnou účast na provádění přidružení.
4. Dialog se zaměřuje mimo jiné na konkrétní politické otázky společného zájmu nebo obecného významu pro dosažení cílů přidružení.
Článek 14
Instance přidružení
1. Pro přidružení se stanoví následující instance dialogu:
a)
fórum ZZÚ-EU pro dialog (dále jen „fórum ZZÚ-EU“) s každoročními schůzkami orgánů ZZÚ, zástupců členských států a Komise. Fóra ZZÚ-EU se v příslušných případech účastní členové Evropského parlamentu, zástupci EIB a zástupci nejvzdálenějších regionů;
b)
Komise, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, pravidelně vedou třístranné konzultace. Tyto konzultace se konají alespoň čtyřikrát do roka z podnětu Komise nebo na žádost ZZÚ a členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny;
c)
na základě dohody mezi ZZÚ, členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a Komisí se zřídí pracovní skupiny plnící úlohu poradních subjektů, které budou sledovat provádění přidružení a které budou mít formu odpovídající řešeným otázkám. Tyto pracovní skupiny mohou být svolány na žádost Komise, členského státu, nebo ZZÚ. Zajišťují technické diskuse o záležitostech, jež jsou pro ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, obzvláště důležité, a doplňují tak práci odváděnou v rámci fóra ZZÚ-EU a/nebo v rámci třístranných konzultací.
2. Fóru ZZÚ-EU, třístranným konzultacím a pracovním skupinám předsedá Komise, která rovněž plní úlohu jejich sekretariátu.
ČÁST DRUHÁ
OBLASTI SPOLUPRÁCE PRO UDRŽITELNÝ ROZVOJ V RÁMCI PŘIDRUŽENÍ
Kapitola 1
Problematika životního prostředí, změna klimatu a snižování rizika katastrof
Článek 15
Obecné cíle a zásady
V rámci přidružení se může spolupráce v oblasti životního prostředí, změny klimatu a snižování rizika katastrof týkat:
a)
podpory ZZÚ v jejich snaze definovat a provádět politiky, strategie, akční plány a opatření;
b)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o integraci do regionálních sítí a iniciativ;
c)
propagování udržitelného a účinného využívání zdrojů a vybízení k oddělování hospodářského růstu od poškozování životního prostředí a
d)
podpory úsilí ZZÚ působit jako regionální uzly a centra excelence.
Článek 16
Udržitelné řízení a ochrana biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb
Spolupráce v oblasti udržitelného řízení a ochrany biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb se může v rámci přidružení týkat:
a)
podpory vyhlašování chráněných podmořských a suchozemských oblastí a jejich účinné správy, jakož i zlepšování správy chráněných oblastí již existujících;
b)
vybízení k udržitelnému řízení podmořských a suchozemských zdrojů přispívajícímu k ochraně druhů, stanovišť a ekosystémových funkcí mimo chráněné oblasti, zejména ohrožených, zranitelných a vzácných druhů;
c)
posilování ochrany a udržitelného využívání rozmanitosti suchozemských a podmořských organismů a ekosystémů, a to prostřednictvím:
i)
řešení problematiky změny klimatu z hlediska širšího ekosystému udržováním zdravých a odolných ekosystémů a podporou zelené infrastruktury a často mnohonásobně přínosných ekosystémových přístupů k přizpůsobování se změně klimatu a ke zmírňování jejích dopadů,
ii)
posilování kapacit v místním, regionálním a/nebo mezinárodním měřítku podporou výměny informací, poznatků a osvědčených postupů mezi všemi zúčastněnými stranami včetně veřejných orgánů, vlastníků půdy, soukromého sektoru, výzkumných pracovníků a občanské společnosti,
iii)
podpory stávajících programů na ochranu přírody a souvisejících snah v chráněných oblastech a mimo ně,
iv)
rozšiřování znalostní základny a zaplňování stávajících mezer včetně vyčíslování hodnoty ekosystémových funkcí a služeb;
d)
podpory a usnadňování regionální spolupráce za účelem řešení otázek, jako jsou nepůvodní invazní druhy nebo dopady změny klimatu;
e)
vyvíjení mechanismů k navýšení zdrojů včetně plateb za ekosystémové služby.
Článek 17
Udržitelné obhospodařování lesů
Spolupráce v oblasti udržitelného obhospodařování lesů se v rámci přidružení může týkat podpory ochrany a udržitelného obhospodařování lesů včetně jejich úlohy, pokud jde o ochranu životního prostředí před erozí a omezování desertifikace, jakož i zalesňování a řízeného vývozu dřeva.
Článek 18
Jednotný management pobřežních zón
Spolupráce v oblasti jednotného managementu pobřežních zón se v rámci přidružení může týkat:
a)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o účinný a udržitelný management mořských a pobřežních zón prostřednictvím definování strategických a jednotných přístupů k plánování a managementu těchto zón;
b)
navozování souladu mezi hospodářskými a sociálními činnostmi, jako jsou rybolov a akvakultura, cestovní ruch, námořní doprava i zemědělství, a potenciálem, který skýtají mořské a pobřežní zóny z hlediska obnovitelné energie a surovin, s přihlédnutím k dopadům změny klimatu a činnosti člověka.
Článek 19
Námořní záležitosti
Spolupráce v oblasti námořních záležitostí v rámci přidružení se může týkat:
a)
prohlubování dialogu o otázkách společného zájmu v této oblasti;
b)
podporování poznatků o moři, mořské biotechnologie, energie z oceánů, dohledu nad mořským prostředím, managementu pobřežních zón a řízení založeného na ekosystémovém přístupu;
c)
podpory jednotných přístupů na mezinárodní úrovni.
Článek 20
Udržitelné řízení rybích populací
1. V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelného řízení rybích populací zakládá na těchto principech:
a)
závazku k zodpovědnému řízení rybolovu a k uplatňování zodpovědných rybolovných postupů;
b)
zdržení se opatření nebo činností, jež nejsou v souladu se zásadami udržitelného využívání rybolovných zdrojů;
c)
aniž by byly dotčeny stávající či budoucí dvoustranné dohody o partnerství v oblasti rybolovu mezi Unií a ZZÚ, v rámci příslušných instancí přidružení uvedených v článku 14 se Unie a ZZÚ snaží vést pravidelné vzájemné konzultace o ochraně a řízení živých mořských zdrojů a vyměňovat si informace o aktuálním stavu zdrojů.
2. Spolupráce v oblasti uvedené v odstavci 1 se může týkat:
a)
aktivní podpory řádné správy, osvědčených postupů a zodpovědného řízení rybolovu při zachovávání a udržitelném řízení rybích populací, včetně rybích populací společného zájmu a rybích populací řízených regionálními správními organizacemi pro rybolov;
b)
dialogu a spolupráce souvisejících s ochranou rybích populací včetně opatření za účelem boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a účinné spolupráce v rámci regionálních správních organizací pro rybolov a mimo ně. Do dialogu a spolupráce jsou zahrnuty kontrolní a inspekční systémy, pobídky a povinnosti v zájmu účinnějšího řízení rybolovu a pobřežního prostředí v dlouhodobém horizontu.
Článek 21
Udržitelné vodohospodářství
1. Unie a ZZÚ mohou v rámci přidružení spolupracovat v oblasti udržitelného vodohospodářství na vodní politice a budování institucí, na ochraně vodních zdrojů, na problematice zásobování venkova a měst vodou pro domácnosti, průmysl a zemědělství, na problematice skladování a distribuce vody, řízení vodních zdrojů a nakládání s odpadními vodami.
2. V odvětví vodovodů a kanalizací je třeba věnovat zvláštní pozornost dostupnosti pitné vody a kanalizačních služeb v oblastech s nedostatečnou obsluhou a v oblastech obzvlášť vystavených přírodním katastrofám, neboť jejich dostupnost přímo přispívá k rozvoji lidských zdrojů zlepšením zdravotního stavu a zvýšením produktivity.
3. Spolupráce v těchto oblastech se řídí zásadou, že stálá potřeba rozšířit poskytování základních vodovodních a kanalizačních služeb na městské i venkovské obyvatelstvo se musí řešit environmentálně udržitelným způsobem.
Článek 22
Nakládání s odpady
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti nakládání s odpady může týkat podpory uplatňování osvědčených environmentálních postupů při všech souvisejících činnostech včetně omezování vzniku odpadů, recyklace nebo jiných postupů využití, například energie a likvidace odpadů.
Článek 23
Energetika
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelné energetiky může týkat:
a)
výroby energie, jejího přenosu a přístupu k ní, zejména pak rozvoje, podpory, využívání a akumulace udržitelné energie z obnovitelných zdrojů;
b)
politik a předpisů v oblasti energetiky, především formulování politik a přijímání předpisů zaručujících cenově dostupné a udržitelné sazby za energie;
c)
energetické účinnosti, zejména rozvoje a zavádění norem pro energetickou účinnost a zavádění opatření v zájmu energetické účinnosti v různých odvětvích (průmyslových, obchodních, ve veřejném sektoru a v domácnostech), a doprovodných vzdělávacích či osvětových činností;
d)
dopravy, především pak rozvoje, podpory a využívání ekologicky šetrnějších prostředků ve veřejné a soukromé dopravě, například vozidel na hybridní, elektrický či vodíkový pohon, a dále také programů pro spolujízdu a pro cyklodopravu;
e)
územního plánování a výstavby, zejména podpory a zavádění přísných norem environmentální kvality a nízké energetické náročnosti v urbanistickém plánování a výstavbě, a
f)
turistického ruchu, především podpory energeticky soběstačné infrastruktury (založené na energii z obnovitelných zdrojů) a/nebo infrastruktury pro ekoturistiku.
Článek 24
Změna klimatu
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti změny klimatu podpora iniciativ ZZÚ souvisejících se zmírňováním změny klimatu a s přizpůsobováním se jejím nepříznivým dopadům a může zahrnovat:
a)
sběr důkazů; vytipovávání nejvýznamnějších rizik a územních, regionálních a/nebo mezinárodních akcí, plánů nebo opatření za účelem přizpůsobení se změně klimatu nebo zmírnění jejích nepříznivých dopadů;
b)
zapracovávání problematiky přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování dopadů změny klimatu do veřejných politik a strategií;
c)
rozpracovávání a určování statistických údajů a ukazatelů jakožto zásadních nástrojů pro tvorbu a provádění politiky a
d)
podporu ZZÚ v jejich účasti v regionálním a mezinárodním dialogu v zájmu posílení spolupráce, včetně výměny poznatků a zkušeností.
Článek 25
Snižování rizika katastrof
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti snižování rizika katastrof může týkat:
a)
rozvíjení nebo zdokonalování systémů, včetně infrastruktur, pro prevenci katastrof a pro připravenost na ně včetně systémů pro předpovídání a včasné varování v zájmu omezení důsledků katastrof;
b)
prohlubování vědomostí o ohroženosti katastrofami a rozvoje stávajících kapacit pro reakci v ZZÚ a v regionech, kde se nacházejí;
c)
posilování zavedených opatření pro prevenci katastrof a pro připravenost na ně na místní, národní a regionální úrovni;
d)
zvyšování kapacit pro reakci dotčených aktérů v zájmu jejich lepší koordinovanosti, efektivity a účinnosti;
e)
zlepšování způsobu, jakým se obyvatelstvu poskytují informace a jakým se zvyšuje jeho povědomí o ohroženosti, prevenci, přípravě a reakci v případě katastrof, přičemž patřičnou pozornost je třeba věnovat zvláštním potřebám osob se zdravotním postižením;
f)
prohlubování spolupráce mezi klíčovými aktéry zapojenými do civilní ochrany a
g)
podpory ZZÚ v účasti v regionálních, evropských a/nebo mezinárodních instancích v zájmu pravidelnější výměny informací a v zájmu užší spolupráce mezi různými partnery v případě katastrof.
Kapitola 2
Přístupnost
Článek 26
Obecné cíle
1. V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti přístupnosti:
a)
zajistit lepší přístup ZZÚ ke světovým dopravním sítím a
b)
zajistit lepší přístup ZZÚ k informačním a komunikačním technologiím a službám.
2. Spolupráce v oblasti uvedené v odstavci 1 se může týkat:
a)
tvorby politiky a budování institucí;
b)
silniční, železniční, letecké, námořní a vnitrozemské vodní dopravy a
c)
skladovacích prostor v přístavech a na letištích.
Článek 27
Námořní doprava
1. V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti námořní dopravy rozvoj a podpora účinných a nákladově efektivních služeb námořní dopravy v ZZÚ a spolupráce se může týkat:
a)
podpory účinné přepravy nákladů za hospodářsky a obchodně životaschopné sazby;
b)
usnadnění většího zapojení ZZÚ do mezinárodních přepravních služeb;
c)
podpory regionálních programů;
d)
podpory místního soukromého sektoru v zapojování do přepravní činnosti a
e)
rozvoje infrastruktury.
2. Unie a ZZÚ podporují bezpečnost přepravy, bezpečnost posádek a prevenci znečištění.
Článek 28
Letecká doprava
Spolupráce v oblasti letecké dopravy se v rámci přidružení může týkat:
a)
reformy a modernizace letecké dopravy v ZZÚ;
b)
podpory rentability a konkurenceschopnosti letecké dopravy v ZZÚ;
c)
usnadnění investic a účasti soukromého sektoru a
d)
propagace výměny poznatků a osvědčených podnikatelských postupů.
Článek 29
Bezpečnost letecké dopravy
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti bezpečnosti letecké dopravy podpora ZZÚ v jejich úsilí o dodržování příslušných mezinárodních norem a spolupráce se může týkat například:
a)
uplatňování systémů pro bezpečnost letového provozu;
b)
provádění bezpečnostních kontrol na letištích a posílení kapacity orgánů civilního letectví k řízení veškerých aspektů provozní bezpečnosti, za které odpovídají, a
c)
rozvoje infrastruktury a lidských zdrojů.
Článek 30
Služby informačních a komunikačních technologií
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti služeb informačních a komunikačních technologií (IKT) podněcovat v ZZÚ inovace, hospodářský růst a zlepšování každodenního života občanů a podniků, včetně podpory přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením. Spolupráce se zaměřuje zejména na posilování regulatorní kapacity ZZÚ a může podporovat rozmach sítí a služeb IKT následujícími opatřeními:
a)
vytvořením předvídatelného právního prostředí, které bude udržovat krok s technickým vývojem, stimulovat růst a inovace a podporovat hospodářskou soutěž a ochranu spotřebitele;
b)
dialogem o rozličných aspektech politiky, co se týče podpory a sledování informační společnosti;
c)
výměnou informací o normách a o problematice interoperability;
d)
podporou spolupráce v oblasti výzkumu IKT a v oblasti výzkumné infrastruktury založené na IKT;
e)
rozvojem služeb a aplikací v oblastech se silným dopadem na společnost.
Kapitola 3
Výzkum a inovace
Článek 31
Spolupráce na výzkumu a inovacích
Spolupráce na výzkumu a inovacích v rámci přidružení může probíhat ve vědě a technice včetně informačních a komunikačních technologií a jejím cílem je přispívat k udržitelnému rozvoji ZZÚ a podporovat úlohu ZZÚ jako regionálních uzlů a center excelence, jakož i jejich průmyslovou konkurenceschopnost. Spolupráce se může konkrétně týkat:
a)
dialogu, koordinace a navozování synergií mezi politikami a iniciativami ZZÚ a Unie týkajícími se vědy, techniky a inovací;
b)
tvorby politiky a budování institucí v ZZÚ a společných akcí na místní, národní nebo regionální úrovni v zájmu rozvoje vědeckých, technických a inovačních činností a jejich aplikace;
c)
spolupráce mezi právními subjekty ze ZZÚ, Unie, členských států a třetích zemí;
d)
zapojení jednotlivých výzkumných pracovníků, výzkumných orgánů, malých a středních podniků a právních subjektů ze ZZÚ do rámce pro spolupráci související s unijními výzkumnými a inovačními programy a Programem pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky (COSME) a
e)
odborné přípravy, mezinárodní mobility a výměn výzkumných pracovníků ze ZZÚ.
Kapitola 4
Mládež, vzdělávání, odborná příprava, zdraví, zaměstnanost a sociální politika
Článek 32
Mládež
1. Unie zajistí, aby se fyzické osoby ze ZZÚ, jak jsou definovány v článku 50, mohly účastnit unijních iniciativ týkajících se mládeže na stejném základě jako státní příslušníci členských států.
2. Přidružení usiluje o upevňování vazeb mezi mladými lidmi žijícími v ZZÚ a v Unii, a to mimo jiné propagací studijní mobility mládeže ze ZZÚ, jakož i podporou vzájemného porozumění mezi mladými lidmi.
Článek 33
Vzdělávání a odborná příprava
1. Spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy se v rámci přidružení může týkat:
a)
poskytování vysoce kvalitního inkluzívního vzdělávání na úrovni základního, středního a vysokého školství a v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a
b)
podpory ZZÚ při definování a provádění politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy.
2. Unie zajistí, aby se fyzické osoby ze ZZÚ, jak jsou definovány v článku 50, mohly účastnit unijních iniciativ v oblasti vzdělávání a odborné přípravy na stejném základě jako státní příslušníci členských států.
3. Unie zajistí, aby se vzdělávací subjekty a instituce ze ZZÚ mohly účastnit unijních iniciativ pro spolupráci souvisejících se vzděláváním na stejném základě jako subjekty a instituce členských států nabízející vzdělávání a odbornou přípravu.
Článek 34
Zaměstnanost a sociální politika
1. Unie a ZZÚ udržují dialog v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky v zájmu přispění k hospodářskému a sociálnímu rozvoji ZZÚ a k podpoře důstojné práce v ZZÚ a v regionech, kde se nacházejí. Tento dialog také usiluje o podporu orgánů ZZÚ v jejich snaze o rozpracování politik a právních předpisů v této oblasti.
2. Dialog spočívá především ve výměně informací a osvědčených postupů, co se týče politik a právních předpisů v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky, které jsou ve společném zájmu Unie a ZZÚ. V tomto směru se bere v úvahu problematika jako rozvíjení dovedností, sociální ochrana, sociální dialog, rovné příležitosti, zákaz diskriminace a přístupnost pro osoby se zdravotním postižením, bezpečnost a ochrana zdraví při práci a jiné pracovní normy apod.
Článek 35
Veřejné zdraví
V rámci přidružení usiluje spolupráce v oblasti veřejného zdraví o posilování kapacity ZZÚ pro dozor, včasnou detekci a reakci v souvislosti s výskytem přenosných nemocí, a to mimo jiné následujícími opatřeními:
a)
akcemi k posílení připravenosti a schopnosti reagovat na přeshraniční zdravotní hrozby (například infekční nemoci), které by měly stavět na existujících strukturách a měly by být zacíleny na neobvyklé události;
b)
budováním kapacit prostřednictvím posilování sítí hygienických stanic na regionální úrovni, prostřednictvím usnadňování výměny informací mezi odborníky a prostřednictvím podporování odpovídající odborné přípravy;
c)
vyvíjením nástrojů a komunikačních platforem, jakož i programů elektronického vzdělávání zvlášť uzpůsobených konkrétním potřebám ZZÚ.
Kapitola 5
Kultura
Článek 36
Kulturní výměny a dialog
1. V rámci přidružení se spolupráce na kulturních výměnách a dialogu může týkat:
a)
samostatného rozvoje ZZÚ v rámci procesu zaměřeného na lidi samotné a ukotveného v kultuře každého národa;
b)
podporování politik a opatření přijímaných příslušnými orgány ZZÚ v zájmu rozvoje jejich lidských zdrojů, v zájmu posílení jejich vlastních tvůrčích kapacit a v zájmu podpory jejich kulturní identity;
c)
zapojování obyvatelstva do procesu rozvoje;
d)
prohlubování vzájemného porozumění a podporování výměn informací o kulturní a audiovizuální problematice prostřednictvím dialogu.
2. Unie a ZZÚ v rámci spolupráce usilují o podněcování vzájemných kulturních výměn, a to prostřednictvím:
a)
spolupráce mezi kulturními a tvůrčími odvětvími všech partnerů;
b)
podporování pohybu kulturních a tvůrčích děl a subjektů mezi stranami;
c)
spolupráce na politice v zájmu rozvoje politik, inovací, získávání publika a nových podnikatelských modelů.
Článek 37
Spolupráce v audiovizuální oblasti
1. V rámci přidružení usilují strany v rámci spolupráce v audiovizuální oblasti o vzájemnou podporu své audiovizuální produkce, a to prostřednictvím:
a)
spolupráce a výměn mezi subjekty činnými v oblasti rozhlasového a televizního vysílání;
b)
podporování výměn audiovizuálních děl;
c)
výměny informací a názorů ohledně politiky rozhlasového a televizního vysílání a regulačního rámce mezi příslušnými orgány;
d)
podpory navštěvování mezinárodních akcí pořádaných na území stran i ve třetích zemích a účasti na nich.
2. Audiovizuální díla vznikající v koprodukci mají nárok na výhody z veškerých režimů pro podporu místního nebo regionálního kulturního obsahu zavedených v Unii, v ZZÚ a v členských státech, s nimiž jsou ZZÚ spojeny.
Článek 38
Scénická umění
Spolupráce v oblasti scénického umění se v rámci přidružení může týkat:
a)
usnadňování intenzivnějších kontaktů mezi umělci věnujícími se scénické tvorbě prostřednictvím odborných výměn a přípravy, včetně účasti na konkurzech, rozvíjení sítí a podpory jejich vytváření;
b)
podporování společných produkcí mezi producenty z jednoho či několika členských států Unie a z jedné či několika ZZÚ a
c)
podporování rozvoje mezinárodních norem v oblasti divadelních technologií a využívání jevištních znaků, a to i prostřednictvím příslušných normalizačních orgánů.
Článek 39
Ochrana kulturního dědictví a historických památek
V rámci přidružení usiluje spolupráce v oblasti ochrany hmotného i nehmotného kulturního dědictví a historických památek o podporu výměn poznatků a osvědčených postupů prostřednictvím:
a)
výměn odborníků;
b)
spolupráce na odborné přípravě;
c)
vědomování místní veřejnosti a
d)
poradenství ohledně ochrany historických památek a chráněných míst a ohledně legislativy a provádění opatření souvisejících s kulturním dědictvím, zejména pokud jde o zapojování problematiky ochrany do místního života.
Kapitola 6
Boj proti organizované trestné činnosti
Článek 40
Boj proti organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci
1. Spolupráce na boji proti organizované trestné činnosti může v rámci přidružení zahrnovat:
a)
vývoj inovativních a účinných prostředků policejní a justiční spolupráce, včetně spolupráce s dalšími zúčastněnými stranami (například občanskou společností), pro předcházení organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci a pro boj proti nim, a
b)
podporu v zájmu zefektivnění politik ZZÚ pro předcházení organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci a pro boj proti nim, pro předcházení výrobě, distribuci a obchodu s omamnými a psychotropními látkami všeho druhu a pro boj proti nim, jakož i pro prevenci a omezování užívání drog a újmy či škod s ním spojených, jež bude přihlížet k práci, kterou v těchto oblastech odvádějí mezinárodní organizace, a jež bude mít mimo jiné následující formy:
i)
formu odborné přípravy a budování kapacit pro předcházení organizované trestné činnosti včetně obchodu s lidmi, pohlavního zneužívání a pohlavního vykořisťování dětí, terorismu a korupce a pro boj proti nim,
ii)
formu protidrogové prevence včetně odborné přípravy, vzdělávání a propagace zdraví a formu léčby a rehabilitace závislých uživatelů drog včetně projektů pro opětovné začleňování závislých uživatelů drog do pracovního a společenského života,
iii)
formu vypracovávání účinných opatření pro vymáhání práva,
iv)
formu technické, finanční a administrativní výpomoci při vypracovávání účinných politik a právních předpisů proti obchodu s lidmi, zejména pokud jde o osvětové kampaně, mechanismy předávání obětí příslušným specialistům a systémy ochrany obětí, se zapojením všech příslušných zúčastněných stran a občanské společnosti,
v)
formu technické, finanční a administrativní výpomoci při prevenci, léčbě a omezování zdravotních dopadů spojených s užíváním drog,
vi)
formu technické výpomoci v zájmu podpory rozpracovávání právních předpisů a politiky proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a
vii)
formu technické výpomoci a odborné přípravy v zájmu podpory budování kapacit a podpory dodržování mezinárodních protikorupčních norem, zejména norem stanovených v Úmluvě OSN proti korupci.
2. V rámci přidružení spolupracují ZZÚ s Unií v souladu s články 70 a 71 na boji proti praní peněz a financování terorismu.
Kapitola 7
Cestovní ruch
Článek 41
Cestovní ruch
Spolupráce v oblasti cestovního ruchu může v rámci přidružení zahrnovat:
a)
opatření zaměřená na vymezení, přizpůsobení a rozvoj udržitelných politik v oblasti cestovního ruchu;
b)
opatření a akce zaměřené na rozvoj a podporu udržitelného cestovního ruchu;
c)
opatření zaměřená na začlenění udržitelného cestovního ruchu do společenského, kulturního a hospodářského života občanů ZZÚ.
ČÁST TŘETÍ
OBCHOD A SPOLUPRÁCE SOUVISEJÍCÍ S OBCHODEM
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
Obecné cíle
Obecným cílem obchodu a s obchodem související spolupráce mezi Unií a ZZÚ je:
a)
podpořit hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ navázáním úzkých hospodářských vztahů mezi nimi a Unií jako celkem;
b)
podnítit účinnou integraci ZZÚ do regionálního a světového hospodářství a rozvoj obchodu se zbožím a službami;
c)
podpořit ZZÚ v tvorbě příznivého investičního prostředí v zájmu posílení jejich sociálního a hospodářského rozvoje;
d)
podpořit stabilitu, solidnost a transparentnost globálního finančního systému a řádnou daňovou správu;
e)
podpořit diverzifikaci hospodářství ZZÚ;
f)
posílit schopnosti ZZÚ tvořit a provádět politiky potřebné pro rozvoj jejich obchodu se zbožím a službami;
g)
posílit vývozní a obchodní kapacity ZZÚ;
h)
v příslušných případech podpořit ZZÚ v úsilí o sladění nebo sblížení jejich místních právních předpisů s právními předpisy Unie;
i)
nabídnout příležitosti pro cílenou spolupráci a dialog s Unií na poli obchodu a v oblastech s ním spojených.
HLAVA II
REŽIMY PRO OBCHOD SE ZBOŽÍM A SLUŽBAMI A PRO USAZOVÁNÍ
Kapitola 1
Režim obchodu se zbožím
Článek 43
Volný přístup pro původní zboží
1. Produkty pocházející ze ZZÚ se dovážejí do Unie s osvobozením od cla.
2. Definice pojmu původní produkty a související metody správní spolupráce jsou stanoveny v příloze VI.
Článek 44
Množstevní omezení a opatření s rovnocenným účinkem
1. Na dovoz produktů pocházejících ze ZZÚ neuplatňuje Unie žádná množstevní omezení ani opatření s rovnocenným účinkem.
2. Odstavec 1 nevylučuje zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu z důvodu veřejné mravnosti, veřejného pořádku, ochrany zdraví a života lidí a zvířat, ochrany rostlin, ochrany národního kulturního pokladu, jenž má uměleckou, historickou nebo archeologickou hodnotu, uchování vyčerpatelných přírodních zdrojů nebo ochrany průmyslového a obchodního vlastnictví.
Zákazy nebo omezení uvedené v prvním pododstavci v žádném případě nesmějí sloužit jako prostředky svévolné nebo neoprávněné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu obecně.
Článek 45
Opatření přijatá ZZÚ
1. Orgány ZZÚ mohou zachovat nebo zavést taková cla či množstevní omezení na dovoz produktů pocházejících z Unie, jaká považují s ohledem na své potřeby rozvoje za nezbytná.
2. Pro oblasti, jež tato kapitola upravuje, zaručí ZZÚ Unii zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení, než poskytuje hlavním obchodním partnerům definovaným v odstavci 4.
3. Odstavec 2 nevylučuje možnost, aby ZZÚ zaručily určitým jiným ZZÚ nebo ostatním rozvojovým zemím příznivější zacházení, než jaké je poskytováno Unii.
4. Pro účely této hlavy se „obchodní velmocí“ rozumí jakákoli rozvinutá země nebo jakákoli země, která se podílela na objemu světového vývozu zboží více než jedním procentem, nebo, aniž je dotčen odstavec 3, jakákoli skupina zemí jednajících jednotlivě nebo kolektivně nebo prostřednictvím dohody o hospodářské integraci, která se dohromady podílela na objemu světového vývozu zboží více než 1,5 %. Pro tento výpočet se použijí nejnovější dostupné oficiální údaje Světové obchodní organizace o předních vývozcích na světovém trhu se zbožím (mimo obchod uvnitř Unie).
5. Orgány ZZÚ poskytnou Komisi do 2. dubna 2014 celní sazebník a seznam množstevních omezení, která uplatňují podle tohoto rozhodnutí.
Orgány ZZÚ rovněž Komisi oznámí všechny změny těchto dokumentů a datum přijetí těchto změn.
Článek 46
Zákaz diskriminace
1. Unie se zdrží diskriminace jednotlivých ZZÚ a ZZÚ se zdrží diskriminace jednotlivých členských států.
2. V souladu s článkem 65 se provádění určitých ustanovení tohoto rozhodnutí, zejména čl. 44 odst. 2 a článků 45, 48, 49 a 51 a čl. 59 odst. 3 nepovažuje za diskriminaci.
Článek 47
Podmínky pohybu odpadů
1. Pohyb odpadů mezi členskými státy a ZZÚ je kontrolován podle mezinárodního a unijního práva. V zájmu ochrany životního prostředí a veřejného zdraví podporuje Unie navázání a rozvoj skutečné mezinárodní spolupráce v této oblasti.
2. Unie zakáže veškerý přímý i nepřímý vývoz odpadů do ZZÚ, s výjimkou vývozu odpadů nezařazených jako nebezpečné a určených pro využití, a orgány ZZÚ současně zakáží přímý i nepřímý dovoz takových odpadů na své území z Unie či třetí země, aniž jsou dotčeny zvláštní mezinárodní závazky v těchto oblastech, jež byly nebo budou přijaty na příslušných mezinárodních fórech.
3. Pokud jde o ty ZZÚ, které pro své ústavní postavení nejsou stranou Basilejské úmluvy, urychlí jejich příslušné orgány přijetí vnitřních právních a správních opatření nezbytných pro provedení Basilejské úmluvy.
4. Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, také podpoří přijetí nezbytných vnitřních právních a správních předpisů těmito ZZÚ, aby mohly být provedeny tyto akty:
a)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 (4), konkrétně:
-
článek 40, pokud jde o vývoz odpadů do zámořských zemí a na zámořská území,
-
článek 46, pokud jde o dovoz odpadů ze zámořských zemí a území;
b)
nařízení Komise (ES) č. 1418/2007 (5) a
c)
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES (6), s výhradou transpozičních lhůt stanovených článkem 16 této směrnice.
5. Jedna či několik ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou spojeny, mohou používat na vývoz odpadů ze ZZÚ do příslušného členského státu vlastní postupy.
6. V takovém případě členský stát, s nímž jsou ZZÚ spojeny, oznámí Komisi použitelné právní předpisy do 2. července 2014, jakož i jakékoli budoucí relevantní právní předpisy a všechny jejich změny.
Článek 48
Dočasné odnětí preferencí
Pokud se Komise domnívá, že existují dostatečné důvody k pochybnostem o správném provádění tohoto rozhodnutí, zahájí konzultace s danou ZZÚ a s členských státem, s nimž má ZZÚ zvláštní vztah, aby zajistila řádné provádění tohoto rozhodnutí. V případě, že tyto konzultace nevedou k vzájemně přijatelnému způsobu provádění tohoto rozhodnutí, může Unie dané ZZÚ dočasně odejmout preference podle přílohy VII.
Článek 49
Ochranná a kontrolní opatření
V zájmu zajištění řádného provedení tohoto rozhodnutí může Unie přijmout ochranná a kontrolní opatření podle přílohy VIII.
Kapitola 2
Režim pro obchod službami a usazování
Článek 50
Definice
Pro účely této kapitoly se:
a)
„fyzickou osobou ze ZZÚ“ rozumí osoba s obvyklým bydlištěm v ZZÚ, která je státním příslušníkem členského státu nebo která má právní postavení specifické pro ZZÚ. Touto definicí nejsou dotčena práva udělená občanstvím Unie ve smyslu Smlouvy o fungování EU;
b)
„právnickou osobou ze ZZÚ“ rozumí právnická osoba ze ZZÚ zřízená podle právních předpisů dané ZZÚ se sídlem, ústřední správou nebo hlavní provozovnou na území této ZZÚ; má-li právnická osoba v ZZÚ pouze sídlo či ústřední správu, nepovažuje se za právnickou osobu ze ZZÚ, ledaže by provozovala činnost se skutečnou a trvalou vazbou na hospodářství dané země či území;
c)
na zacházení dohodnuté mezi Unií a ZZÚ použijí příslušné definice stanovené dohodami o hospodářské integraci uvedenými v čl. 51 odst. 1.
Článek 51
Nejpříznivější zacházení
1. Pokud jde o jakákoli opatření, jež mají dopad na obchod, pokud jde o služby a usazování ve všech hospodářských činnostech:
a)
Unie poskytne fyzickým a právnickým osobám ze ZZÚ zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení poskytované obdobným fyzickým a právnickým osobám každé třetí země, s níž Unie uzavřela či uzavře dohodu o hospodářské integraci;
b)
ZZÚ poskytnou fyzickým a právnickým osobám z Unie zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení poskytované obdobným fyzickým a právnickým osobám z každé obchodní velmoci, s níž po 1. lednu 2014 uzavřely dohodu o hospodářské integraci.
2. Povinnosti vymezené v odstavci 1 tohoto článku se nevztahují na zacházení poskytované:
a)
v rámci vnitřního trhu vyžadujícího, aby jeho strany výrazně sblížily své právní předpisy za účelem odstranění nediskriminačních překážek usazování a obchodu službami;
b)
na základě opatření pro uznávání kvalifikací, licencí nebo obezřetnostních opatření v souladu s článkem VII Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS) nebo její přílohy o finančních službách. Tím nejsou dotčena zvláštní opatření přijatá ZZÚ podle tohoto článku;
c)
na základě jakékoli mezinárodní dohody nebo ujednání týkajících se zcela nebo zejména zdanění;
d)
na základě opatření, na něž se vztahuje výjimka ze zacházení podle nejvyšších výhod, je-li zapsáno v souladu s čl. II odst. 2 GATS.
3. S cílem prosazovat nebo podporovat místní zaměstnanost mohou orgány ZZÚ přijímat předpisy pro podporu svých fyzických osob a místních činností. V tom případě uvědomí orgány ZZÚ Komisi o předpisech, jaké přijaly, a Komise o nich uvědomí členské státy.
Článek 52
Odborné kvalifikace
Pokud jde o povolání lékaře, zubního lékaře, porodní asistentky, všeobecné sestry nebo ošetřovatele, farmaceuta a veterinárního lékaře, přijme Rada v soulad s článkem 203 Smlouvy o fungování EU seznam odborných kvalifikací specifických pro ZZÚ, které jsou uznávány v členských státech.
HLAVA III
OBLASTI SOUVISEJÍCÍ S OBCHODEM
Kapitola 1
Obchod a udržitelný rozvoj
Článek 53
Obecný přístup
Cílem obchodu a související spolupráce v rámci přidružení je přispět k udržitelnému rozvoji z hlediska hospodářského, sociálního i z hlediska ochrany životního prostředí.
V této souvislosti platí, že vnitrostátní právní ani správní předpisy ZZÚ v oblasti životního prostředí nebo práce nesmí být za účelem podpory obchodu či investic zmírněny.
Článek 54
Environmentální normy a normy týkající se změny klimatu v obchodě
1. Cílem obchodu a související spolupráce v rámci přidružení je posílit vzájemnou podporu mezi obchodní politikou a politikou životního prostředí a příslušnými závazky. Při obchodu a související spolupráci v rámci přidružení se zohlední zásady uplatňované při mezinárodní správě záležitostí týkajících se životního prostředí, jakož i mnohostranné dohody o životním prostředí.
2. Plní se konečný cíl Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu a jejího Kjótského protokolu. Spolupráce staví na vývoji budoucí právně závazné mezinárodní dohody zahrnující závazky všech stran ohledně zmírňování v souladu s prováděním rozhodnutí, která přijala konference stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu.
3. Opatření, jimiž se provádějí mnohostranné dohody o životním prostředí, se neuplatňují způsobem, který by vytvářel nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi partnery nebo skrytého omezení obchodu.
Článek 55
Pracovní normy v oblasti obchodu
1. Cílem přidružení je podpora obchodu způsobem, který vede k plné a produktivní zaměstnanosti a slušné práci pro všechny.
2. Mezinárodně uznávané hlavní pracovní normy, vymezené úmluvami Mezinárodní organizace práce, se dodržují a provádějí v právních předpisech i v praxi. Mezi tyto pracovní normy patří zejména dodržování svobody sdružování, právo na kolektivní vyjednávání, zrušení všech forem nucené nebo povinné práce, odstranění nejhorších forem dětské práce, minimální věk pro vstup do zaměstnání a zákaz diskriminace v zaměstnání.
3. Na porušení hlavních pracovních norem se nelze odvolávat, ani je nelze jinak využít jako legitimní komparativní výhodu. Uvedené normy nesmí být používány k protekcionistickým účelům.
Článek 56
Udržitelný obchod s produkty rybolovu
V zájmu podpory udržitelného řízení rybích populací může být součástí přidružení spolupráce v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a souvisejícímu obchodu. Cílem spolupráce v této oblasti je:
a)
podpora provádění opatření, která se přijímají v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a souvisejícímu obchodu v ZZÚ;
b)
usnadňování spolupráce mezi ZZÚ a regionálními správními organizacemi pro rybolov, zejména při rozvoji a účinném provádění kontrolních a inspekčních režimů, pobídek a opatření v zájmu dlouhodobého účinného řízení rybolovu a mořských ekosystémů.
Článek 57
Udržitelný obchod se dřevem
V rámci přidružení usilují strany při spolupráci v oblasti obchodu se dřevem o podporu obchodu s legálně vytěženým dřevem. Součástí této spolupráce může být dialog o regulačních opatřeních nebo výměna informací o tržních či dobrovolně přijatých opatřeních, například lesní certifikaci či ekologických politikách obstarávání zakázek.
Článek 58
Rozvoj udržitelného obchodu
1. V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelného rozvoje může týkat:
a)
usnadňování a podpory obchodu a investic týkajících se ekologického zboží a služeb, mimo jiné vypracováním a prováděním místních právních předpisů, jakož i obchodu a investic týkajících se zboží přispívajícího ke zlepšení sociálních podmínek v ZZÚ;
b)
pomoci při odstraňování překážek obchodu či investic týkajících se zboží a služeb se zvláštním významem pro zmírňování dopadů klimatických změn, jako jsou udržitelné obnovitelné energie, energeticky účinné produkty a služby, mimo jiné prostřednictvím přijetí takových politických rámců, jež povedou k využívání nejlepších dostupných technologií, a podporou norem reagujících na environmentální a hospodářské potřeby a snižujících technické překážky obchodu;
c)
podpory obchodu se zbožím, které přispívá ke zlepšení sociálních podmínek a používání postupů příznivých pro životní prostředí, včetně zboží, na něž se vztahují dobrovolné koncepce záruk udržitelnosti jako spravedlivý a etický obchod, ekoznačky a režimy certifikace produktů vyrobených z přírodních zdrojů;
d)
podpory mezinárodně uznávaných zásad a pokynů v oblasti sociální odpovědnosti podniků a prosazování těchto zásad a pokynů u společností působících v ZZÚ;
e)
výměny informací a osvědčených postupů v oblasti sociální odpovědnosti podniků.
2. Při plánování a provádění opatření na ochranu životního prostředí nebo ochranu pracovních podmínek s možným dopadem na obchod či investice zohlední Unie a ZZÚ dostupné vědecké a technické poznatky, jakož i příslušné mezinárodní normy, pokyny a doporučení, včetně zásady předběžné opatrnosti.
3. Při přípravě, zavádění a provádění veškerých opatření na ochranu životního prostředí a ochranu pracovních podmínek s dopadem na obchod či investice zajistí Unie a ZZÚ úplnou transparentnost.
Kapitola 2
Ostatní oblasti související s obchodem
Článek 59
Běžné platby a pohyb kapitálu
1. Strany neuloží žádná omezení plateb ve volně směnitelné měně na běžném účtu platební bilance mezi rezidenty Unie a ZZÚ.
2. Pokud jde o transakce na kapitálovém účtu platební bilance, členské státy ani ZZÚ neuloží žádná omezení na volný pohyb kapitálu určeného na přímé investice do společností podle práva hostitelského členského státu, země či území, a zajistí, aby aktiva vytvořená těmito investicemi a veškerý zisk z nich plynoucí mohly být realizovány a repatriovány.
3. Unii a ZZÚ mají právo přijmout opatření uvedená v článcích 64, 65, 66, 75 a 215 Smlouvy o fungování EU přiměřeně v souladu s podmínkami stanovenými v těchto článcích
4. Orgány ZZÚ, dotčené členské státy a Unie se o každém takovém opatření neprodleně informují a co nejdříve předloží harmonogram pro jejich odstranění.
Článek 60
Politiky hospodářské soutěže
V zájmu odstranění narušování hospodářské soutěže a s náležitým ohledem na různé úrovně rozvoje a hospodářských potřeb ZZÚ se provádějí celostátní, regionální nebo místní pravidla a politiky zahrnující kontrolu a za jistých podmínek zákaz dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve shodě mezi podniky, jejichž cílem nebo výsledkem je zabránění hospodářské soutěži, její omezení nebo narušení. Tento zákaz se vztahuje také na zneužívání dominantního postavení jedním nebo více podniky na území Unie nebo ZZÚ.
Článek 61
Ochrana práv duševního vlastnictví
1. Zajistí se přiměřená a účinná úroveň ochrany práv duševního vlastnictví včetně prostředků pro vynucování těchto práv v souladu s nejvyššími mezinárodními normami s cílem snížit narušování a překážky dvoustranného obchodu.
2. V rámci přidružení se může spolupráce v této oblasti týkat přípravy právních předpisů na ochranu a vymáhání práv duševního vlastnictví, předcházení zneužívání těchto práv jejich držiteli a porušování těchto práv soutěžiteli a podpory regionálních organizací duševního vlastnictví zapojených do vymáhání a ochrany, včetně odborné přípravy personálu.
Článek 62
Technické překážky obchodu
Přidružení může zahrnovat spolupráci v oblasti technické regulace zboží, normalizace, posuzování shody, akreditace, dozoru nad trhem a zajišťování kvality, aby byly odstraněny zbytečné technické překážky obchodu mezi Unií a ZZÚ a sníženy rozdíly v těchto oblastech.
Článek 63
Spotřebitelská politika, ochrana zdraví spotřebitele a obchod
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti spotřebitelské politiky, ochrany zdraví spotřebitele a obchodu může týkat přípravy správních a právních předpisů v oblasti spotřebitelské politiky a ochrany zdraví spotřebitele, aby byly odstraněny zbytečné překážky obchodu.
Článek 64
Sanitární a fytosanitární opatření
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření:
a)
usnadňovat obchod mezi Unií a ZZÚ jako celky a mezi ZZÚ a třetími zeměmi a současně chránit zdraví či život lidí, zvířat nebo rostlin podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obsažené v Dohodě o WTO;
b)
cřešit problémy v souvislosti se sanitárními a fytosanitárními opatřeními;
c)
zajistit transparentnost sanitárních a fytosanitárních opatření použitelných v obchodě mezi Unií a ZZÚ;
d)
podporovat harmonizaci opatření s mezinárodními normami podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obsažené v Dohodě o WTO;
e)
podporovat účinnou účast ZZÚ v organizacích stanovujících mezinárodní sanitární a fytosanitární normy;
f)
podporovat konzultace a výměny mezi ZZÚ a evropskými ústavy a laboratořemi;
g)
vytvořit a posilovat technickou kapacitu ZZÚ pro provádění a sledování sanitárních a fytosanitárních opatření;
h)
podporovat převod technologií v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření.
Článek 65
Zákaz protekcionistických opatření
Ustanovení kapitoly 1 a 2 nesmí být použita jako nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace nebo skryté omezení obchodu.
Kapitola 3
Měnové a daňové záležitosti
Článek 66
Vyjmutí z daňové povinnosti
1. Aniž je dotčen článek 67, nevztahuje se zacházení v rámci doložky nejvyšších výhod poskytované v souladu s tímto rozhodnutím na daňové výhody, které si členské státy nebo orgány ZZÚ poskytují nebo mohou v budoucnosti poskytovat na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
2. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání přijetí nebo vynucování jakéhokoli opatření s cílem zamezit vyhýbání se daňové povinnosti nebo daňovým únikům podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
3. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání příslušným orgánům rozlišovat při používání odpovídajících ustanovení svých daňových předpisů mezi plátci daně, kteří nejsou ve stejné situaci, zejména s ohledem na jejich místo pobytu nebo s ohledem na místo, kde je investován jejich kapitál.
Článek 67
Daňové a celní režimy zakázek financovaných z prostředků Unie
1. ZZÚ uplatňují na zakázky financované z daňových a celních režimů Unie zacházení neméně příznivé, než je zacházení uplatňované vůči členskému státu, s nímž jsou spojeny nebo vůči státům, jimž je poskytováno zacházení podle nejvyšších výhod, nebo vůči mezinárodním rozvojovým organizacím, s nimiž navázaly vztahy, podle toho, které zacházení je nejpříznivější.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, vztahuje se na zakázky financované Unií následující režim:
a)
v ZZÚ, které jsou příjemcem pomoci, nepodléhá zakázka žádnému stávajícímu či budoucímu kolkovnému ani registračním poplatkům či daňovým poplatkům s rovnocenným účinkem; tyto zakázky však jsou registrovány podle právních předpisů platných v ZZÚ a může za ně být vyžadován poplatek, který odpovídá poskytnuté službě;
b)
zisky nebo příjmy vznikající z provádění zakázek se zdaňují podle vnitřní daňové úpravy přijímajících ZZÚ za předpokladu, že fyzická nebo právnická osoba, která tohoto zisku nebo příjmu dosahuje, má v daných ZZÚ stálou provozovnu nebo že provádění zakázky trvá déle než šest měsíců;
c)
podniky, které musí pro provádění zakázek na stavební práce dovézt zařízení, využijí pro uvedené zařízení systém dočasného dovozu podle vnitrostátních právních předpisů přijímajících ZZÚ, pokud o to požádají;
d)
každé profesionální zařízení potřebné pro provádění úkolů stanovených v zakázce na služby se dočasně propustí do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem, jestliže tato cla, daně a poplatky nepředstavují odměnu za poskytnuté služby;
e)
dovoz na základě zakázek na dodávky se propouští do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem. Zakázky na dodávky pocházející z dotyčné ZZÚ se uzavírají na základě cen dodávek ze závodu, k nimž mohou být přičteny takové vnitřní daňové poplatky, jaké mohou být uplatňovány na takové dodávky v dané ZZÚ;
f)
paliva, maziva a uhlovodíková pojiva a všechny materiály použité v plnění zakázek na stavební práce se považují za zakoupené na místním trhu a podléhají daňové úpravě použitelné na základě právních předpisů platných v přijímající ZZÚ;
g)
spotřební zboží dovezené pro potřebu fyzických osob jiných než zaměstnaných v místě, které se zabývají prováděním úkolů stanovených v zakázce na služby, a jejich rodinných příslušníků se osvobozuje od dovozního cla, daní a ostatních daňových poplatků s rovnocenným účinkem v mezích stanovených právními předpisy platnými v přijímající ZZÚ.
3. Každá smluvní otázka, na kterou se nevztahují odstavce 1 a 2, podléhá i nadále právním předpisům dotyčné ZZÚ.
Kapitola 4
Rozvoj obchodní kapacity
Článek 68
Obecný přístup
V zájmu zajištění, aby ZZÚ získaly maximální prospěch z tohoto rozhodnutí a mohly se za nejvýhodnějších podmínek prosadit na vnitřním trhu Unie a regionálních, subregionálních a mezinárodních trzích, je cílem přidružení přispět k rozvoji obchodních kapacit ZZÚ:
a)
zvýšením konkurenceschopnosti, samostatnosti a ekonomické odolnosti ZZÚ prostřednictvím diverzifikace a zvyšování hodnoty a objemu obchodu se zbožím a službami ze ZZÚ a posílení schopnosti ZZÚ přilákat soukromé investice do mnoha odvětví hospodářské činnosti;
b)
zlepšením spolupráce mezi ZZÚ a sousedními zeměmi v oblasti zboží, služeb a usazování.
Článek 69
Dialog, spolupráce a rozvoj kapacit na poli obchodu
V rámci přidružení se mohou iniciativy v oblasti dialogu, spolupráce a rozvoje kapacit na poli obchodu týkat:
a)
posílení schopnosti ZZÚ tvořit a provádět politiky potřebné pro rozvoj obchodu se zbožím a službami;
b)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o zavádění vhodných právních, regulačních a institucionálních rámců a nezbytných správních postupů;
c)
podpory rozvoje soukromého sektoru, zejména malých a středních podniků;
d)
usnadňování rozvoje trhu a vývoje výrobků, včetně zlepšování kvality produktů;
e)
pomoci při rozvoji lidských zdrojů a odborných dovedností důležitých pro obchod se zbožím a službami;
f)
zvyšování kapacity obchodních zprostředkovatelů poskytovat podnikům ze ZZÚ služby v souvislosti s exportní činností těchto podniků, například informace o trhu;
g)
pomoci při vytváření podnikatelského prostředí podněcujícího investice.
Kapitola 5
Spolupráce v oblasti finančních služeb a daňových záležitostí
Článek 70
Spolupráce v oblasti mezinárodních finančních služeb
S cílem podpořit stabilitu, integritu a transparentnost globálního finančního systému může být součástí přidružení spolupráce v oblasti mezinárodních finančních služeb. Taková spolupráce se může týkat:
a)
poskytování účinné a přiměřené ochrany investorům a jiným zákazníkům finančních služeb;
b)
předcházení a potírání praní peněz a financování terorismu;
c)
podpory spolupráce mezi různými aktéry finančního systému, včetně regulačních orgánů a orgánů dohledu;
d)
vytváření nezávislých a účinných mechanismů dohledu nad finančními službami.
Článek 71
Sladění právních předpisů v oblasti finančních služeb
Unie a ZZÚ podporují sbližování právních předpisů s uznávanými mezinárodními normami pro regulaci finančních služeb a dohled nad nimi, mimo jiné s těmito: Základní zásady pro účinný bankovní dohled Basilejského výboru pro bankovní dohled, Základní zásady a metodika pojišťovnictví Mezinárodní asociace orgánů pro dozor v pojišťovnictví, Cíle a principy regulace cenných papírů Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry, Dohoda o výměně informací o daňových záležitostech Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Prohlášení o transparentnosti a výměně informací pro daňové účely G20, Klíčové atributy účinných režimů řešení problémů pro finanční instituce Rady pro finanční stabilitu a Mezinárodní normy pro boj proti praní peněz, financování terorismu a šíření zbraní - doporučení Finančního akčního výboru (FATF).
Ve vhodných případech a na žádost dotčené ZZÚ může Unie a ZZÚ vyvinout úsilí o podporu lepšího sladění právních předpisů ZZÚ s právními předpisy Unie týkajícími se finančních služeb.
Článek 72
Spolupráce regulačních orgánů a orgánů dohledu
Unie a ZZÚ podporují spolupráci mezi příslušnými regulačními orgány a orgány dohledu, včetně výměny informací, sdílení znalostí o finančních trzích a podobných opatření. Zvláštní pozornost je třeba věnovat rozvoji správní kapacity těchto orgánů, například prostřednictvím výměny zaměstnanců a společných školení.
Článek 73
Spolupráce v daňových záležitostech
Unie a ZZÚ podporují spolupráci v daňové oblasti s cílem usnadnit výběr zákonných daňových výnosů a vypracovat opatření k účinnému uplatňování zásad řádné daňové správy, včetně transparentnosti, výměny informací a spravedlivé daňové soutěže.
ČÁST ČTVRTÁ
NÁSTROJE UDRŽITELNÉHO ROZVOJE
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 74
Obecné cíle
Unie přispěje k dosažení celkových cílů přidružení tím, že poskytne:
a)
přiměřené finanční zdroje a vhodnou technickou pomoc za účelem posílení kapacit ZZÚ pro tvorbu a provádění strategických a regulačních rámců;
b)
dlouhodobé financování na podporu růstu soukromého sektoru.
Článek 75
Definice
Pro účely této části se rozumí:
a)
„programovatelnou podporou“ nevratná podpora z Evropského rozvojového fondu přidělená ZZÚ na financování územních či regionálních strategií a priorit vymezených v programových dokumentech;
b)
„programováním“ proces organizace, rozhodování a přidělování orientačních finančních prostředků s cílem realizovat během několika let v oblasti uvedené v části druhé tohoto rozhodnutí akce za účelem dosažení cílů přidružení týkajících se udržitelného rozvoje ZZÚ;
c)
„programovým dokumentem“ dokument, který vymezuje strategii, priority a režimy v ZZÚ a převádí cíle, jichž chtějí ZZÚ dosáhnout v oblasti udržitelného rozvoje, do účinných a efektivních kroků pro dosažení cílů přidružení;
d)
„plány rozvoje“ podle článku 83 ucelený soubor operací definovaných a financovaných výlučně ZZÚ v rámci vlastních politik a strategií rozvoje a operací, na nichž se dohodly s členským státem, s nímž jsou spojeny;
e)
„územním přídělem“ částka přidělená jednotlivým ZZÚ jako programovatelná podpora z Evropského rozvojového fondu na financování územních strategií a priorit vymezených v programových dokumentech;
f)
„regionálním přídělem“ částka přidělená jako programovatelná podpora z Evropského rozvojového fondu na financování regionálních strategií a tematických priorit společných několika ZZÚ v oblasti spolupráce, vymezených v programových dokumentech;
g)
„finančním rozhodnutím“ akt přijatý Komisí, jenž podrobně vymezuje finanční příspěvek Unie a jímž se schvaluje poskytnutí finanční podpory z Evropského rozvojového fondu.
Článek 76
Zásady finanční spolupráce
1. Unie poskytuje finanční pomoc na základě zásad partnerství, odpovědnosti, soudržnosti územních celků, doplňkovosti a subsidiarity.
2. Operace financované podle tohoto rozhodnutí mohou mít formu programovatelné I neprogramovatelné podpory.
3. Finanční pomoc Unie:
a)
se provádí s patřičným ohledem na zeměpisné, sociální a kulturní charakteristiky ZZÚ i na jejich specifický potenciál;
b)
zajišťuje, aby byly toky zdrojů poskytovány předvídatelně a pravidelně;
c)
je pružná a přizpůsobená situaci v každé ZZÚ a
d)
se uskutečňuje při plném respektování institucionálních, právních a finančních pravomocí každého z partnerů.
4. Za provádění operací odpovídají dotčené orgány ZZÚ, aniž jsou dotčeny pravomoci Komise ve věcech zajištění řádného finančního řízení při využívání prostředků Unie.
Kapitola 2
Finanční zdroje
Článek 77
Zdroje financování
ZZÚ jsou způsobilé pro tyto zdroje financování:
a)
zdroje přidělené ZZÚ na základě vnitřní dohody mezi členskými státy Unie o zřízení 11. Evropského rozvojového fondu (ERF);
b)
programy a nástroje Unie stanovené v souhrnném rozpočtu Unie a
c)
finanční prostředky spravované EIB jako vlastní zdroje této banky a zdroje přidělené investiční facilitě ERF podle podmínek vnitřní dohody mezi členskými státy Unie o zřízení 11. ERF (7) (dále jen „vnitřní dohoda o 11. ERF“).
Kapitola 3
Zvláštní ustanovení o finanční pomoci v rámci 11. ERF
Článek 78
Předmět a oblast působnosti
V rámci strategie a priorit stanovených dotyčnou ZZÚ na místní nebo regionální úrovni a aniž je dotčena humanitární pomoc či pomoc při mimořádných událostech, může být finanční podpora poskytována na následující činnosti přispívající k dosažení cílů stanovených tímto rozhodnutím:
a)
odvětvové politiky a reformy a projekty, které jsou s nimi slučitelné;
b)
institucionální rozvoj, budování kapacit a integrace hledisek životního prostředí;
c)
technická spolupráce a
d)
dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu zboží a služeb uvedená v článku 82.
Článek 79
Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech
1. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje ZZÚ, které čelí vážným hospodářským a sociálním obtížím výjimečné povahy, jež jsou důsledkem přírodních nebo člověkem způsobených katastrof nebo mimořádných okolností se srovnatelnými důsledky. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje po dobu nezbytnou ke zvládnutí mimořádných potřeb vyplývajících z těchto situací.
Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje výlučně podle potřeb a zájmů obětí katastrofy.
2. Cílem humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech je:
a)
zachránit lidské životy, předcházet utrpení a zmírňovat ho a zachovat lidskou důstojnost v krizových situacích a v situacích po skončení krize;
b)
přispívat k financování a poskytování humanitární pomoci a napomáhat přímému přístupu zamýšlených příjemců k této pomoci všemi dostupnými logistickými prostředky;
c)
provádět krátkodobou obnovu a rekonstrukci, aby oběti mohly mít užitek alespoň z minimálního začlenění do společenského a hospodářského života a aby byly co nejdříve vytvořeny podmínky pro obnovu rozvoje na základě dlouhodobých cílů;
d)
řešit potřeby plynoucí z vysídlení osob, jako jsou uprchlíci, vysídlené osoby a navrátilci, po přírodní nebo člověkem způsobené katastrofě s cílem plnit po nezbytně dlouhou dobu veškeré potřeby uprchlíků a vysídlených osob, ať se nacházejí kdekoli, a usnadnit opatření pro jejich dobrovolné navracení a opětovnou integraci v zemi jejich původu a
e)
pomoci ZZÚ vybudovat krátkodobé mechanismy předcházení katastrofám a připravenosti na ně, včetně systémů pro předpovědi a včasné varování, s cílem zmenšit následky katastrof.
3. Pomoc podle tohoto článku může být rovněž poskytnuta ZZÚ přijímajícím uprchlíky nebo navrátilce, aby plnila naléhavé potřeby, jež nejsou kryty pomocí při mimořádných událostech.
4. Pomoc poskytovaná podle tohoto článku se financuje ze souhrného rozpočtu Unie. Vedle financování z odpovídajících rozpočtových položek však může být výjimečně financována z přídělů stanovených v příloze II.
5. Operace humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech se provádějí buď na žádost ZZÚ postižené krizovou situací, Komise, členského státu, s nímž je ZZÚ spojena, mezinárodních organizací nebo místních nebo mezinárodních nevládních organizací. Tato pomoc je spravována a prováděna podle postupů umožňujících rychlé, pružné a účinné zásahy.
Článek 80
Rozvoj kapacit
1. Finanční pomoc může přispět kromě jiného k podpoře rozvoje kapacit ZZÚ nezbytných pro definování, provádění a sledování územních a/nebo regionálních strategií a činností s cílem dosáhnout obecných cílů v oblastech spolupráce uvedených v části druhé a třetí.
2. Unie podpoří úsilí ZZÚ o získávání spolehlivých statistických údajů o těchto oblastech.
3. Unie může ZZÚ podporovat v jejich úsilí o zlepšení srovnatelnosti jejich makroekonomických ukazatelů.
Článek 81
Technická pomoc
1. Z podnětu Komise mohou být financovány studie nebo opatření technické pomoci s cílem zajistit přípravu, monitorování, hodnocení a dohled nezbytné pro provádění tohoto rozhodnutí a pro jeho celkové hodnocení. Technická pomoc poskytovaná na místě se ve všech případech provádí podle pravidel decentralizovaného finančního řízení.
2. Z podnětu ZZÚ po vydání stanoviska Komise mohou být financovány studie a opatření technické pomoci ve vztahu k provádění činností naplánovaných v programovacích dokumentech. Komise může rozhodnout, že bude takové akce financovat buď z programovatelné podpory, nebo z finančního krytí vyčleněného na opatření technické spolupráce.
Článek 82
Dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu
1. S cílem zmírnit nepříznivé účinky veškerých krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu, zejména v odvětví zemědělství, rybolovu a těžby, které by mohly ohrozit dosažení rozvojových cílů dotyčné ZZÚ, se v rámci finančního přídělu uvedeného v příloze II zřizuje systém dodatečné podpory.
2. Cílem podpory v případech krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu je ochrana makroekonomických a odvětvových reforem a politik ohrožených v důsledku poklesu příjmů a náprava nepříznivých důsledků nestability příjmů z vývozu, zejména u zemědělských produktů a produktů těžby.
Při přidělování zdrojů uvedených v příloze V se bere v úvahu závislost hospodářství ZZÚ na vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví. V této souvislosti se izolovaným ZZÚ uvedeným v příloze I dostává příznivějšího zacházení v souladu s kritérii stanovenými přílohou V.
3. Dodatečné prostředky se poskytují v souladu se zvláštními ustanoveními podpůrného mechanismu stanoveného v příloze V.
4. Unie rovněž poskytuje podporu tržním pojistným programům navrženým pro ZZÚ, které se chtějí chránit proti riziku výkyvů příjmů z vývozu.
Článek 83
Programování
1. Pro účely tohoto rozhodnutí se programovatelná podpora poskytuje na základě programového dokumentu.
2. Programový dokument může zohlednit plány územního rozvoje či jiné plány dohodnuté mezi ZZÚ a členskými státy, s nimiž jsou spojeny.
3. Na základě článku 10 přebírají orgány ZZÚ hlavní odpovědnost za vypracovávání strategií, priorit a režimů prostřednictvím přípravy programových dokumentů v koordinaci s Komisí a členským státem, s nímž jsou ZZÚ spojeny.
4. Orgány ZZÚ odpovídají za:
a)
stanovení svých priorit, na nichž má být strategie založena a
b)
vypracování projektů a návrhů programů předkládaných Komisi, které spolu s ní posuzují.
Článek 84
Příprava, vyhodnocení a schválení programového dokumentu
1. Příslušná územní nebo, jde-li o regionální programy, regionální schvalující osoba připraví návrh programového dokumentu v návaznosti na konzultace s nejširším možným spektrem zúčastněných stran, přičemž čerpá ze získaných poznatků a osvědčených postupů.
2. Každý návrh programového dokumentu je uzpůsobený potřebám a konkrétním okolnostem každé ZZÚ. Jsou v něm stanoveny ústřední oblasti, na které se má soustředit financování Unie, konkrétní cíle, očekávané výsledky, ukazatele výkonnosti, na základě kterých se posuzují a hodnotí výsledky, a orientační finanční příděl. Je v něm podporována místní odpovědnost za programy spolupráce.
3. Návrh programového dokumentu je od raných fází procesu programování předmětem výměny názorů mezi ZZÚ a dotčeným členských státem a Komisí s cílem podpořit doplňkovost a soudržnost jejich příslušných činností v oblasti spolupráce.
4. Komise vyhodnotí návrh programového dokumentu, aby určila, zda obsahuje všechny potřebné prvky a zda je v souladu s cíli tohoto rozhodnutí a souvisejícími politikami Společenství. Komise konzultuje Evropskou investiční banku ohledně návrhu programového dokumentu.
5. ZZÚ poskytnou veškeré nezbytné informace včetně výsledků veškerých studií proveditelnosti, aby Komise mohla hodnocení návrhu programového dokumentu provést co nejúčinněji.
6. Orgány ZZÚ a Komise společně odpovídají za schválení programového dokumentu. Komise schválí programový dokument v návaznosti na postup stanovený v článku 86.
Článek 85
Provedení
1. Komise přijme finanční rozhodnutí k příslušnému programovému dokumentu v souladu s normami stanovenými ve finančním nařízení pro 11. ERF postupem podle článku 87.
2. Komise využívá zdroje přidělené ZZÚ z 11. ERF jakýmkoli ze způsobů stanovených ve finančním nařízení pro 11. ERF a v souladu s podmínkami vymezenými tímto rozhodnutím nebo v opatřeních, kterými se provádí. Za tímto účelem uzavře s příslušnými orgány ZZÚ finanční dohody.
3. Orgány ZZÚ odpovídají za:
a)
přípravu, projednání a uzavírání zakázek;
b)
provádění a řízení projektů a programů a
c)
udržování projektů a programů a zajišťování jejich udržitelnosti.
4. Příslušné orgány ZZÚ a Komise společně odpovídají za:
a)
zajištění rovnosti podmínek účasti v nabídkových řízeních a na zakázkách;
b)
monitorování a hodnocení účinků a výsledků projektů a programů a
c)
zajištění správného, bezodkladného a účinného provádění projektů a programů.
5. V zájmu usnadnění výměny názorů se alespoň jednou do roka konají technická zasedání mezi územními schvalujícími osobami, dotčenými členskými státy a zástupci Komise zapojenými do programování, zejména s použitím moderních technologií nebo pokud možno jako rozšíření dialogu v rámci fóra ZZÚ-EU.
6. Akce financované v rámci 11. ERF mohou být provedeny na základě souběžného nebo společného spolufinancování podle ustanovení finančního nařízení pro 11. ERF.
Článek 86
Územní a regionální schvalující osoby
1. Vláda každé ZZÚ jmenuje územní schvalující osobu, aby ji zastupovala ve všech operacích financovaných ze zdrojů 11. ERF řízených Komisí a Evropskou investiční bankou. Územní schvalující osoba jmenuje jednoho nebo více zástupců územní schvalující osoby, kteří ji nahradí, pokud by nemohla svou funkci vykonávat, a o tomto jmenování uvědomí Komisi. Územní schvalující osoba může za předpokladu splnění podmínek institucionální kapacity a řádného finančního řízení delegovat své funkce v oblasti provádění daných programů a projektů na odpovědný subjekt v rámci příslušného orgánu ZZÚ. Územní schvalující osoba předem informuje Komisi o každém takovémto delegování.
Jestliže se Komise dozví o problémech při provádění postupů spojených s řízením zdrojů 11. ERF, naváže ve spolupráci s územní schvalující osobou veškeré kontakty potřebné k nápravě situace a podnikne veškeré nezbytné kroky. Územní schvalující osoba nese finanční odpovědnost jen za výkonné úkoly, které jí byly svěřeny.
Jsou-li zdroje z 11. ERF řízeny nepřímo a s výhradou případných dalších pravomocí udělených Komisí, územní schvalující osoba:
a)
odpovídá za koordinaci, programování, pravidelné monitorování a přezkumy provádění spolupráce a za koordinaci s dárci;
b)
v úzké spolupráci s Komisí odpovídá za přípravu, předkládání a hodnocení projektů a programů.
2. Pokud jsou zdroje 11. ERF řízeny nepřímo a s výhradou případných dalších pravomocí udělených Komisí, jedná příslušná územní schvalující osoba jako veřejný zadavatel ve vztahu k programům prováděným prostřednictvím nabídkových řízení nebo výzev k podávání návrhů, přičemž podléhá předběžné kontrole Komise.
3. Územní schvalující osoba během provádění operací a s výhradou povinnosti informovat Komisi rozhoduje o:
a)
technických úpravách a změnách porobností programů a projektů, pokud neovlivňují přijaté technické řešení a zůstávají v rámci rezerv pro úpravy stanovených v dohodě o financování;
b)
změnách místa u vícečetných programů nebo projektů, pokud jsou odůvodněny technickými, hospodářskými nebo sociálními důvody;
c)
uložení nebo prominutí pokut za prodlení;
d)
zproštění ručitelů;
e)
subdodávkách;
f)
konečném převzetí za předpokladu, že Komise potvrdila předběžné převzetí, potvrdí odpovídající zápis a případně je přítomna při konečném převzetí, zejména pokud rozsah výhrad zaznamenaných při předběžném převzetí vyžaduje významné dodatečné práce; a najímání poradců a dalších odborníků na technickou pomoc.
4. V případě regionálních programů určí orgány zúčastněných ZZÚ regionální schvalující osobu z řad aktérů spolupráce uvedených v článku 11. Povinnosti regionální schvalující osoby odpovídají obdobně povinnostem územní schvalující osoby.
Článek 87
Výbor ERF-ZZÚ
1. Tam, kde je to vhodné, je Komisi nápomocen výbor zřízený vnitřní dohodou o 11. ERF.
2. Při vykonávání pravomocí, které mu uděluje toto rozhodnutí, je tento výbor označován jako „výbor ERF-ZZÚ“. Výbor ERF-ZZÚ se řídí jednacím řádem výboru zřízeného vnitřní dohodou o 11. ERF a prováděcím nařízením pro 11. ERF. Do vstupu uvedeného prováděcího nařízení v platnost se použijí postupy stanovené v nařízení Rady (ES) č. 617/2007 (8).
3. Výbor zaměřuje svou práci na podstatné otázky spolupráce na úrovni ZZÚ a regionů. V zájmu soudržnosti, koordinace a doplňkovosti monitoruje provádění programových dokumentů.
4. Výbor vydává stanovisko k:
a)
návrhům programových dokumentů a všem jejich změnám a
b)
finančním rozhodnutím týkajícím se provádění této části rozhodnutí.
Článek 88
Úloha delegací Unie
1. Pokud je Unie zastupována delegací pod vedením vedoucího delegace, použijí se ustanovení finančního nařízení pro 11. ERF o pověřených schvalujících osobách a účetních.
2. Územní nebo regionální schvalující osoba úzce spolupracuje s vedoucím delegace, který je hlavním kontaktem pro jednotlivé aktéry spolupráce v dotčených ZZÚ.
Článek 89
Pravidla o státní příslušnosti a původu použitelná pro zadávání veřejných zakázek, grantů a jiných zadávacích řízení pro ZZÚ
1. Obecná pravidla týkající se způsobilosti
a)
Účast na zadávání veřejných zakázek, grantů a na jiných zadávacích řízeních, jejichž předmětem jsou činnosti financované podle tohoto rozhodnutí ve prospěch třetích stran, je otevřena všem fyzickým osobám, jež jsou státními příslušníky způsobilé země nebo území podle odstavce 2, a dále právnickým osobám, které ve způsobilé zemi či na způsobilém území podle odstavce 2 skutečně sídlí, a mezinárodním organizacím.
b)
V případě akcí spolufinancovaných s partnerem nebo jiným dárcem nebo prováděných prostřednictvím některého členského státu v rámci sdíleného řízení nebo prostřednictvím svěřeneckého fondu vytvořeného Komisí jsou způsobilé rovněž země, které jsou způsobilé podle pravidel dotčeného partnera, jiného dárce nebo členského státu, nebo podle zřizovacího aktu svěřeneckého fondu.
V případě akcí prováděných pověřenými subjekty (členské státy nebo jejich agentury, Evropská investiční banka) nebo prostřednictvím mezinárodních organizací či jejich agentur, jsou rovněž způsobilé fyzické a právnické osoby způsobilé podle pravidel daného pověřeného subjektu, jak je stanoveno v dohodách uzavřených se spolufinancujícím nebo prováděcím orgánem.
c)
V případě akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí a kromě toho i jiným nástrojem pro vnější činnost, včetně Dohody o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 (9) a naposledy pozměněné v Ouagadougou dne 22. června 2010 (10), jsou země, které byly určeny v rámci některého z těchto nástrojů, považovány za způsobilé pro účely této akce.
V případě akcí globální, regionální nebo přeshraniční povahy financovaných na základě tohoto rozhodnutí se do postupů provádějících tyto akce mohou zapojit fyzické a právnické osoby z dotyčných zemí, území a regionů, na něž se daná akce vztahuje.
d)
Všechny dodávky zakoupené na základě veřejné zakázky nebo v souladu s dohodou o grantu, které jsou financovány podle tohoto rozhodnutí, musí pocházet ze způsobilé země nebo ze způsobilého území. Mohou však pocházet z jakéhokoli jiné země nebo z jakéhokoli jiného území, pokud je částka nákupu dodávek pod finančním limitem pro použití soutěžního jednacího řízení. Pro účely tohoto článku je pojem „původ“ definován v článcích 23 a 24 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (11) a v dalších právních předpisech Unie týkajících se nepreferenčního původu.
e)
Pravidla podle tohoto článku se nevztahují na fyzické osoby a ani jim nekladou omezení týkající se státní příslušnosti, pokud jsou tyto osoby zaměstnané způsobilým dodavatelem či případně subdodavatelem, nebo jsou s nimi jinak smluvně vázány.
f)
Způsobilost vymezená v tomto článku může být omezena s ohledem na státní příslušnost, umístění nebo povahu žadatelů, vyžaduje-li to charakter a cíle akce a je-li to nutné pro její účinné provádění.
g)
Fyzické a právnické osoby, které získaly smlouvu o zakázce, dodržují platné právní předpisy v oblasti ochrany životního prostředí, včetně mnohostranných dohod o životním prostředí, jakož i mezinárodně sjednané základní pracovní normy.
2. Pro financování podle tohoto rozhodnutí jsou způsobilí uchazeči, žadatelé a zájemci z následujících zemí a území:
a)
členských států, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů uznaných Unií a členů Evropského hospodářského prostoru;
b)
ZZÚ;
c)
rozvojových zemí a území, jak jsou uvedeny na seznamu příjemců oficiální rozvojové pomoci vypracovaném Výborem pro rozvojovou pomoc OECD, které nejsou členy skupiny G-20;
d)
zemí, pro které Komise stanoví reciproční přístup k vnější pomoci. Reciproční přístup může být udělen na omezenou dobu alespoň jednoho roku, přiznává-li země způsobilost za stejných podmínek subjektům z Unie a subjektům ze ZZÚ;
e)
členských států OECD v případě zakázek provedených v některé z nejméně rozvinutých zemí;
f)
pokud je to oznámeno předem v dokumentací týkající se daného řízení:
i)
zemí, které mají tradiční hospodářské, obchodní nebo zeměpisné vazby se sousedními přijímacími zeměmi,
ii)
všech zemí v případě naléhavé potřeby nebo nedostupnosti produktů a služeb na trzích způsobilých zemí.
3. V řádně odůvodněných případech může Komise přijmout jakožto způsobilé uchazeče, žadatele a zájemce z nezpůsobilých zemí nebo zboží nezpůsobilého původu, pokud by pravidla způsobilosti realizaci projektu, programu nebo akce znemožňovala nebo výrazně ztěžovala.
4. Pro akce prováděné v rámci sdíleného řízení je příslušný členský stát, který Komise pověřila úkoly plnění, oprávněn jménem Komise povolit účast uchazečů, žadatelů a zájemců z jiných zemí a povolit zboží z jiných zemí ve smyslu odst. 2 písm. f) a přijmout jakožto způsobilé uchazeče, žadatele a zájemce z nezpůsobilých zemí ve smyslu odstavce 3 nebo zboží, jehož původ nesplňuje podmínky způsobilosti podle odst. 1 písm. d).
Článek 90
Ochrana finančních zájmů Unie a finanční kontroly
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí byly finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření zamezujících podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání.
Aniž je dotčen první a druhý pododstavec, musí dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat, v souladu s finančním nařízením pro příslušný ERF.
3. Hlavní odpovědnost za finanční dohled nad finančními prostředky Unie nesou ZZÚ. Provádí se případně koordinovaně s členským státem, s nímž je ZZÚ spojena, v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy.
4. Komise odpovídá za:
a)
zajištění toho, aby v dotyčných ZZÚ existovaly a řádně fungovaly řídící a kontrolní systémy zajišťující správné a efektivní využívání prostředků Unie, a
b)
to, aby v případě nesrovnalostí zaslala doporučení nebo žádosti o opatření k nápravě těchto nesrovnalostí a veškerých zjištěných nedostatků v řízení.
5. Komise, ZZÚ a případně členský stát, s nímž je ZZÚ spojena, se na základě správních ujednání jednou či dvakrát ročně scházejí, aby koordinovaly programy, metodiky a provádění kontrol.
6. Pokud jde o finanční opravy,
a)
odpovídá za zjištění a opravu finančních nesrovnalostí v prvé řadě dotyčná ZZÚ;
b)
avšak v případě nedostatků na straně dotyčné ZZÚ, jestliže ZZÚ nenapraví situaci a pokusy o urovnání jsou neúspěšné, Komise jedná, aby snížila celkový příděl odpovídající finančnímu rozhodnutí o programovém dokumentu nebo odňala jeho zůstatek.
Článek 91
Monitorování, hodnocení, proces přezkumu a podávání zpráv
1. Finanční spolupráce musí být dostatečně pružná, aby se zajistil ustavičný soulad operací s cíli tohoto rozhodnutí a zohlednily veškeré změny hospodářské situace, priorit a cílů dotčených ZZÚ, zejména prostřednictvím ad hoc přezkumu programového dokumentu.
2. Přezkum může být zahájen Komisí nebo na žádost dotčené ZZÚ a v návaznosti na souhlas Komise.
3. Komise posoudí pokrok dosažený při provádění finanční pomoci poskytnuté ZZÚ v rámci 11. ERF a počínaje rokem 2015 předloží Radě jednou ročně zprávu o provádění a výsledcích a pokud možno o hlavních účincích a dopadech finanční pomoci Unie. Tato zpráva se zasílá rovněž Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
4. Zpráva uvedená v odstavci 3 obsahuje informace týkající se předchozího roku, pokud jde o financovaná opatření, o výsledky monitorování a hodnocení, o zapojení příslušných partnerů a o provádění prostředků na závazky a prostředků na platby 11. ERF. Posoudí se v ní výsledky pomoci, pokud možno s použitím konkrétních a měřitelných ukazatelů. Zpráva odráží hlavní získané poznatky a naplňování doporučení z hodnocení z předešlých let.
Kapitola 4
Zásady způsobilosti
Článek 92
Způsobilost pro získání územních přídělů
1. K získání finanční podpory podle tohoto rozhodnutí jsou způsobilé veřejnoprávní orgány ZZÚ.
2. S výhradou dohody orgánů dotyčných ZZÚ mohou finanční podporu podle tohoto rozhodnutí obdržet rovněž tyto subjekty nebo orgány:
a)
místní, celostátní a/nebo regionální veřejné nebo poloveřejné agentury a útvary nebo místní orgány ZZÚ, a zejména jejich finanční instituce a rozvojové banky;
b)
společnosti a podniky ZZÚ a regionálních skupin;
c)
společnosti a podniky členského státu s cílem umožnit jim navíc k jejich vlastnímu příspěvku provádět výrobní projekty na území ZZÚ;
d)
finanční zprostředkovatelé ZZÚ nebo Unie, kteří podporují a financují soukromé investice v ZZÚ, a
e)
aktéři decentralizované spolupráce a ostatní nestátní aktéři ze ZZÚ a z Unie s cílem umožnit jim provádět hospodářské, kulturní, sociální a vzdělávací projekty a programy v ZZÚ v rámci decentralizované spolupráce uvedené v článku 12.
Článek 93
Způsobilost pro získání regionálních přídělů
1. Regionální příděly se použijí na operace, ze kterých mají prospěch a kterých se účastní:
a)
dvě či více ZZÚ bez ohledu na jejich polohu;
b)
jedna či více ZZÚ a jeden či více nejvzdálenějších regionů uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU;
c)
jedna či více ZZÚ a jeden či více sousedních států AKT nebo třetích zemí;
d)
jedna či více ZZÚ, jeden či více nejvzdálenějších regionů a jeden či více států AKT a/nebo třetích zemí;
e)
dvě či více regionálních organizací, jichž jsou ZZÚ členy;
f)
jedna či více ZZÚ a regionálních organizací, jejichž členy jsou ZZÚ, státy AKT nebo jeden či více nejvzdálenějších regionů;
g)
ZZÚ a Unie jako celek nebo
h)
jeden nebo více subjektů, orgánů nebo jiných útvarů z alespoň jedné ZZÚ, které jsou členy některého ESÚS podle článku 8, jednoho nebo více nejvzdálenějších regionů a jednoho nebo více sousedních států AKT nebo třetích zemí.
2. Finanční prostředky určené na umožnění účasti států AKT, nejvzdálenějších regionů a jiných zemí jsou poskytovány nad rámec finančních prostředků přidělovaných ZZÚ podle tohoto rozhodnutí.
3. Účast států ADT, nejvzdálenějších regionů a jiných zemí v programech zřízených podle tohoto rozhodnutí se plánuje jen za těchto podmínek:
a)
těžiště projektů a programů podporovaných v rámci víceletého finančního rámce spolupráce zůstává v některé ZZÚ;
b)
ve finančních nástrojích Unie jsou obsažena obdobná ustanovení a
c)
je dodržena zásada proporcionality.
4. Vhodná opatření umožní poskytnout odpovídající prostředky na financování úvěrů z ERF a souhrnného rozpočtu Unie určených na projekty spolupráce mezi ZZÚ, státy AKT, nejvzdálenějšími regiony, jakož i jinými zeměmi, zejména na zjednodušení mechanismů pro společné řízení těchto projektů.
Článek 94
Způsobilost pro programy Unie
1. Fyzické osoby ze ZZÚ, definované v článku 50, a případně i příslušné veřejné a/nebo soukromé subjekty a instituce v ZZÚ jsou způsobilé k účasti v programech Unie a k získání finančních prostředků z těchto programů, s výhradou pravidel a cílů a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je ZZÚ spojena.
2. ZZÚ je rovněž způsobilá pro podporu v rámci programů Unie týkajících se spolupráce s dalšími zeměmi, zejména rozvojovými zeměmi, s výhradou pravidel, cílů a režimů obsažených v těchto programech.
3. Na základě informací obsažených ve výroční zprávě o provádění, kterou předloží ZZÚ, a dalších dostupných informací podá Komise zprávu výboru ERF-ZZÚ o účasti ZZÚ v programech Unie.
ČÁST PÁTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 95
Přenesení pravomocí na Komisi
Za účelem zohlednění technického pokroku a změn v celních postupech je na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 96 pozměňující dodatky k příloze VI.
Článek 96
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 95 se Komisi svěřuje na dobu pěti let od 1. ledna 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Rada může přenesení pravomoci uvedené v článku 95 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 95 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jí byl tento akt oznámen, nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty uvědomí Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 97
Změna postavení
Rada v souladu s článekm 203 Smlouvy o fungování EU rozhodne o všech nezbytných úpravách tohoto rozhodnutí, pokud:
a)
některá ze ZZÚ získá nezávislost;
b)
některá ze ZZÚ opustí přidružení;
c)
některá ze ZZÚ se stane nejvzdálenějším regionem;
d)
nejvzdálenější region se stane ZZÚ.
Článek 98
Zrušení
Rozhodnutí Rady 2001/822/ES se zrušuje.
Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Článek 99
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2014.
Příloha VI se použije podle článku 65 této přílohy.
V Bruselu dne 25. listopadu 2013.