РЕГЛАМЕНТ (ЕС) 2015/534 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 17 март 2015 година
относно отчитането на надзорна финансова информация (ЕЦБ/2015/13)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1024/2013 на Съвета от 15 октомври 2013 г. за възлагане на Европейската централна банка на конкретни задачи относно политиките, свързани с пруденциалния надзор над кредитните институции (1), и по-специално член 4, параграф 1, член 4, параграф 3, член 6, параграф 2, член 6, параграф 5, буква г) и член 10 от него,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 468/2014 на Европейската централна банка от 16 април 2014 г. за създаване на рамката за сътрудничество в единния надзорен механизъм между Европейската централна банка и националните компетентни органи и с определените на национално равнище органи (Рамков регламент за ЕНМ) (ЕЦБ/2014/17) (2) и по-специално член 21, параграф 1, член 140 и член 141, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
(1)
По отношение на кредитните институции се прилагат изискванията за редовна отчетност, установени в Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) (наричан също така в настоящия регламент „РКИ“) и Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на Комисията (4). Отчитаната информация се събира от ЕЦБ съгласно Решение ЕЦБ/2014/29 (5). Настоящият регламент допълва Решение ЕЦБ/2014/29, като допълнително определя изискванията за отчитането на надзорна финансова информация.
(2)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 се установяват еднообразни изисквания за всички институции, по отношение на които се прилага Регламент (ЕС) № 575/2013, за предоставянето на информация на компетентните надзорни органи в определени области, посочени в член 1 от този Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014. Една от тези области е финансова информация на консолидирана основа. Съгласно член 99, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013 отчитането на надзорна финансова информация на консолидирана основа е задължително за кредитните институции, които изготвят своите консолидирани финансови отчети в съответствие с международните счетоводни стандарти, приети съгласно процедурата, уредена в член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета (6). Представянето от националните компетентни органи (НКО) на ЕЦБ на задължителната съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 надзорна финансова информация, както по отношение на значими, така и по отношение на по-малко значими поднадзорни лица, понастоящем се извършва в съответствие с Решение ЕЦБ/2014/29 и следва да остане незасегнато, тъй като то не попада в предмета на настоящия регламент.
(3)
Упражняването на правото на преценка да се изисква от кредитните институции да прилагат международни счетоводни стандарти съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013 е извън предмета на настоящия регламент. Предвид член 150 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17), предходните решения на НКО относно упражняването или неупражняването на това право на преценка следва да останат незасегнати.
(4)
В съответствие с член 99, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013 за кредитните институции, които прилагат международни счетоводни стандарти съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, отчитането на надзорна финансова информация на консолидирана основа изисква решение от компетентния орган за разширяване на обхвата на това отчитане. ЕЦБ следва да приеме и решение за разширяване на обхвата на изискването за представяне на надзорна финансова информация по отношение на значими поднадзорни групи, които прилагат Регламент (ЕО) № 1606/2002, за отчитането на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
(5)
В съответствие с член 99, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 575/2013 за кредитни институции, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО на Съвета (7), отчитането на надзорна финансова информация на консолидирана основа изисква предшестващо решение от компетентния орган за разширяване на обхвата на това отчитане. ЕЦБ също така следва да приеме решение за разширяване на обхвата на изискването за представяне на надзорна финансова информация по отношение на значими поднадзорни групи, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО. В съответствие с член 99, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 575/2013 е проведена консултация с Европейския банков орган.
(6)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 се установяват еднообразни изисквания за отчитането на надзорна информация за областите в рамките на обхвата му. Съгласно член 99, параграфи 5 и 6 от Регламент (ЕС) № 575/2013, Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 се отнася само за надзорна финансова информация на консолидирана основа. Отчитането на надзорна финансова информация на индивидуална основа е извън обхвата му, поради което компетентните органи могат да налагат изисквания за отчитането на надзорна финансова информация на индивидуална основа. Предвид необходимостта от сравнима финансова информация за значими и по-малко значими поднадзорни лица, с настоящия регламент следва да бъде установена надзорната финансова информация, която да бъде отчитана на НКО от значимите и по-малко значимите поднадзорни лица на индивидуална основа. След това НКО следва да предоставят тази информация на ЕЦБ в съответствие с член 140, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
(7)
Съгласно член 40 от Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (8) компетентните органи на приемащите държави членки могат да изискват всички кредитни институции, които имат клонове на тяхна територия, да им представят периодично отчети за дейността си в съответните приемащи държави членки. В съответствие с член 2, параграф 20 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17) клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, която е установена в неучастваща държава членка, са поднадзорни лица. Предвид необходимостта от сравнима финансова информация за значимите поднадзорни лица, с настоящия регламент следва да бъде предвидена информацията, която да бъде отчитана на НКО от клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка. След това НКО следва да предоставят тази информация на ЕЦБ в съответствие с член 140, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
(8)
В член 6, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1024/2013 е предвидено, че ЕЦБ разполага с надзорни правомощия по отношение на кредитни институции, финансови холдинги или смесени финансови холдинги, или клонове, които са установени в участващи държави членки, на кредитни институции, установени в неучастващи държави членки. Поради това клоновете, които са установени в участващи държави членки от кредитни институции от трета държава, не са в рамките на възложените на ЕЦБ надзорни задачи. Следователно по отношение на тези клонове не следва да се прилагат изискванията за отчитане на информация съгласно настоящия регламент. Освен това клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция от друга участваща държава членка, следва да бъдат изключени от тези изисквания за отчитане на информация, защото те са предназначени да се прилагат на равнището на поднадзорното лице, което е установило клона.
(9)
Целта на уредените в настоящия регламент изисквания по отношение на значими и по-малко значими поднадзорни лица, включително клонове, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, следва да бъде да се гарантира, че тези поднадзорни лица отчитат общ минимален набор от информация на НКО, а не да се налагат еднообразни изисквания за отчитане на информация. За НКО може да бъде подходящо да събират необходимия минимум информация като част от по-широка рамка за отчетност, която те установяват в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право и която също така служи за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
(10)
С оглед на упражняването на задачите на ЕЦБ е необходимо да бъде получавана финансова информация от по-малко значимите поднадзорни групи, различни от онези, които изготвят консолидираните си отчети в съответствие с международните счетоводни стандарти, приети съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1606/2002. Поради това с настоящия регламент следва да бъде установена надзорната финансова информация, която да се отчита от такива групи на НКО. По-конкретно следва да бъдат посочени форматите, честотата, датите на отчитане и периодите на подаване на информацията, както и сроковете за предоставяне на съответната информация. Целта на тези изисквания следва да бъде да се гарантира, че тези поднадзорни групи отчитат общ минимален набор от информация на НКО, а не да се налагат еднообразни изисквания за отчитане на информация.
(11)
В съответствие с член 6, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1024/2013 и член 12 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17), както ЕЦБ, така и НКО спазват задължението за обмен на информация. Без да се засяга правомощието на ЕЦБ пряко да получава отчитаната от кредитните институции информация или да има пряк достъп до такава информация непрекъснато, НКО предоставят по-конкретно на ЕЦБ цялата информация, необходима за изпълнението на възложените на ЕЦБ по силата на Регламент (ЕС) № 1024/2013 задачи.
(12)
В съответствие с член 2, параграф 3 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на институциите може да бъде позволено да използват счетоводна година, която не съответства на календарната година, за отчитането на надзорна финансова информация на консолидирана основа. С настоящия регламент следва също да бъде позволено използването на счетоводна година, която не съответства на календарната година, за целите на това отчитане.
(13)
ЕЦБ проведе публична консултация по настоящия регламент и анализира потенциалните разходи и ползи,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се установяват изискванията за отчитането на надзорната финансова информация, която се предоставя на НКО от:
а)
значими поднадзорни групи, които прилагат международни счетоводни стандарти съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, включително техни подгрупи;
б)
значими поднадзорни групи, различни от посочените в буква а), които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, включително техни подгрупи;
в)
значими поднадзорни лица, включително клонове, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка;
г)
значими поднадзорни групи по отношение на дъщерни предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава;
д)
по-малко значими поднадзорни групи, които прилагат международни счетоводни стандарти съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, включително техни подгрупи;
е)
по-малко значими поднадзорни групи, различни от посочените в буква д), които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, включително техни подгрупи;
ж)
по-малко значими поднадзорни лица, включително клонове, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка.
2. По изключение от членове 7 и 14, поднадзорните лица, на които е предоставено освобождаване от прилагането на пруденциалните изисквания на индивидуална основа съгласно член 7 или член 10 от Регламент (ЕС) № 575/2013, не са задължени да отчитат надзорна финансова информация в съответствие с настоящия регламент.
3. В случаите когато компетентните органи, включително и ЕЦБ, изискват от институциите да спазват задълженията, предвидени в части 2-4 и части 6-8 от Регламент (ЕС) № 575/2013 и в дял VII от Директива 2013/36/ЕС, на подконсолидирана основа в съответствие с член 11, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 575/2013, тези институции трябва да спазват установените в настоящия регламент изисквания на подконсолидирана основа.
4. НКО и/или националните централни банки могат да използват събраните съгласно настоящия регламент данни за всякакви други задачи.
5. Настоящият регламент не засяга счетоводните стандарти, прилагани от поднадзорни групи и лица в техните консолидирани отчети или годишни отчети и не променя счетоводните стандарти, прилагани за отчитане на надзорна информация. Доколкото поднадзорните групи и лица прилагат различни счетоводни стандарти, следва да се предоставя само информация, свързана с правилата за оценка, включително методи за определяне на загуби в резултат на кредитен риск, които съществуват съгласно съответните счетоводни стандарти и се прилагат ефективно от съответната поднадзорна група или лице. За тези цели са предвидени специални образци за отчитане за поднадзорните групи и лица, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО. Елементи от модела за описание на данните в образците, които не са приложими по отношение на съответните поднадзорни лица, не трябва да се отчитат.
6. Клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, могат да подават информацията, която са длъжни да предоставят съгласно настоящия регламент, на съответния НКО, чрез кредитната институция, от която са създадени.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, които се съдържат в Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17), освен ако е предвидено друго, заедно със следните определения:
1.
„МСС“ и „МСФО“ са „Международните счетоводни стандарти“ и „Международните стандарти за финансово отчитане“, посочени в член 2 от Регламент (ЕО) № 1606/2002;
2.
„дъщерно предприятие“ е дъщерно предприятие съгласно определението по член 4, параграф 1, точка 16 от Регламент (ЕС) № 575/2013, което е кредитна институция по смисъла на член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
3.
„подгрупа“ е група, чието предприятие майка не е само по себе си дъщерно предприятие на друга институция, лицензирана в същата участваща държава членка, или на финансов холдинг или на смесен финансов холдинг, установени в същата участваща държава членка;
4.
„на консолидирана основа“ е на консолидирана основа съгласно определението по член 4, параграф 1, точка 48 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
5.
„на подконсолидирана основа“ е на подконсолидирана основа съгласно определението по член 4, параграф 1, точка 49 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
Член 3
Промяна на статута на поднадзорно лице или на поднадзорна група
1. За целите на настоящия регламент поднадзорно лице или поднадзорна група се класифицира като значимо/а 18 месеца, след като е било/а уведомено/а за решение, както е посочено в член 45, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17). То/тя е длъжно/а да отчита информация в съответствие с дял II от настоящия регламент като значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група на първата дата на отчитане, след като то/тя е класифицирано/а като значимо/а.
2. За целите на настоящия регламент поднадзорно лице или поднадзорна група се класифицира като по-малко значимо/а, след като е уведомено/а за решение, както е посочено в член 46, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17). След този момент то/тя започва да отчита информация в съответствие с дял III от настоящия регламент.
ДЯЛ II
ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ГРУПИ И ЛИЦА
ГЛАВА I
Значими поднадзорни групи
Член 4
Формат и честота на отчитане на информация на консолидирана основа, дати на отчитане и дати на подаване на информацията за значими поднадзорни групи, които прилагат МСФО за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013
В съответствие с член 99, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013 значимите поднадзорни групи, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитането на надзорна информация по силата на член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, отчитат надзорна финансова информация съгласно предвиденото в членове 2, 3 и 10 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на консолидирана основа. Техните подгрупи, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация също са длъжни да отчитат надзорна финансова информация съгласно предвиденото в членове 2, 3 и 10 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на консолидирана основа.
Член 5
Формат и честота на отчитане на информация на консолидирана основа, дати на отчитане и дати на подаване на информацията за значими поднадзорни групи, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО
В съответствие с член 99, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 575/2013 значимите поднадзорни групи, различни от посочените в член 4, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, включително техните подгрупи, отчитат надзорна финансова информация съгласно предвиденото в членове 2, 3 и 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на консолидирана основа.
ГЛАВА II
Значими поднадзорни лица
Член 6
Формат и честота на отчитане на информация на индивидуална основа за лица, които не са част от значима поднадзорна група
1. Значимите поднадзорни лица, които не са част от значима поднадзорна група и които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, защото изготвят годишните си отчети в съответствие с посочените в него счетоводни стандарти или защото ги прилагат за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО на индивидуална основа. Това се прилага и по отношение на клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка.
2. Посоченото в параграф 1 отчитане на надзорна финансова информация включва информацията, установена в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и се извършва с определената в този член честота.
3. Значимите поднадзорни лица, различни от посочените в параграф 1, които не са част от значима поднадзорна група и които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, включително клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО.
4. Посоченото в параграф 3 отчитане на надзорна финансова информация включва информацията, установена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и се извършва с определената в този член честота.
5. Посочената в параграфи 2 и 4 по-горе информация включва единствено информация, отнасяща се до:
а)
активи, пасиви, собствен капитал, приходи и разходи, които се признават от страна на поднадзорното лице съгласно приложимите счетоводни стандарти;
б)
задбалансови експозиции и дейности, в които участва поднадзорното лице;
в)
сделки, различни от посочените в букви а) и б), извършени от поднадзорното лице;
г)
правилата за оценка, включително методите за определяне на загуби в резултат на кредитен риск, които съществуват съгласно приложимите счетоводни стандарти и се прилагат ефективно от поднадзорното лице.
6. НКО могат да събират посочената в параграфи 2 и 4 информация, която следва да бъде предоставяна на ЕЦБ, като част от по-широка национална рамка за отчетност, която в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право включва допълнителна надзорна финансова информация и която служи и за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
Член 7
Формат и честота на отчитане на информация на индивидуална основа за лица, които са част от значима поднадзорна група
1. Значимите поднадзорни лица, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, защото изготвят годишните си отчети в съответствие с посочените в него счетоводни стандарти или ги прилагат за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, и които са част от значима поднадзорна група, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО на индивидуална основа. Отчитането на надзорна финансова информация от тези лица се извършва с честотата, посочена в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, установен в приложение I.
2. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение III към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събира. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
3. Значимите поднадзорни лица, различни от посочените в параграф 1, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, и които са част от значима поднадзорна група, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО.
4. Посоченото в параграф 3 отчитане на надзорна финансова информация се извършва с честотата, установена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в приложение I.
5. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение IV към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
6. Посочената в параграфи 1, 2, 4 и 5 информация се отчита съгласно предвиденото в член 6, параграф 5 от настоящия регламент.
7. НКО могат да събират посочените в параграфи 1, 2, 4 и 5 данни, които следва да бъдат предоставяни на ЕЦБ, като част от по-широка национална рамка за отчетност, която в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право включва допълнителна надзорна финансова информация и която служи и за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
Член 8
Дати на отчитане и дати на подаване на информацията за значими поднадзорни лица
1. Информацията за значими поднадзорни лица, посочени в членове 6 и 7, е със следните дати на отчитане:
а)
за тримесечно отчитане: на 31 март, 30 юни, 30 септември и 31 декември;
б)
за полугодишно отчитане: на 30 юни и 31 декември;
в)
за годишно отчитане: на 31 декември.
2. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно от първия ден на календарната година до съответната дата на отчитане.
3. По изключение от параграфи 1 и 2, когато на значими поднадзорни лица е разрешено да изготвят годишните си отчети въз основа на счетоводна година, която не съответства на календарната година, НКО могат да коригират датите на отчитане към годишното счетоводно приключване. Коригираните дати на отчитане са три, шест, девет и 12 месеца след началото на счетоводната година. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно от първия ден на счетоводната година до съответната дата на отчитане.
4. НКО предоставят на ЕЦБ информацията за посочените в членове 6 и 7 значими поднадзорни лица до края на работния ден на следните дати на подаване на информацията:
а)
за значими поднадзорни лица, които не са част от значима поднадзорна група - на 40-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася;
б)
за значими поднадзорни лица, които са част от значима поднадзорна група - на 55-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася.
5. НКО решават кога поднадзорните лица трябва да отчитат надзорна финансова информация, за да спазят тези срокове.
ГЛАВА III
Отчитане на информация от значими поднадзорни групи по отношение на дъщерни предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава
Член 9
Формат и честота на отчитане на информация от значими поднадзорни групи по отношение на дъщерни предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава
1. Институциите майки в участваща държава членка и институциите, контролирани от финансов холдинг майка или от смесен финансов холдинг майка в участваща държава членка гарантират, че надзорната финансова информация по отношение на дъщерните предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава, се отчита на съответния НКО на индивидуална основа, както следва:
а)
за значимите поднадзорни групи, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, защото изготвят годишните си отчети в съответствие с посочените в него счетоводни стандарти или ги прилагат за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, на най-високото равнище на консолидация в участваща държава членка, отчитането на надзорна финансова информация включва информацията, посочена в параграф 1 от приложение II, и се извършва с честотата, установена член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014;
б)
за значимите поднадзорни групи, различни от посочените по-горе, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, на най-високото равнище на консолидация в участваща държава членка, отчитането на надзорна финансова информация включва информацията, посочена в параграф 2 от приложение II, и се извършва с честотата, установена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014.
2. По изключение от параграф 1, посочените в него предприятия майки не отчитат финансова информация за дъщерни предприятия, чиито активи са на обща стойност 3 милиарда евро или по-малко. За тази цел общата стойност на активите се определя въз основа на критериите, предвидени в част IV, дял 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
3. Когато актуализация на списъка на поднадзорните лица в съответствие с част IV, дял 2, глава 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17) разкрива, че общата стойност на активите на дъщерно предприятие надхвърля 3 милиарда евро, дъщерното предприятие се включва в отчитаната информация в съответствие с параграф 1 на първата дата на отчитане, която настъпва 18 месеца след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица. Когато актуализацията разкрива, че общата стойност на активите на дъщерно предприятие е по-малка или равна на 3 милиарда евро, предприятието майка започва да отчита информация в съответствие с параграф 2 на първата дата на отчитане, която настъпва след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица.
Член 10
Дати на отчитане и дати на подаване на информацията при отчитането от значими поднадзорни групи по отношение на дъщерни предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава
1. Посочената в член 9 информация се събира към същите дати на отчитане, към които се събира и надзорната финансова информация за съответната значима поднадзорна група. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно от първия ден на счетоводната година, използвана за отчитане на финансова информация до съответната дата на отчитане.
2. НКО предоставят на ЕЦБ информацията относно дъщерните предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава, както е посочено в член 9, до края на работното време на 55-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася.
3. НКО решават кога поднадзорните лица трябва да отчитат надзорна финансова информация, за да спазят този срок.
ДЯЛ III
ПО-МАЛКО ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ГРУПИ И ЛИЦА
ГЛАВА I
По-малко значими поднадзорни групи
Член 11
Формат и честота на отчитане на информация на консолидирана основа за по-малко значими поднадзорни групи
1. По-малко значимите поднадзорни групи, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, включително техните подгрупи, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО на консолидирана основа.
2. Посоченото в параграф 1 отчитане на надзорна финансова информация се извършва с честотата, установена в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в параграф 1 от приложение I.
3. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение III към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
4. По-малко значимите поднадзорни групи, различни от посочените в параграф 1, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО. Това отчитане на надзорна финансова информация се извършва с честотата, посочена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в параграф 2 от приложение I.
5. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение IV към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
6. По изключение от параграфи 4 и 5, отчитането на надзорна финансова информация за по-малко значимите поднадзорни групи, чиито активи са на обща стойност 3 милиарда евро или по-малко, включва като общ минимум посочената в приложение III информация, вместо информацията, посочена в параграф 4 от настоящия член. За тази цел общата стойност на активите на поднадзорните групи е стойността, използвана за определяне дали определено поднадзорно лице е значимо въз основа на неговия размер, в съответствие с част IV, дял III от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
7. Когато актуализация на списъка на поднадзорните лица в съответствие с част IV, дял III, глава 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17) разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значима поднадзорна група надхвърля 3 милиарда евро, тази група започва да отчита информация в съответствие с параграфи 4 и 5 на първата дата на отчитане, която настъпва 18 месеца след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица. Когато тази актуализация разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значима поднадзорна група е по-малка или равна на 3 милиарда евро, тази група започва да отчита информация в съответствие с параграф 6 на първата дата на отчитане, която настъпва след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица.
8. Посочената в параграфи 2, 3, 4, 5 и 6 информация се отчита съгласно предвиденото в член 6, параграф 5 от настоящия регламент.
9. НКО могат да събират информацията, която следва да се предоставя на ЕЦБ, посочена в параграфи 2, 3, 4, 5 и 6, като част от по-широка рамка за отчетност, която в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право включва допълнителна надзорна финансова информация и която служи и за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
Член 12
Дати на отчитане и дати на подаване на информацията за по-малко значими поднадзорни групи
1. Информацията за посочените в член 11 по-малко значими поднадзорни групи е със следните дати на отчитане:
а)
за тримесечно отчитане: на 31 март, 30 юни, 30 септември и 31 декември;
б)
за полугодишно отчитане: на 30 юни и 31 декември;
в)
за годишно отчитане: на 31 декември.
2. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно от първия ден на календарната година до съответната дата на отчитане.
3. По изключение от параграфи 1 и 2, когато на по-малко значими поднадзорни групи е разрешено от НКО да отчитат тяхната надзорна финансова информация въз основа на счетоводна година, която не съответства на календарната година, НКО могат да коригират датите на отчитане към годишното счетоводно приключване. Коригираните дати на отчитане са три, шест, девет и 12 месеца след началото на счетоводната година. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно, обхващайки периода от първия ден на счетоводната година до съответната дата на отчитане.
4. НКО предоставят на ЕЦБ посочената в член 11 информация до края на работния ден на следните дати на подаване на информацията:
а)
за по-малко значими поднадзорни групи, включително подгрупи, отчитащи информация на консолидирана основа, на 55-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася;
б)
за по-малко значими поднадзорни групи, отчитащи информация на подконсолидирана основа съгласно член 1, параграф 3, на 65-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася.
5. НКО решават кога поднадзорните лица трябва да отчитат надзорна финансова информация, за да спазят тези срокове.
ГЛАВА II
По-малко значими поднадзорни лица
Член 13
Формат и честота на отчитане на информация на индивидуална основа за по-малко значими поднадзорни лица, които не са част от група
1. По-малко значимите поднадзорни лица, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, защото изготвят годишните си отчети в съответствие с посочените в него счетоводни стандарти или ги прилагат за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, и които не са част от поднадзорна група, включително клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО на индивидуална основа.
2. Отчитането на надзорна финансова информация, посочено в параграф 1, се извършва с честотата, установена в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в приложение I.
3. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение III към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
4. По-малко значимите поднадзорни лица, различни от посочените в параграф 1, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО и които не са част от поднадзорна група, включително клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО.
5. Отчитането на надзорна финансова информация, посочено в параграф 4, се извършва с честотата, установена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в параграф 2 от приложение I.
6. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение IV към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
7. Параграфи 2, 3, 5 и 6 се прилагат при спазване на следните изключения:
а)
отчитането на надзорна финансова информация за по-малко значимите поднадзорни кредитни институции, чиито активи са на обща стойност по-малка от 3 милиарда евро, включва информацията, посочена в приложение III, като общ минимум, вместо информацията, посочена в параграфи 2, 3, 5 или 6;
б)
клон, установен в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, не се включва в отчитането на надзорна финансова информация, ако общата стойност на активите му е по-малка от 3 милиарда евро.
8. За целите на параграф 7, общата стойност на активите на поднадзорното лице е стойността, използвана за определяне дали дадено поднадзорно лице е значимо въз основа на неговия размер, в съответствие с част IV, дял III от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
9. Когато актуализация на списъка на поднадзорните лица в съответствие с и част IV, дял II глава 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17) разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значимо поднадзорно лице надхвърля 3 милиарда евро, това лице започва да отчита информация в съответствие с параграфи 2, 3, 5 и 6 на първата дата на отчитане, която настъпва 18 месеца след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица. Когато тази актуализация разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значимо поднадзорно лице е по-малка или равна на 3 милиарда евро, това лице започва да отчита информация в съответствие с параграф 7 на първата дата на отчитане, която настъпва след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица.
10. Посочената в параграфи 2, 3, 5, 6 и 7 информация се отчита съгласно предвиденото в член 5, параграф 5 от настоящия регламент.
11. НКО могат да събират посочената в параграфи 2, 3, 5, 6 и 7 информация, която следва да се предоставя на ЕЦБ, като част от по-широка национална рамка за отчетност, която в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право включва допълнителна надзорна финансова информация и която служи и за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
Член 14
Формат и честота на отчитането на информация на индивидуална основа за лица, които са част от по-малко значима поднадзорна група
1. По-малко значимите поднадзорни лица, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, защото изготвят годишните си отчети в съответствие с посочените в него счетоводни стандарти или ги прилагат за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, и които са част от по-малко значима поднадзорна група, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО на индивидуална основа.
2. Посоченото в параграф 1 отчитане на надзорна финансова информация се извършва с честотата, установена в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в приложение II.
3. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение III към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
4. По-малко значимите поднадзорни лица, различни от посочените в параграф 1, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, и които са част от по-малко значима поднадзорна група, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО.
5. Посоченото в параграф 4 отчитане на надзорна финансова информация се извършва с честотата, установена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в приложение II.
6. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение IV към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
7. По изключение от параграфи 2, 3, 5 и 6, отчитането на надзорна финансова информация на по-малко значими поднадзорни лица, чиито активи са на обща стойност по-малка от 3 милиарда евро, включва посочената в приложение III информация. За тази цел общата стойност на активите на поднадзорните групи е стойността, използвана за определяне дали определено поднадзорно лице е значимо въз основа на неговия размер, в съответствие с част IV, дял III и от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
8. Когато актуализация на списъка на поднадзорните лица в съответствие с част IV, дял II, глава 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17) разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значимо поднадзорно лице надхвърля 3 милиарда евро, това лице започва да отчита информация в съответствие с параграфи 2, 3, 5 и 6 на първата дата на отчитане, която настъпва 18 месеца след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица. Когато тази актуализация разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значимо поднадзорно лице е по-малка или равна на 3 милиарда евро, това лице започва да отчита информация в съответствие с параграф 7 на първата дата на отчитане, която настъпва след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица.
9. Посочената в параграфи 2, 3, 5, 6 и 7 информация се отчита съгласно предвиденото в член 6, параграф 5 от настоящия регламент.
10. НКО могат да събират посочената в параграфи 2, 3, 5, 6 и 7 информация, която следва да се предоставя на ЕЦБ, като част от по-широка национална рамка за отчетност, която в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право включва допълнителна надзорна финансова информация и която служи и за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
Член 15
Дати на отчитане и дати на подаване на информацията за по-малко значими поднадзорни лица
1. Информацията за посочените в членове 13 и 14 по-малко значими поднадзорни лица е със следните дати на отчитане:
а)
за тримесечно отчитане: на 31 март, 30 юни, 30 септември и 31 декември;
б)
за полугодишно отчитане: на 30 юни и 31 декември;
в)
за годишно отчитане: на 31 декември.
2. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно от първия ден на календарната година до съответната дата на отчитане.
3. По изключение от параграфи 1 и 2, когато на по-малко значими поднадзорни лица е разрешено от НКО да отчитат тяхната надзорна финансова информация въз основа на счетоводна година, която не съответства на календарната година, НКО могат да коригират датите на отчитане към годишното счетоводно приключване. Коригираните дати на отчитане са три, шест, девет и 12 месеца след началото на счетоводната година. Данните, отнасящи се до определен период, се отчитат кумулативно от първия ден на счетоводната година до съответната дата на отчитане.
4. НКО предоставят на ЕЦБ надзорната финансова информация за посочените в членове 13 и 14 по-малко значими поднадзорни лица до края на работния ден на следните дати на подаване на информацията:
а)
за по-малко значими поднадзорни лица, които не са част от поднадзорна група - на 55-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася;
б)
за по-малко значими поднадзорни лица, които са част от по-малко значима поднадзорна група - на 65-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася.
5. НКО решават кога поднадзорните лица трябва да отчитат надзорна финансова информация, за да спазят тези срокове.
ДЯЛ IV
КАЧЕСТВО НА ДАННИТЕ И ЕЗИК НА ИТ
Член 16
Проверки на качеството на данните
НКО наблюдават и осигуряват качеството и надеждността на предоставяната на ЕЦБ информацията. За тези цели НКО следват спецификациите в членове 4 и 5 от Решение ЕЦБ/2014/29.
Член 17
Език на ИТ за предаването на информация от националните компетентни органи на ЕЦБ
НКО предават посочената в настоящия регламент информация в съответствие с таксономията на разширения език за бизнес отчетност (eXtensible Business Reporting Language), за да се осигури еднообразен технически формат за обмена на данни, посочен в Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014. За тези цели НКО следват спецификациите, установени в член 6 от Решение ЕЦБ/2014/29.
ДЯЛ V
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 18
Първи дати на отчитане
1. 31 декември 2015 г. е първата дата на отчитане в съответствие с настоящия регламент на надзорна финансова информация по отношение на:
а)
значимите поднадзорни групи;
б)
значимите поднадзорни лица, които не са част от поднадзорна група.
2. 30 юни 2016 г. е първата дата на отчитане в съответствие с настоящия регламент на надзорна финансова информация по отношение на:
а)
значимите поднадзорни лица, които са част от поднадзорна група;
б)
дъщерните предприятия на значимите поднадзорни групи, установени в неучастваща държава членка или в трета държава.
3. 30 юни 2017 г. е първата дата на отчитане в съответствие с настоящия регламент на надзорна финансова информация по отношение на:
а)
по-малко значимите поднадзорни групи;
б)
по-малко значимите поднадзорни лица.
Член 19
Преходни разпоредби
Приетите от НКО решения по отношение на отчитането на надзорна финансова информация от значимите поднадзорни групи и лица, което попада в предмета на настоящия регламент, остават незасегнати за всички дати на отчитане преди посочените в член 18 първи дати на отчитане.
Член 20
Заключителна разпоредба
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Регламентът е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено във Франкфурт на Майн на 17 март 2015 година.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/534
ze dne 17. března 2015
o vykazování finančních informací v oblasti dohledu (ECB/2015/13)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 1, čl. 4 odst. 3, čl. 6 odst. 2, čl. 6 odst. 5 písm. d) a článek 10 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (2), a zejména na čl. 21 odst. 1, článek 140 a čl. 141 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na úvěrové instituce se vztahuje řádná zpravodajská povinnost vymezená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) (rovněž dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích (CRR)“) a v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (4). Vykazované informace ECB shromažďuje na základě rozhodnutí ECB/2014/29 (5). Toto nařízení doplňuje rozhodnutí ECB/2014/29 v tom směru, že dále vymezuje požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu.
(2)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 stanoví pro všechny instituce, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 575/2013, jednotné požadavky týkající se podávání zpráv pro účely dohledu příslušným orgánům v určitých oblastech vymezených v článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014. Jednou z těchto oblastí jsou finanční informace na konsolidovaném základě. Podle čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 je vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě povinné pro úvěrové instituce, které připravují své konsolidované účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými postupem stanoveným v čl. 6 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6). Předkládání finančních informací v oblasti dohledu vnitrostátními příslušnými orgány ECB, které je povinné na základě prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a které se týká významných a méně významných dohlížených subjektů, nyní probíhá v souladu s rozhodnutím ECB/2014/29 a mělo by v nezměněné podobě pokračovat, neboť nespadá do předmětu tohoto nařízení.
(3)
Výkon pravomoci vyžadovat, aby úvěrové instituce pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 používaly mezinárodní účetní standardy uplatňované podle nařízení (ES) č. 1606/2002, je mimo předmět tohoto nařízení. S ohledem na článek 150 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) by předchozí rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se výkonu či zdržení se výkonu této pravomoci měla zůstat nedotčena.
(4)
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají mezinárodní účetní standardy na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují nařízení (ES) č. 1606/2002 pro podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24. odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013.
(5)
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice Rady 86/635/EHS (7), pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje předchozí rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS. Evropský orgán pro bankovnictví byl konzultován v souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 vymezuje jednotné požadavky pro podávání zpráv v oblasti dohledu, pokud se týká oblastí v oblasti působnosti uvedeného nařízení. Podle čl. 99 odst. 5 a odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 zabývá pouze finančními informacemi v oblasti dohledu na konsolidovaném základě. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě je mimo oblast působnosti uvedeného nařízení, příslušné orgány mohou tedy ukládat požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě. S ohledem na to, že je nezbytné, aby finanční informace pro významné a méně významné dohlížené subjekty byly srovnatelné, by toto nařízení mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které by významné a méně významné dohlížené subjekty měly na individuálním základě vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(7)
Podle článku 40 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (8) mohou příslušné orgány hostitelských členských států vyžadovat, aby jim všechny úvěrové instituce, které mají pobočky na jejich území, podávaly pravidelně zprávy o své činnosti na území těchto hostitelských členských států. V souladu s čl. 2 odst. 20 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) jsou pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, dohlíženými subjekty. S ohledem na potřebu mít k dispozici srovnatelné finanční informace pro významné dohlížené subjekty by toto nařízení mělo vymezit informace, které by pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, měly vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(8)
Čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013 stanoví, že ECB má pravomoci v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi nebo pobočkami usazenými v zúčastněných členských státech a patřícími úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci ze třetí země proto nespadají do úkolů ECB, které jí byly svěřeny v oblasti dohledu. Na tyto pobočky by se tedy neměla vztahovat zpravodajská povinnost obsažená v tomto nařízení. Z této zpravodajské povinnosti by dále měly být vyňaty pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci z jiného zúčastněného členského státu, neboť tato povinnost má být uplatňována na úrovni dohlíženého subjektu, který pobočku zřídil.
(9)
Povinnost, která je v tomto nařízení vymezena pro významné a méně významné dohlížené subjekty, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené subjekty vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost. Pro vnitrostátní příslušné orgány může být vhodné, aby nezbytné minimální informace shromažďovaly jako součást širšího zpravodajského rámce, který zavedou v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
(10)
Pro plnění úkolů ECB je nezbytné získávat finanční informace od méně významných dohlížených skupin s výjimkou těch, které své konsolidované účetní závěrky připravují v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. Toto nařízení by proto mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které tyto skupiny mají vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Měly by být zejména specifikovány formáty, periodicita, referenční data a období pro vykazování údajů a lhůty pro předávání dotčených informací. Tato povinnost by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené skupiny vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost.
(11)
V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 a s článkem 21 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) mají ECB a vnitrostátní příslušné orgány povinnost vyměňovat si informace. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB přímo získávat informace vykazované úvěrovými institucemi nebo mít k těmto informacím průběžně přímý přístup, měly by vnitrostátní příslušné orgány ECB poskytovat zejména všechny informace nezbytné pro účely plnění úkolů, které byly ECB svěřeny na základě nařízení (EU) č. 1024/2013.
(12)
V souladu s čl. 2 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 může být institucím umožněno, aby pro vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě použily účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku. Toto nařízení by rovněž mělo umožnit, aby se pro toto vykazování používal účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku.
(13)
ECB uskutečnila veřejné konzultace k tomuto nařízení a provedla analýzu případných nákladů a výhod,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení vymezuje požadavky na vykazování finančních informací v oblasti dohledu, které mají vnitrostátním příslušným orgánům předkládat:
a)
významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
b)
významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. a) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
c)
významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě;
d)
významné dohlížené skupiny, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi;
e)
méně významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
f)
méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. e) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
g)
méně významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Jako výjimka z článků 7 a 14 nemusí dohlížené subjekty, kterým byla na individuálním základě udělena výjimka z používání obezřetnostních požadavků v souladu s článkem 7 nebo 10 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazovat finanční informace v oblasti dohledu v souladu s tímto nařízením.
3. Pokud příslušné orgány včetně ECB v souladu s čl. 11 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují, aby instituce dodržovaly povinnosti vymezené v části druhé až čtvrté a v části šesté až osmé nařízení (EU) č. 575/2013 a v hlavě VII směrnice 2013/36/EU na subkonsolidovaném základě, plní tyto instituce požadavky vymezené v tomto nařízení na subkonsolidovaném základě.
4. Vnitrostátní příslušné orgány a/nebo národní centrální banky mohou údaje shromážděné podle tohoto nařízení použít pro jakékoli jiné úkoly.
5. Tímto nařízením nejsou dotčeny účetní standardy, které dohlížené skupiny a subjekty používají ve svých konsolidovaných účetních závěrkách nebo ročních účetních závěrkách, přičemž toto nařízení ani nemění účetní standardy používané pro vykazování v oblasti dohledu. Vzhledem k tomu, že dohlížené skupiny a subjekty používají rozdílné účetní standardy, měly by být předávány pouze informace týkající se pravidel oceňování včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle příslušných účetních standardů a které odpovídající dohlížená skupina nebo subjekt skutečně uplatňují. Za tímto účelem jsou pro dohlížené skupiny a subjekty, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, stanoveny zvláštní vzory pro vykazování. Datové body ve vzorech, které se v případě příslušných dohlížených subjektů neuplatní, se nemusí vykazovat.
6. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, mohou informace, které musí poskytovat podle tohoto nařízení, relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu předkládat prostřednictvím úvěrové instituce, která je zřídila.
Článek 2
Definice
Není-li stanoveno jinak, použijí se pro účely tohoto nařízení definice obsažené v nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) spolu s těmito definicemi:
1.
„IAS“ a „IFRS“ se rozumí „International Accounting Standards“ a „International Financial Reporting Standards“ ve smyslu článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
2.
„dceřiným podnikem“ se rozumí dceřiný podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 16 nařízení (EU) č. 575/2013, který je úvěrovou institucí ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013;
3.
„podskupinou“ se rozumí skupina, jejíž mateřský podnik sám není dceřiným podnikem jiné instituce, která je povolena v tomtéž zúčastněném členském státě, nebo finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v tomtéž zúčastněném členském státě;
4.
„konsolidovaným základem“ se rozumí konsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 48 nařízení (EU) č. 575/2013;
5.
„subkonsolidovaným základem“ se rozumí subkonsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 49 nařízení (EU) č. 575/2013.
Článek 3
Změna statusu dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny
1. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako významné po dobu 18 měsíců ode dne, kdy jim bylo rozhodnutí podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Jako významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina vykáže informace v souladu s hlavou II tohoto nařízení v první referenční den, který nastane poté, co byly tento subjekt nebo skupina klasifikovány jako významné.
2. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako méně významné, jakmile jim bylo rozhodnutí podle čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Od tohoto okamžiku začne tento subjekt nebo skupina vykazovat informace v souladu s hlavou III tohoto nařízení.
HLAVA II
VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Významné dohlížené skupiny
Článek 4
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají IFRS pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazujífinanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě. Jejich podskupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu, rovněž vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
Článek 5
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají národní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v článku 4 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
KAPITOLA II
Významné dohlížené subjekty
Článek 6
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, které používají IFRS podle nařízení (ES) č. 1606/2002 buď proto, že připravují své roční účetní závěrky v souladu s účetními standardy ve smyslu uvedeného nařízení, nebo proto, že je používají pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. To platí i pro pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 1 zahrnuje informace uvedené v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 3 zahrnuje informace uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
5. Informace uvedené v odstavcích 2 a 4 zahrnují pouze informace, které se týkají:
a)
aktiv, závazků, vlastního kapitálu, výnosu a nákladů, které dohlížený subjekt zachycuje podle použitelných účetních standardů;
b)
podrozvahových expozic a činností, do nichž je dohlížený subjekt zapojen;
c)
transakcí, které nejsou uvedeny v písmenu a) a b) a které provádí dohlížený subjekt;
d)
pravidel oceňování, včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle použitelných účetních standardů a které dohlížený subjekt skutečně uplatňuje.
6. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2 a 4, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 7
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. Tyto subjekty vykazují finanční informace v oblasti dohledu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 3 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Informace ve smyslu odstavců 1, 2, 4 a 5 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
7. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat údaje, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 1, 2, 4 a 5, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 8
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené subjekty
1. Informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud bylo významným dohlíženým subjektům umožněno své roční účetní závěrky vypracovávat na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, 40. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě významných dohlížených subjektů, které jsou součástí významné dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA III
Vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
Článek 9
Formát a periodicita vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Mateřské instituce v zúčastněném členském státě a instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v zúčastněném členském státě zajistí, aby finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, byly relevantním vnitrostátním příslušným orgánům vykazovány na individuálním základě takto:
a)
v případě významných dohlížených skupin, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 1 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014;
b)
v případě významných dohlížených skupin, které nejsou skupinami uvedenými výše a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 2 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.
2. Odchylně od odstavce 1 mateřské podniky uvedené v tomto odstavci nevykazují finanční informace o dceřiných podnicích, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR. Pro tyto účely se celková hodnota aktiv určí na základě kritérií obsažených v části IV hlavě 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
3. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s částí IV hlavou 2 kapitolou 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku převyšuje 3 miliardy EUR, musí se dceřiný podnik zahrnout do informací vykazovaných v souladu s odstavcem 1 k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku je nižní než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne mateřský podnik vykazovat informace podle odstavce 2 k první referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
Článek 10
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Informace uvedené v článku 9 jsou shromažďovány ke stejným referenčním datům jako finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají významné dohlížené skupiny. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku, který se používá pro vykazování finančních informací, do referenčního data.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o dceřiných podnicích usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi podle článku 9 do konce pracovní doby v 55. pracovní den po referenčním datu, k němuž se vztahují.
3. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tuto lhůtu.
HLAVA III
MÉNĚ VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Méně významné dohlížené skupiny
Článek 11
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě v případě méně významných dohlížených skupin
1. Méně významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na konsolidovaném základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v odstavci 1 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu. Finanční informace v oblasti dohledu se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Odchylně od odstavců 4 a 5 finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených skupin, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 4 tohoto článku zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlížených skupin hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
7. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny převyšuje 3 miliardy EUR, musí tato skupina informace podle odstavců 4 a 5 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tato skupina vykazovat informace podle odstavce 6 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
8. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 4, 5 a 6 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
9. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 4, 5 a 6, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 12
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené skupiny
1. Informace o méně významných dohlížených skupinách uvedené v článku 11 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým skupinám umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně tak, že pokrývají období od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace uvedené v článku 11 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených skupin včetně podskupin, které vykazují na konsolidovaném základě, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených skupin, které vykazují na subkonsolidovaném základě podle čl. 1 odst. 3, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA II
Méně významné dohlížené subjekty
Článek 13
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro méně významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Z ustanovení odstavců 2, 3, 5 a 6 jsou dány tyto výjimky:
a)
finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených úvěrových institucí, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu, která je nižší než 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 2, 3, 5 nebo 6 zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum;
b)
pobočka usazená v zúčastněném členském státě, která patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, se do vykazování finančních informací v oblasti dohledu nezahrnuje, je-li celková hodnota jejích aktiv nižší než 3 miliardy EUR.
8. Pro účely odstavce 7 je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
9. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
10. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
11. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 14
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Odchylně od odstavců 2, 3, 5 a 6 vykazování finančních informací v oblasti dohledu, pokud se týká méně významných dohlížených subjektů, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu nižší než 3 miliardy EUR, zahrnuje informace uvedené v příloze III. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
8. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
9. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
10. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 15
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené subjekty
1. Informace o méně významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 13 a 14 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým subjektům umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Údaje týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají méně významných dohlížených subjektů uvedených v článcích 13 a 14, do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
HLAVA IV
KVALITA ÚDAJŮ A JAZYK INFORMAČNÍCH TECHNOLOGIÍ
Článek 16
Kontroly kvality údajů
Vnitrostátní příslušné orgány sledují a zajišťují kvalitu a spolehlivost informací předkládaných ECB. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článcích 4 a 5 rozhodnutí ECB/2014/29.
Článek 17
Jazyk informačních technologií pro přenos informací od vnitrostátních příslušných orgánů do ECB
S cílem poskytnout jednotný technický formát pro výměnu údajů podle prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 předávají vnitrostátní příslušné orgány informace uvedené v tomto nařízení podle taxonomie „eXtensible Business Reporting Language“. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článku 6 rozhodnutí ECB/2014/29.
HLAVA V
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Referenční data pro první vykazování
1. 31. prosinec 2015 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených skupin;
b)
významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny.
2. 30. červen 2016 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny;
b)
dceřiných podniků významných dohlížených skupin usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi.
3. 30. červen 2017 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
méně významných dohlížených skupin;
b)
méně významných dohlížených subjektů.
Článek 19
Přechodná ustanovení
Rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu, jež jsou předmětem tohoto nařízení, ze strany významných dohlížených skupin a subjektů, zůstávají nedotčena, pokud se týká všech referenčních dat, jež předcházejí referenčním datům prvního vykazování ve smyslu článku 18.
Článek 20
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. března 2015.