РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 512/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за изменение на Регламент (ЕС) № 912/2010 за създаване на Европейската агенция за ГНСС
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
От комбинираните разпоредби на член 14 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) и на член 2 от Регламент (ЕС) № 912/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4) следва, че Европейската агенция за ГНСС (по-нататък „Агенцията“) трябва да обезпечава акредитацията на сигурността на европейските системи за спътникова навигация („системите“), като за целта въвежда процедури за сигурност и следи за прилагането им, както и за изпълнението на одитите на сигурността.
(2)
Системите са определени в член 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013. Това са сложни системи и изграждането и функционирането им включват редица заинтересовани страни с различни функции. Във връзка с това е от особено важно значение класифицираната информация на ЕС да се обработва и защитава от всички заинтересовани страни, свързани с изпълнението на програмите „Галилео“ и EGNOS („програмите“), в съответствие с основните принципи и минималните стандарти, установени в правилата за сигурност на Комисията и на Съвета относно класифицираната информация на ЕС, и член 17 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, който гарантира равностойно ниво на защита на класифицираната информация на ЕС, да се прилага по целесъобразност за всички заинтересовани страни, свързани с изпълнението на програмите.
(3)
Заинтересованите страни, които участват в процеса на акредитация на сигурността и са засегнати от него, са държавите членки, Комисията, съответните агенции на Съюза, Европейската космическа агенция (ЕКА) и страните, които участват в Съвместно действие 2004/552/ОВППС на Съвета (5).
(4)
Като се имат предвид спецификата и сложността на системите, различните органи, които участват в тяхното изграждане, и разнообразието на потенциалните потребители, акредитацията на сигурността следва да се улесни чрез подходяща форма на консултация с всички заинтересовани страни, като националните органи в държавите членки и трети държави, които управляват мрежи, свързани със системата, създадена по програмата „Галилео“ за предоставяне на публично регулирани услуги, с други съответни органи в държавите членки, с ЕКА или, ако това е предвидено в международно споразумение, с трети държави, в които са разположени наземните станции на системите.
(5)
За да се осигури правилното изпълнение на задачите, свързани с акредитацията на сигурността, от решаващо значение е Комисията да предостави цялата информация, необходима за изпълнението на тези задачи. Освен това е важно дейностите по акредитация на сигурността да бъдат координирани с работата на органите, натоварени с управлението на програмите в съответствие с Регламент (ЕС) № 1285/2013, и другите субекти, отговарящи за прилагането на разпоредбите, свързани със сигурността.
(6)
Подходът на оценка и управление на риска, който следва да се прилага, трябва да следва най-добрите практики. Той следва да включва прилагането на мерки за сигурност в съответствие с концепцията за защита в дълбочина. Той следва да отчита вероятността от настъпване на дадена опасност или събитие, което носи заплаха. Освен това той следва да бъде пропорционален, уместен, икономически изгоден, като взема предвид разходите по изпълнението на мерките за смекчаване на риска, сравнени с последващите ползи от сигурността. Защитата в дълбочина има за цел да засили сигурността на системите посредством прилагането на технически и нетехнически мерки за сигурност, организирани под формата на многослойна защита.
(7)
Разработването, включително съответните свързани с него научноизследователски дейности, и производството на приемници за публично регулирани услуги или свързани с тези услуги модули за сигурност са особено чувствителни дейности. Ето защо е особено важно да бъдат установени процедури за издаване на разрешения на производителите на приемници за публично регулирани услуги и на модули за сигурност за тези услуги.
(8)
Освен това като се има предвид потенциално големият брой мрежи и оборудване, свързани със системата, създадена в рамките на програмата „Галилео“, по-специално за използването на публично регулирани услуги, в стратегията за акредитация на сигурността следва да бъдат определени принципите за акредитацията на сигурността на тези мрежи и оборудване с цел да се осигури хомогенността на тази акредитация, без да се засяга компетентността на националните органи на държавите членки, притежаващи компетенции по въпросите на сигурността. Прилагането на тези принципи би дало възможност за последователно управление на риска и би намалило необходимостта от разрастване на всички дейности по смекчаване на рисковете на системно равнище, което би имало отрицателно въздействие върху разходите, графика, резултатите и предоставянето на услуги.
(9)
Продуктите и мерките, осигуряващи защита срещу електромагнитни излъчвания (т.е. срещу електронно подслушване), и криптографските продукти, използвани за обезпечаване сигурността на системите, следва да се оценяват и одобряват от националните субекти, компетентни по въпросите на сигурността на държавата, в която е установено предприятието, произвеждащо такива продукти. Във връзка с криптографските продукти тази оценка и одобрението следва да бъдат допълнени в съответствие с принципите, съдържащи се в точки 26 - 30 от приложение IV към Решение 2013/488/ЕС на Съвета (6). Органът, отговорен за акредитацията на сигурността на системите, следва да потвърждава подбора на тези одобрени продукти и мерки, като взема предвид общите изисквания за сигурност на системите.
(10)
Регламент (ЕС) № 912/2010, и по-специално глава III от него формулира условията, при които Агенцията изпълнява поверената ѝ задача за акредитация на сигурността на системите. В тях по-специално се предвижда, като принципен подход, че решенията за акредитация на сигурността се вземат независимо от Комисията и от органите, които отговарят за изпълнението на програмите, и че органът по акредитация на сигурността на системите следва да е самостоятелен орган в рамките на Агенцията, който взема решения по независим начин.
(11)
Съгласно посочения принцип с Регламент (ЕС) № 912/2010 се създава Съвет за акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи („Съвет за акредитация на сигурността“), който наред с Административния съвет и с изпълнителния директор е един от трите органа на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността изпълнява задачите, поверени на Агенцията във връзка с акредитацията на сигурността, и има право да взема, от името на Агенцията, решенията за акредитация в областта на сигурността. Той следва да приеме свой процедурен правилник и да назначи свой председател.
(12)
Като се има предвид, че Комисията, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1285/2013, трябва да обезпечи сигурността на програмите, включително сигурността на системите и на тяхното функциониране, дейностите на Съвета за акредитация на сигурността следва да се ограничават до дейности по акредитация на сигурността на системите и следва да не засягат задачите и отговорностите на Комисията. Това следва да важи особено по отношение на задачите и отговорностите на Комисията съгласно член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7), включително за приемането на всякакви документи, свързани със сигурността, посредством делегиран акт, акт за изпълнение или по друг начин в съответствие с тези членове. Без да се засягат тези задачи и отговорности на Комисията, в рамките на своите специфични експертни познания Съветът за акредитация на сигурността следва все пак да има право, в своята област на компетентност, да консултира Комисията при съставянето на проектотекстовете на актовете, посочени в тези членове.
(13)
Следва да се гарантира, че дейностите, свързани с акредитацията на сигурността, се извършват, без да се засягат националната компетентност и правомощията на държавите членки по отношение на акредитацията на сигурността.
(14)
По отношение на сигурността термините „одити“ и „изпитвания“ могат да включват оценки, инспекции, прегледи, одити и изпитвания във връзка със сигурността.
(15)
За да изпълнява всички свои дейности ефикасно и ефективно, Съветът за акредитация на сигурността следва да разполага с възможността да създава подходящи подчинени органи, действащи съгласно неговите инструкции. По-специално той следва да създаде група, която да го подпомага в изготвянето на неговите решения.
(16)
Следва да бъде създадена група от експерти от държавите членки под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността, която да изпълнява задачите на Орган за разпределение на криптографски материали (CDA), свързани с управлението на криптографски материали на ЕС. Тази група следва да бъде създадена на временен принцип за осигуряване на приемствеността при управлението на въпросите за сигурността на комуникациите по време на фазата на разгръщане на програмата „Галилео“. В дългосрочен план следва да бъде приложено устойчиво решение за изпълнението на такива оперативни задачи, когато създадената по програмата „Галилео“ система е изцяло в експлоатация.
(17)
Регламент (ЕС) № 1285/2013 определя договореностите за публичното управление на програмите в периода 2014 - 2020 г. С него общата отговорност за програмите се предоставя на Комисията. Освен това с регламента се разширява обхватът на задачите, възложени на Агенцията, и се предвижда по-специално Агенцията да играе важна роля в експлоатацията на системите и извличането на максимални социално-икономически ползи от тях.
(18)
В този нов контекст е важно да се направи необходимото Съветът за акредитация на сигурността да е в състояние да изпълнява поверената му задача по напълно независим начин, по-специално спрямо другите органи и дейности на Агенцията, и да се избягват всякакви конфликти на интереси. Поради това е много важно да се направи още по-отчетливо разделение вътре в самата Агенция между дейностите, свързани с акредитацията на сигурността, и останалите изпълнявани от Агенцията дейности, като управлението на Центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“, приноса за пазарната реализация на системите, както и всички дейности, които Комисията може да повери на Агенцията чрез делегиране, по-специално дейностите, свързани с експлоатацията на системите. За тази цел Съветът за акредитация на сигурността и намиращият се под негов контрол персонал на Агенцията следва да извършват своята работа по начин, който осигурява тяхната самостоятелност и независимост по отношение на останалите дейности на Агенцията. До 1 януари 2014 г. в Агенцията следва да бъде извършено реално и ефективно структурно разделение между различните изпълнявани от нея дейности. Вътрешните правила на Агенцията относно персонала следва също да осигуряват самостоятелността и независимостта на служителите, занимаващи се с дейности по акредитация на сигурността, спрямо служителите, които извършват други дейности на Агенцията.
(19)
По тази причина Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде изменен с цел най-вече да се засилят самостоятелността и правомощията на Съвета за акредитация на сигурността и на неговия председател и в най-общ смисъл тази самостоятелност и тези правомощия да бъдат уеднаквени със самостоятелността и правомощията на административния съвет и на изпълнителния директор, като същевременно бъде предвидено задължение за сътрудничество между различните органи на Агенцията.
(20)
При назначаването на членовете на тези съвети и при избирането на техните председатели и заместник-председатели, когато е целесъобразно, следва да се взема предвид значението на балансираното представителство на мъжете и жените. Освен това следва да се вземат под внимание и съответните управленски, административни и бюджетни умения.
(21)
Именно Съветът за акредитация на сигурността, а не административният съвет следва да подготвя и одобрява онази част от работните програми на Агенцията, в която се описват оперативните дейности, свързани с акредитацията на сигурността на системите, както и частта от годишния доклад за дейностите и перспективите на Агенцията, свързана с дейностите по акредитация на сигурността на системите. Той следва да ги изпраща своевременно на административния съвет, за да бъдат включени в работната програма и в годишния доклад на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността следва също така да упражнява дисциплинарен контрол върху своя председател.
(22)
По отношение на дейностите по акредитация на сигурността е желателно на председателя на Съвета за акредитация на сигурността да бъде поверена роля, сходна с упражняваната от изпълнителния директор по отношение на останалите дейности на Агенцията. Следователно освен правомощията по представителство на Агенцията, вече предвидени в Регламент (ЕС) № 912/2010, председателят на Съвета за акредитация на сигурността следва да управлява дейностите по акредитация на сигурността под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността и да гарантира изпълнението на онази част от работните програми на Агенцията, която е свързана с акредитацията. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността следва също така - по покана на Европейския парламент или на Съвета - да представя отчет за изпълнението на задачите на Съвета за акредитация на сигурността и да прави изявление пред тях.
(23)
Следва да бъдат установени подходящи процедури, за да се гарантира, че процесът на акредитация на сигурността няма да бъде засегнат и може да продължи да се извършва без прекъсване, в случай че Административният съвет не одобри работните програми на Агенцията.
(24)
Като се има предвид участието на редица трети държави и потенциалното участие на международни организации в програмите, включително по въпроси на сигурността, следва да се предвиди изрична разпоредба, даваща възможност на представители на международни организации и на трети държави, по-специално Швейцария, с която следва да се сключи споразумение за сътрудничество (8), да участват по изключение и при определени условия в работата на Съвета за акредитация на сигурността. Тези условия следва да бъдат определени в международно споразумение в съответствие с член 218 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), което да бъде сключено със Съюза, като се отчитат въпросите на сигурността, и по-специално защитата на класифицираната информация на ЕС. Споразумението за сътрудничество за спътникова навигация между Европейския съюз и неговите държави членки и Кралство Норвегия (9), както и протоколи 31 и 37 към Споразумението за ЕИП вече предоставят рамка за участието на Норвегия. Като се имат предвид неговите специфични експертни познания, от Съвета за акредитация на сигурността следва да могат да се искат становища от областта на неговата компетентност преди или по време на преговорите по такива международни споразумения.
(25)
Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде приведен в съответствие с принципите, включени в общия подход на Европейския парламент, Съвета и Комисията за децентрализираните агенции, който беше приет от трите институции съответно на 5 юли, 26 юни и 12 юни 2012 г., по-специално що се отнася до правилата за приемане на решенията на Административния съвет, до продължителността на мандата на членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, както и на техните председатели, до наличието на многогодишна работна програма, до правомощията на Административния съвет по отношение на управлението на персонала, до оценката и преразглеждането на регламента, до превенцията и управлението на конфликти на интереси и до боравенето с некласифицирана чувствителна информация. Процесът на приемане на многогодишната работна програма следва да се осъществява при пълно съответствие с принципите на лоялно сътрудничество и като се вземат предвид времевите ограничения, свързани с тази работна програма.
(26)
По отношение на превенцията и управлението на конфликти на интереси е от особена важност Агенцията да си създаде и да поддържа репутация на безпристрастност, почтеност и високи професионални стандарти. Не бива да се допускат никакви основателни причини да се подозира, че е възможно решенията да бъдат повлияни от интереси, които са в конфликт с ролята на Агенцията като орган, служещ на Съюза като цяло, или от частни интереси или връзки на който и да било член на персонала на Агенцията, командирован национален експерт или наблюдател, или на който и да било член на Административния съвет или на Съвета за акредитация на сигурността и които създават или могат потенциално да създадат конфликт с правилното изпълнение на официалните задължения на въпросното лице. Ето защо Административният съвет и Съветът за акредитация на сигурността следва да приемат подробни правила във връзка с конфликта на интереси, които да се отнасят до цялата Агенция. Тези правила следва да са съобразени с препоръките, направени от Сметната палата в нейния Специален доклад № 15 от 2012 г., който беше изготвен по искане на Европейския парламент, както и необходимостта да се избягват конфликти на интереси между членовете на Административния съвет и Съвета за акредитация на сигурността.
(27)
За да се осигури прозрачното функциониране на Агенцията, нейният процедурен правилник следва да бъде публикуван. Въпреки това, посредством режим на изключения, някои публични и частни интереси следва да бъдат обект на защита. За да се осигури гладката работа на програмите, многогодишните и годишните работни програми, както и годишният доклад следва да бъдат възможно най-подробни. В резултат на това те може да съдържат материали, които са чувствителни от гледна точка на сигурността или договорните отношения. Следователно би било уместно да се публикува само резюме на тези документи. В интерес на прозрачността тези резюмета следва обаче да бъдат възможно най-пълни.
(28)
Освен това следва да се подчертае, че работните програми на Агенцията следва да се създават на основата на процес на управление на изпълнението, включително показатели за изпълнение, за ефективна и ефикасна оценка на постигнатите резултати.
(29)
Работните програми на Агенцията следва да съдържат и планиране на ресурсите, включително на човешките и финансовите ресурси, определени за всяка дейност, и като се има предвид фактът, че разходите, свързани с новите нужди от персонал на Агенцията, следва да бъдат частично компенсирани с подходящо съкращаване на щатното разписание на Комисията през същия период, т.е. от 2014 до 2020 г.
(30)
Без да се засягат политическото решение относно седалищата на агенциите на Съюза, стремежът към добро географско разпределение и целите, определени от държавите членки по отношение на седалищата на новите агенции, съдържащи се в заключенията на представителите на държавите членки, заседаващи на равнище държавни и правителствени ръководители на 13 декември 2003 г., и припомнени в заключенията на Европейския съвет от юни 2008 г., в процеса на вземане на решение за избора на местоположение за местните служби на Агенцията следва да бъдат взети предвид обективни критерии. Тези критерии включват достъп до помещенията, наличие на подходяща образователна инфраструктура за обучение на децата на членовете на персонала и на командированите национални експерти, достъп до пазара на труда, системата за социална сигурност и здравните услуги за семействата на членовете на персонала и на командированите национални експерти, както и разходите по изпълнението и оперативните разходи.
(31)
Посредством специални договорености приемащите държави следва да осигурят необходимите условия за гладкото функциониране на Агенцията, като подходящи образователни и транспортни структури.
(32)
С Решение 2010/803/ЕС (10) представителите на правителствата на държавите членки решиха седалището на Агенцията да бъде в Прага. Приемното споразумение между Чешката република и Агенцията беше сключено на 16 декември 2011 г. и влезе в сила на 9 август 2012 г. Счита се, че това приемно споразумение и другите специални договорености изпълняват изискванията на Регламент (ЕС) № 912/2010.
(33)
Финансовите интереси на Съюза трябва да бъдат защитени чрез пропорционални мерки през целия цикъл на разходите, по-специално чрез предотвратяване и откриване на нередностите, извършване на проучвания, възстановяване на изгубени, неправомерно изплатени или използвани средства, а при необходимост - чрез прилагането на санкции.
(34)
Като се има предвид, че в член 8 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 се предвижда възможността държавите членки да предоставят допълнителни средства за финансирането на някои елементи от програмите, на Агенцията следва да бъде разрешено да възлага обществени поръчки съвместно с държавите членки, когато това е целесъобразно за изпълнението на задачите ѝ.
(35)
Агенцията следва да прилага правилата за сигурност на Комисията относно сигурността на класифицираната информация на ЕС. Освен това тя следва да може да установи правила за боравенето с некласифицирана, но чувствителна информация. Тези правила следва да се прилагат само когато такава информация се обработва от Агенцията. Терминът некласифицирана, но чувствителна информация е информация или материали, които Агенцията следва да защитава поради правни задължения, залегнали в Договорите, и/или поради чувствителността на информацията или материалите. Той включва, но не се ограничава до информация или материали, които попадат в обхвата на задължението за опазване на професионална тайна, посочено в член 339 от ДФЕС, информация, свързана с въпросите, посочени в член 4 от Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета (11), или информация от обхвата на Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (12).
(36)
Поради това Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕС) № 912/2010 се изменя, както следва:
1)
Членове 2 - 8 се заменят със следното:
„Член 2
Задачи
Задачите на Агенцията са определени в член 14 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13).
Член 3
Органи
1. Органите на Агенцията са:
а)
административният съвет;
б)
изпълнителният директор;
в)
съветът за акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи („Съветът за акредитация на сигурността“).
2. Органите на агенцията изпълняват задачите си, както е предвидено съответно в членове 6, 8 и 11.
3. Административният съвет и изпълнителният директор, Съветът за акредитация на сигурността и неговият председател си сътрудничат, за да обезпечат функционирането на Агенцията и координацията между нейните органи съгласно реда и условията, определени във вътрешните правила на Агенцията, като процедурния правилник на Административния съвет, процедурния правилник на Съвета за акредитация на сигурността, финансовите разпоредби, приложими за Агенцията, правилата за прилагане на Правилника за персонала и правилата за достъп до документите.
Член 4
Правно положение, местни управления
1. Агенцията е орган на Съюза. Тя има юридическа правосубектност.
2. Във всяка една от държавите членки Агенцията се ползва с най-широката правосубектност, предоставяна на юридическите лица съгласно законодателството. По-специално тя може да придобива или да се разпорежда с движимо и недвижимо имущество и да бъде страна по съдебни производства.
3. Агенцията може да взема решения относно установяването на местни управления в държавите членки с тяхно съгласие, както и в трети държави, участващи в работата на Агенцията в съответствие с член 23.
4. Изборът на седалище за местните управления се прави въз основа на обективни критерии, предназначени да осигурят доброто функциониране на Агенцията.
Разпоредбите относно установяването и функционирането на Агенцията в приемащите държави членки и в приемащите трети държави, както и относно преимуществата, предоставяни от тях на изпълнителния директор, членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността и на персонала на Агенцията и членовете на техните семейства, са предмет на специални договорености между Агенцията и посочените държави членки и трети държави. Специалните договорености се одобряват от Административния съвет.
5. Чрез специфичните договорености, посочени в параграф 4, приемащите държави членки и приемащите трети държави предоставят необходимите условия за правилното функциониране на Агенцията.
6. При спазване на член 11а, параграф 1, буква е) Агенцията се представлява от своя изпълнителен директор.
Член 5
Административен съвет
1. Създава се Административен съвет, който да изпълнява задачите, изброени в член 6.
2. Административният съвет се състои от:
а)
по един представител, назначен от всяка държава членка;
б)
четирима представители, назначени от Комисията;
в)
един представител без право на глас, назначен от Европейския парламент.
Членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността се назначават въз основа на степента на техния съответен опит и експертните им познания.
Мандатът на членовете на Административния съвет е четири години с възможност за еднократно подновяване. Европейският парламент, Комисията и държавите членки се стремят да ограничат текучеството на своите представители в Административния съвет.
Председателят или заместник-председателят на Съвета за акредитация на сигурността, представител на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност („ВП“) и представител на Европейската космическа агенция („ЕКА“) се поканват за участие в заседанията на Административния съвет като наблюдатели при условията, определени в процедурния правилник на Административния съвет.
3. Когато е целесъобразно, участието на представители на трети държави или международни организации и условията за такова участие се уреждат със споразуменията, посочени в член 23, параграф 1, и са в съответствие с процедурния правилник на Административния съвет.
4. Административният съвет избира председател и заместник-председател измежду своите членове. Заместник-председателят автоматично заема мястото на председателя, когато последният е възпрепятстван да изпълнява задълженията си. Мандатът на председателя и на заместник-председателя е две години, може да бъден подновяван еднократно и всеки мандат изтича, когато лицето престане да бъде член на Административния съвет.
Административният съвет има право да освобождава председателя, заместник-председателя или и двамата.
5. Заседанията на Административния съвет се свикват от неговия председател.
По принцип изпълнителният директор участва в разискванията, освен в случаите, когато председателят реши друго.
Административният съвет провежда редовно заседание два пъти годишно. Освен това той заседава по инициатива на председателя или по искане на най-малко една трета от членовете си.
Административният съвет има правото да покани на своите заседания като наблюдател всяко лице, чието мнение може да представлява интерес. При спазване на процедурния правилник членовете на Административния съвет могат да бъдат подпомагани от съветници или експерти.
Секретариатът на Административния съвет се осигурява от Агенцията.
6. Освен когато в настоящия регламент не е предвидено друго, Административният съвет взема своите решения с абсолютно мнозинство на членовете си с право на глас.
За избора и освобождаването от длъжност на председателя и на заместник-председателя на Административния съвет, както е посочено в параграф 4, и за приемането на бюджета и на работните програми е необходимо мнозинство от две трети от всички членове с право на глас.
7. Всеки представител на държава членка и на Комисията разполага с един глас. Изпълнителният директор не участва в гласуването. Решенията, основани на член 6, параграф 2, букви а) и б) и параграф 5, с изключение на тези по въпросите от обхвата на глава III, не могат да се приемат без положителен вот от страна на представителите на Комисията.
В процедурния правилник на Административния съвет подробно са уредени разпоредбите за гласуване, по-специално условията, съгласно които даден член може да действа от името на друг член.
Член 6
Задачи на Административния съвет
1. Административният съвет гарантира, че Агенцията изпълнява поверената ѝ работа при условията, установени в настоящия регламент, и взема всички необходими решения за тази цел, без да се засягат компетенциите, поверени на Съвета за акредитация на сигурността във връзка с дейностите по глава III.
2. Освен това Административният съвет:
а)
приема в срок до 30 юни на първата година от многогодишната финансова рамка, предвидена в член 312 от Договора за функционирането на Европейския съюз, многогодишната работна програма на Агенцията за периода от обхвата на многогодишната финансова рамка, след като включи в нея, без изменения, частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква а), и след като получи становището на Комисията. Извършва се консултация с Европейския парламент по тази многогодишна работна програма, при условие че целта на консултацията е обмен на мнения и резултатите от нея не са обвързващи за Агенцията;
б)
до 15 ноември всяка година приема работната програма на Агенцията за следващата година, след като включи в нея, без изменения, частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква б), и след като получи становището на Комисията;
в)
изпълнява функциите по отношение на бюджета, предвидени в член 13, параграфи 5, 6, 10 и 11 и в член 14, параграф 5;
г)
осигурява функционирането на Центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“, посочен в член 14, параграф 1, буква а), подточка ii) от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
д)
приема правилата за прилагане на Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета (14) в съответствие с член 21 от настоящия регламент;
е)
одобрява договореностите, посочени в член 23, параграф 2, след консултация със Съвета за акредитация на сигурността по онези разпоредби на тези договорености, които се отнасят до акредитацията на сигурността;
ж)
приема техническите процедури, необходими за изпълнение на своите задачи;
з)
приема годишния доклад за дейностите и перспективите на Агенцията, след като включи в него без изменения частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква в), и в срок до 1 юли го изпраща на Европейския парламент, Съвета, Комисията и Сметната палата;
и)
гарантира предприемането на адекватни последващи действия във връзка с констатациите и препоръките, произтичащи от оценките и одитите по член 26, както и тези, произтичащи от разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF), и от всички вътрешни или външни одитни доклади, и изпраща на бюджетния орган всяка информация, отнасяща се до резултатите от процедурите по оценка;
й)
дава становища на изпълнителния директор по споразуменията за делегиране, посочени в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, преди тяхното подписване;
к)
на базата на предложение на изпълнителния директор одобрява работните договорености между Агенцията и ЕКА, посочени в член 14, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
л)
по предложение на изпълнителния директор одобрява стратегия за борба с измамите;
м)
когато е необходимо, на базата на предложение на изпълнителния директор одобрява организационните структури на Агенцията;
н)
приема и публикува свой процедурен правилник.
3. По отношение на персонала на Агенцията Административният съвет упражнява правомощията на орган по назначаването и на органа, компетентен да сключва договори, предоставени съответно съгласно Правилника за длъжностните лица на Европейския Съюз (15) („Правилник за длъжностните лица“)и Условията за работа на другите служители („правомощия на органа по назначаването“).
Въз основа на член 2, параграф 1 от Правилника за длъжностните лица и член 6 от Условията за работа на другите служители на Съюза и съгласно процедурата, предвидена в член 110 от същия правилник, Административният съвет взема решение за делегиране на съответните правомощия на орган по назначаването на изпълнителния директор и определя условията, при които делегираните правомощия могат да бъдат оттеглени. Изпълнителният директор докладва на Административния съвет за упражняването на тези делегирани правомощия. Изпълнителният директор има правото от своя страна да делегира тези правомощия на други лица.
Ако изключителни обстоятелства го налагат, при прилагането на втората алинея на настоящия параграф Административният съвет може с решение временно да оттегли делегираните правомощия на орган по назначаването на изпълнителния директор, както и тези, които той е делегирал вторично, и да ги упражнява пряко или да ги делегира на някой от членовете си или на член на персонала, различен от изпълнителния директор.
Чрез дерогация от втора алинея обаче Административният съвет е длъжен да делегира на председателя на Съвета за акредитация на сигурността правомощията по първа алинея във връзка с наемането на работа, оценяването и прекатегоризирането на персонала, участващ в дейностите по глава III, както и във връзка с дисциплинарните мерки, които е необходимо да бъдат предприети по отношение на този персонал.
Административният съвет определя правилата за прилагане на Правилника за длъжностните лица и на Условията за работа на другите служители в съответствие с процедурата, предвидена в член 110 от Правилника. Във връзка с наемането на работа, оценяването и прекатегоризирането на персонала, участващ в дейностите съгласно разпоредбите на глава III, както и с дисциплинарните мерки, които трябва да се предприемат спрямо него, той предварително се консултира със Съвета за акредитация на сигурността и надлежно взема предвид неговите съображения.
Освен това той приема решение за определяне на правилата за командироването на национални експерти в Агенцията. Преди приемането на това решение Административният съвет се консултира със Съвета за акредитация на сигурността във връзка с командироването на национални експерти, които вземат участие в дейностите по акредитация на сигурността, посочени в глава III, и надлежно взема предвид неговите съображения.
4. Административният съвет назначава изпълнителния директор и може да продължи или да прекрати неговия мандат в съответствие с член 15б, параграфи 3 и 4.
5. Административният съвет упражнява дисциплинарен контрол над изпълнителния директор по отношение на неговата работа, по-специално що се отнася до въпросите, свързани със сигурността, които са от компетентността на Агенцията, с изключение на дейностите, предприети в съответствие с глава III.
Член 7
Изпълнителен директор
Агенцията се управлява от изпълнителния ѝ директор, който осъществява функциите си под ръководството на Административния съвет, без да се засягат правомощията, предоставени на Съвета за акредитация на сигурността и на председателя на Съвета за акредитация на сигурността, съответно с членове 11 и 11а.
Без да се засягат правомощията на Комисията и на Административния съвет, изпълнителният директор е независим при изпълнението на функциите си и не може да търси или приема инструкции от нито едно правителство или друг орган.
Член 8
Функции на изпълнителния директор
Изпълнителният директор изпълнява следните функции:
а)
отговаря за представителството на Агенцията, с изключение на дейностите и решенията, предприети и взети в съответствие с глави II и III, и подписва споразуменията за делегиране на правомощия, посочени в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, в съответствие с член 6, параграф 2, буква й) от настоящия регламент;
б)
изготвя работните договорености между Агенцията и ЕКА, посочени в член 14, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, и ги представя на Административния съвет в съответствие с член 6, параграф 2, буква к) от настоящия регламент и подписва договореностите след одобрение от Административния съвет;
в)
подготвя работата на Административния съвет и участва в работата на Административния съвет без право на глас, при спазване на разпоредбите на член 5, параграф 5, втора алинея;
г)
изпълнява решенията на Административния съвет;
д)
изготвя многогодишните и годишните работни програми на Агенцията и ги представя на Административния съвет за одобрение, с изключение на частите, изготвени и приети от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, букви а) и б);
е)
изпълнява многогодишните и годишните работни програми, с изключение на частите, които се изпълняват от председателя на Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11а, параграф 1, буква б);
ж)
за всяко заседание на Административния съвет изготвя доклад за напредъка по изпълнението на годишната работна програма и при необходимост - на многогодишната работна програма, в който включва, без изменения, частта, изготвена от председателя на Съвета за акредитация на сигурността, в съответствие с член 11а, параграф 1, буква г);
з)
изготвя годишния доклад относно дейностите и перспективите на Агенцията, с изключение на раздела, който се изготвя и одобрява от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква в) по отношение на дейностите, обхванати в глава III, и го представя на Административния съвет за одобрение;
и)
взема всички необходими мерки, включително приемането на вътрешни административни указания и публикуването на съобщения с цел обезпечаване на функционирането на Агенцията в съответствие с настоящия регламент;
й)
съставя проекторазчет на очакваните приходи и разходи на Агенцията в съответствие с член 13 и изпълнява бюджета в съответствие с член 14;
к)
взема необходимите мерки, за да гарантира, че Агенцията в качеството си на оператор на Центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“ може да изпълнява указанията, дадени в съответствие със Съвместно действие 2004/552/ОВППС на Съвета (16), както и ролята си, посочена в член 6 от Решение № 1104/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (17);
л)
осигурява обмена на цялата необходима информация, по-специално по отношение на сигурността, между органите на Агенцията, посочени в член 3, параграф 1 от настоящия регламент;
м)
съобщава на Комисията становището на Агенцията за техническите и оперативните характеристики, необходими за осъществяване развитието на системите, посочено в член 12, параграф 3, буква г) от Регламент (ЕС) № 1285/2013, включително за определянето на процедурите за приемане и преглед, както и научноизследователските дейности в подкрепа на това развитие;
н)
изготвя, в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността по въпросите, свързани с дейностите по акредитация на сигурността, обхванати в глава III от настоящия регламент, организационните структури на Агенцията и ги представя на Административния съвет за одобрение;
о)
упражнява по отношение на персонала на Агенцията правомощията по член 6, параграф 3, първа алинея, доколкото тези правомощия са му делегирани по силата на втора алинея от него;
п)
приема след одобрение от Административния съвет необходимите мерки за установяване на местни управления в държавите членки или в трети държави в съответствие с член 4, параграф 3;
р)
гарантира, че на Съвета за акредитация на сигурността, на органите, посочени в член 11, параграф 11, и на председателя на Съвета за акредитация на сигурността са осигурени секретариат и всички ресурси, необходими за правилното им функциониране;
с)
изготвя план за действие, за да гарантира предприемането на последващи действия във връзка с констатациите и препоръките от оценките и одитите по член 26, с изключение на частта от плана за действие, свързана с дейностите по глава III, и представя на Комисията шестмесечен доклад за постигнатия напредък, след като включи, без изменения, частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността, който се изпраща и до Административния съвет за информация;
т)
взема следните мерки за защита на финансовите интереси на Съюза:
i)
взема превантивни мерки срещу измами, корупция и всяка друга незаконна дейност, както и ефикасни мерки за контрол;
ii)
при установяването на нередности събира неправомерно платените суми и когато е уместно, налага ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции;
у)
изготвя стратегия на Агенцията за борба с измамите, която е съобразена с риска от измами, като се взема предвид анализът за икономическата ефективност на предвидените за изпълнение мерки, и която отчита констатациите и препоръките от разследванията на OLAF, и я представя на Административния съвет за одобрение.
2)
Вмъква се следният член:
„Член 8а
Работни програми и годишен доклад
1. В многогодишната работна програма на Агенцията, посочена в член 6, параграф 2, буква а), се предвиждат действията, които Агенцията трябва да изпълнява в периода, обхванат от многогодишната финансова рамка, предвидена в член 312 от Договора за функциониране на Европейския съюз, включително действията, свързани с международните отношения и предоставянето на информация, за които тя отговаря. В тази програма се определя цялостното стратегическо планиране, включително цели, етапи, очаквани резултати и показатели за изпълнение, както и планиране на ресурсите, включително човешките и финансовите ресурси, определени за всяка дейност. В нея се вземат предвид оценките и одитите, посочени в член 26 от настоящия регламент. За сведение в многогодишната работна програма се описва също прехвърлянето на задачи, делегирано на Агенцията от Комисията, включително задачите по управление на програмите, посочени в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013.
2. Годишната работна програма, посочена в член 6, параграф 2, буква б) от настоящия регламент, е на базата на многогодишната работна програма. В нея се предвиждат действията, които Агенцията да изпълнява през следващата година, включително действията, свързани с международните отношения и предоставянето на информация, за които тя отговаря. Годишната работна програма включва подробни цели и очаквани резултати, в това число и показатели за изпълнение. В нея е указано ясно кои задачи са добавени, променени или заличени в сравнение с предходната финансова година, както и промените в показателите за изпълнение и целевите им стойности. В програмата се посочват също човешките и финансовите ресурси, предназначени за всяка дейност. За сведение в нея се включват задачите, които Комисията чрез споразумение за делегиране съгласно изискванията е делегирала на Агенцията в съответствие с член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013.
3. След приемането им от Административния съвет изпълнителният директор изпраща многогодишната и годишната работна програма на Европейския парламент, Съвета, Комисията и държавите членки и публикува резюме от тях.
4. В годишния доклад, посочен в член 8, буква з) от настоящия регламент, се включва информация за:
а)
изпълнението на многогодишната и годишната работна програма, включително с оглед на показателите за изпълнение;
б)
изпълнението на бюджета и на плана за политиката за персонала;
в)
системите за управление и вътрешен контрол на Агенцията и напредъка във въвеждането на системите и техниките за управление на проекти, посочени в член 11, буква д) от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
г)
всички мерки за подобряване на резултатите на Агенцията от екологична гледна точка;
д)
констатациите от вътрешния и външния одит и последващите действия във връзка с препоръките от одита и с препоръката за освобождаване от отговорност;
е)
декларацията за достоверност на изпълнителния директор.
Публикува се резюме на годишния доклад.“
3)
В член 9 параграф 1 се заменя със следното:
„1. В съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 винаги когато сигурността на Съюза или на държавите членки може да бъде засегната от функционирането на системите, се прилагат процедурите, предвидени в Съвместно действие 2004/552/ОВППС.“
4)
Членове 10 и 11 се заменят със следното:
„Член 10
Общи принципи
Дейностите по акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи, посочени в настоящата глава, се извършват в съответствие със следните принципи:
а)
дейностите и решенията за акредитация на сигурността се предприемат в контекста на колективна отговорност за сигурността на Съюза и на държавите членки;
б)
полагат се усилия за вземане на решенията с консенсус;
в)
дейностите по акредитация на сигурността се извършват чрез използване на подход на оценка и управление на риска, като се отчитат рисковете за сигурността на европейските ГНСС системи, както и въздействието по отношение на разходите и графика, произтичащо от всяка мярка за смекчаване на рисковете, като се има предвид целта да не се понижава общото ниво на сигурност на системите;
г)
решенията за акредитация на сигурността се изготвят и вземат от специалисти с необходимата квалификация в областта на акредитацията на сложни системи, които са проучени за надеждност за подходящо равнище на достъп до класифицирана информация и действат обективно;
д)
полагат се усилия да се проведат консултации с всички заинтересовани участници, които имат интереси в областта на сигурността;
е)
дейностите по акредитация на сигурността се изпълняват от съответните заинтересовани страни съгласно стратегия за акредитация на сигурността, без да се засяга ролята на Европейската комисия, определена в Регламент (ЕС) № 1285/2013;
ж)
при спазване на определения в приложимата стратегия за акредитация на сигурността процес решенията за акредитация на сигурността се основават на местни решения за акредитация на сигурността, взети от съответните национални органи по акредитация на сигурността на държавите членки;
з)
чрез непрекъснат, прозрачен и напълно разбираем процес на наблюдение се гарантира, че са известни рисковете, свързани със сигурността на европейските ГНСС системи, че мерките за сигурност са определени по такъв начин, че тези рискове да се сведат до приемливо ниво, с оглед на нуждите на Съюза и неговите държави членки по отношение на сигурността и за гладката работа на програмите, както и че тези мерки се прилагат в съответствие с концепцията за „защита в дълбочина“. Ефективността на тези мерки подлежи на постоянна оценка. Този процес, свързан с оценката и управлението на риска, свързан със сигурността, се осъществява като повтарящ се процес съвместно от заинтересованите страни по програмите;
и)
решенията за акредитация на сигурността се вземат по напълно независим начин, включително от Комисията и от другите образувания, които отговарят за изпълнението на програмите и за предоставянето на услугите, както и от изпълнителния директор и от Административния съвет на Агенцията;
й)
дейностите по акредитация на сигурността се извършват при надлежно отчитане на необходимостта от подходяща координация между Комисията и органите, отговорни за прилагането на разпоредбите за сигурност;
к)
класифицираната информация на ЕС се обработва и защитава от всички заинтересовани страни, свързани с изпълнението на програмите, в съответствие с основните принципи и минималните стандарти, установени съответно в правилата за сигурност на Комисията и на Съвета относно класифицираната информация на ЕС.
Член 11
Съвет за акредитация на сигурността
1. Създава се Съвет за акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи („Съвет за акредитация на сигурността“), който изпълнява задачите, посочени в настоящия член.
2. Съветът за акредитация на сигурността изпълнява задачите си, без да се засяга отговорността, възложена на Комисията по силата на Регламент (ЕС) № 1285/2013, по-специално по въпроси, свързани със сигурността, и без да се засяга компетентността на държавите членки по отношение на акредитацията на сигурността.
3. По отношение на акредитацията на сигурността на европейските ГНСС системи, като орган за акредитация на сигурността, Съветът за акредитация на сигурността отговаря за:
а)
определянето и одобряването на стратегия за акредитация на сигурността, в която се посочват:
i)
обхватът на дейностите, необходими за осъществяването и поддържането на акредитацията на европейските ГНСС системи и тяхната потенциална свързаност с други системи;
ii)
процесът на акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи със степен на задълбоченост, съответстваща на необходимата степен на надеждност, и в който ясно се посочват условията за одобрение; този процес се извършва при спазване на съответните изисквания, по-специално посочените в член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
iii)
ролята на съответните заинтересовани страни, свързани с процеса на акредитация;
iv)
график на акредитациите, съобразен с етапите на програмите, по-специално по отношение на разгръщането на инфраструктурата, предоставянето на услуги и развитието;
v)
принципите на акредитацията на сигурността за мрежи и оборудване за публично регулирани услуги, свързани със системите, създадени по програма „Галилео“, която трябва да бъде извършвана от националните органи на държавите членки, компетентни по въпроси, свързани със сигурността;
б)
вземането на решения за акредитация на сигурността, по-специално за одобрение на изстрелването на спътници, разрешение за експлоатация на системите в различните им конфигурации и за различните услуги до и включително сигнала в космическото пространство, и разрешение за експлоатация на наземните станции. По отношение на мрежите и оборудването за публично регулирани услуги, свързани със системата, създадена по програма „Галилео“, Съветът за акредитация на сигурността взема решения единствено относно даването на разрешение на органи да разработват и произвеждат приемниците за публично регулирани услуги или свързаните с тези услуги модули за сигурност, като взема предвид становището на националните органи, компетентни по въпросите на сигурността, и свързаните със сигурността рискове като цяло;
в)
разглеждането и с изключение на документите, които Комисията трябва да приеме по силата на член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС - одобряването на цялата документация, свързана с акредитацията на сигурността;
г)
в рамките на неговата компетентност, даването на консултации на Комисията при съставянето на проектотекстове на актовете, посочени в член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС, включително за установяването на оперативни процедури за сигурност (SecOps), и предоставянето на документ със заключителната му позиция;
д)
разглеждането и одобрението на оценката на свързания със сигурността риск, разработена съгласно мониторинговия процес по член 10, буква з), като взема предвид съответствието на документите по буква в) от настоящия параграф с тези, разработени съгласно член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС; сътрудничеството с Комисията за определяне на мерки за намаляване на риска;
е)
проверката на прилагането на мерките за сигурност по отношение на акредитацията на сигурността на европейските ГНСС системи, като предприема или спонсорира оценки, проверки или прегледи на сигурността, в съответствие с член 12, буква б) от настоящия регламент;
ж)
потвърждаването на избора на одобрени продукти и мерки, осигуряващи защита срещу електронно подслушване (Tempest) и на одобрени криптографски продукти, използвани за обезпечаване на сигурността на европейските ГНСС системи;
з)
одобряването или, когато е целесъобразно, участието съвместно със съответния орган, компетентен по въпросите на сигурността, в одобряването на свързаността на европейските ГНСС системи с други системи;
и)
съгласуването със съответната държава членка на модела за контрол на достъпа, посочен в член 12, буква в);
й)
въз основа на докладите за риска, посочени в параграф 11 от настоящия член, информирането на Комисията относно извършената от него оценка на риска и предоставянето на консултации на Комисията относно вариантите за третиране на остатъчния риск за дадено решение за акредитация на сигурността;
к)
при конкретно искане от страна на Съвета, подпомагането на Съвета, в тясна връзка с Комисията, при изпълнение на Съвместно действие 2004/552/ОВППС;
л)
извършването на консултациите, които са необходими за изпълнение на задачите му.
4. Съветът за акредитация на сигурността също:
а)
изготвя и одобрява онази част от посочената в член 8а, параграф 1 многогодишна работна програма, която е свързана с оперативните дейности, предвидени в настоящата глава, и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението на тези дейности, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в многогодишната работна програма;
б)
изготвя и одобрява онази част от посочената в член 8а, параграф 2 годишна работна програма, която е свързана с оперативните дейности, предвидени в настоящата глава, и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението на тези дейности, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в работната програма;
в)
изготвя и одобрява онази част от посочения в член 6, параграф 2, буква з) годишен доклад, която е свързана с дейностите и перспективите на Агенцията, предвидени в настоящата глава, както и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението на тези дейности и перспективи, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в годишния доклад;
г)
приема и публикува своя процедурен правилник.
5. Комисията постоянно информира Съвета за акредитация на сигурността относно въздействието на предстоящите решения на Съвета за акредитация на сигурността върху правилното провеждане на програмите, както и относно прилагането на плановете за третиране на остатъчния риск. Съветът за акредитация на сигурността взема под внимание всяко подобно становище на Комисията.
6. Решенията на Съвета за акредитация на сигурността се адресират до Комисията.
7. Съветът за акредитация на сигурността се състои от по един представител от всяка държава членка, представител на Комисията и представител на ВП. Държавите членки, Комисията и ВП се стремят да ограничат текучеството на своите представители в Съвета за акредитация на сигурността. Мандатът на членовете на Съвета за акредитация на сигурността е четири години, с възможност за подновяване. Представител на ЕКА се поканва да участва като наблюдател в заседанията на Съвета за акредитация на сигурността. По изключение на тези заседания могат да се канят като наблюдатели и представители на трети държави или международни организации, когато въпросите засягат пряко тези трети държави или международни организации. Договорености за участие на представители на трети държави или международни организации и условията за него се уреждат със споразуменията, посочени в член 23, параграф 1, и са в съответствие с процедурния правилник на Съвета за акредитация на сигурността.
8. Съветът за акредитация на сигурността избира председател и заместник-председател измежду своите членове с мнозинство от две трети от всички членове с право на глас. Заместник-председателят автоматично заема мястото на председателя, когато последният е възпрепятстван да изпълнява задълженията си.
Съветът за акредитация на сигурността има право да освобождава председателя, заместник-председателя или и двамата. Той приема решението за освобождаване с мнозинство от две трети.
Мандатът на председателя и заместник-председателя на Съвета за акредитация на сигурността е две години, с възможност за еднократно подновяване. Мандатът на всяко лице приключва, когато то престане да бъде член на Съвета за акредитация на сигурността.
9. На Съвета за акредитация на сигурността се предоставя достъп до всички необходими човешки и материални ресурси, за да може той да изпълнява подходящи функции на административна поддръжка, а така също и за да може, заедно с органите, посочени в параграф 11, да изпълнява независимо задачите си, по-специално при работата с досиета, започването и наблюдението на начина на прилагане на процедурите за сигурност и извършването на одити на сигурността на системите, подготовката на решения и организирането на заседания. Той разполага също така с достъп до всяка информация, полезна за изпълнението на задачите му и с която разполага Агенцията, без да се засягат принципите на самостоятелност и независимост, посочени в член 10, буква и).
10. Съветът за акредитация на сигурността и намиращият се под негов контрол персонал на Агенцията работят по начин, който гарантира самостоятелност и независимост спрямо останалите извършвани от Агенцията дейности, по-специално спрямо оперативните дейности, свързани с експлоатацията на системите в съответствие с целите на програмата. За тази цел в рамките на Агенцията се създава ефективно организационно звено между персонала, който се занимава с обхванатите в настоящата глава дейности, и останалия персонал на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността незабавно уведомява изпълнителния директор, Административния съвет и Комисията за всички обстоятелства, които биха могли да нарушат неговата автономия и независимост. В случай че не може да бъде намерено решение в рамките на Агенцията, Комисията оценява ситуацията, като се консултира със засегнатите страни. Въз основа на резултатите от тази оценка Комисията взема подходящи смекчаващи мерки, които Агенцията трябва да приложи, и уведомява за това Европейския парламент и Съвета.
11. Съветът за акредитация на сигурността създава специални подчинени органи, които действат под негово ръководство, за разглеждане на конкретни въпроси. По-специално като гарантира необходимата непрекъснатост на работата, той създава група, която да осъществява прегледи и изпитвания във връзка с анализа на сигурността, за да изготви съответните доклади за риска с цел подпомагане на Съвета за акредитация на сигурността при подготовката на неговите решения. Съветът за акредитация на сигурността може да създава и разпуска експертни групи, които да допринасят за работата на въпросната група.
12. Без да се засягат компетентността на държавите членки и задачата на Агенцията, посочена в член 14, параграф 1, буква а), подточка i) от Регламент (ЕС) № 1285/2013, по време на фазата на разгръщането на програмата „Галилео“ под надзора на Съвета за акредитация на сигурността се създава група от експерти на държавите членки, за да изпълнява задачите на Органа за разпределение на криптографски материали (ОРКМ), свързани с управлението на криптографски материали на ЕС, по-специално с цел:
i)
управление на кодовете на полетите и на други кодове, необходими за функционирането на системата, създадена в рамките на програмата „Галилео“;
ii)
проверка на създаването и изпълнението на процедурите за отчитане, защитено обработване, съхраняване и разпространение на ключовете за публично регулираните услуги.
13. Ако не може да бъде постигнат консенсус в съответствие с общите принципи, посочени в член 10 от настоящия регламент, Съветът за акредитация на сигурността взема решения въз основа на гласуване с мнозинство, както е предвидено в член 16 от Договора за Европейския съюз и без да се накърняват разпоредбите на член 9 от настоящия регламент. Представителят на Комисията и представителят на върховния представител не гласуват. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността подписва решенията, приети от Съвета за акредитация на сигурността, от името на Съвета за акредитация на сигурността.
14. Комисията информира Европейския парламент и Съвета без неоснователно забавяне относно въздействието на взетите решения за акредитация на сигурността върху правилното провеждане на програмите. Ако Комисията прецени, че дадено решение, взето от Съвета за акредитация на сигурността, може да има значително въздействие върху правилното провеждане на програмите, например по отношение на разходите, графика или резултатите, тя незабавно уведомява Европейския парламент и Съвета.
15. Като взема предвид становищата на Европейския парламент и на Съвета, които следва да бъдат изразявани в срок от един месец, Комисията може да приема всякакви подходящи мерки в съответствие с Регламент (ЕС) № 1285/2013.
16. Административният съвет периодично се информира за напредъка на работата на Съвета за акредитация на сигурността.
17. В работния график на Съвета за акредитация на сигурността се спазва годишната работна програма, посочена в член 27 от Регламент (ЕС) № 1285/2013.“
5)
Вмъква се следният член:
„Член 11а
Функции на председателя на Съвета за акредитация на сигурността
1. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността изпълнява следните функции:
а)
управлява дейностите по акредитация на сигурността под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността;
б)
под контрола на Съвета за акредитация на сигурността изпълнява частта от многогодишните и годишните работни програми на Агенцията, която попада в обхвата на настоящата глава;
в)
сътрудничи на изпълнителния директор с цел оказване на помощ при изготвянето на проекта за щатното разписание, посочено в член 13, параграф 3, и на организационните структури на Агенцията;
г)
изготвя раздела от посочения в член 8, буква ж) доклад за напредъка, който е свързана с оперативните дейности по настоящата глава, и го изпраща своевременно на Съвета за акредитация на сигурността и на изпълнителния директор, за да бъде включен в доклада за напредъка;
д)
изготвя раздела от годишния доклад и от плана за действие, посочени в член 8, букви з) и с) съответно, който се отнася за оперативните дейности, обхванати от настоящата глава, и го изпраща своевременно на изпълнителния директор;
е)
представлява Агенцията във връзка с дейностите и решенията, обхванати от настоящата глава;
ж)
упражнява по отношение на персонала на Агенцията, участващ в дейностите по настоящата глава, правомощията, предвидени в член 6, параграф 3, първа алинея, които са му делегирани в съответствие с член 6, параграф 3, четвърта алинея.
2. По отношение на дейностите, обхванати в настоящата глава, Европейският парламент и Съветът могат да призоват председателя на Съвета за акредитация на сигурността да обмени мнения с тях във връзка с работата и перспективите на Агенцията, включително по отношение на многогодишните и годишните работни програми.“
6)
В член 12 буква б) се заменя със следното:
„б)
предоставят на надлежно упълномощени лица, назначени от Съвета за акредитация на сигурността, със съгласието и под надзора на националните органи, компетентни по въпроси на сигурността, разрешение за достъп до всякаква класифицирана информация и до всички свързани със сигурността на системите райони и/или обекти в тяхна юрисдикция, в съответствие със законовите и подзаконовите разпоредби на съответната държава и без каквато и да било дискриминация на основание гражданство срещу граждани на държавите членки, включително за целите на одити и изпитвания на сигурността съгласно решенията на Съвета за акредитация на сигурността и на процеса на наблюдение на рисковете за сигурността, посочен в член 10, буква з). Тези одити и изпитвания се извършват в съответствие със следните принципи:
i)
подчертава се значението на сигурността и ефективното управление на риска в рамките на проверяваните единици;
ii)
препоръчват се мерки за противодействие с цел намаляване на конкретните последствия при загуба на поверителност, интегритет или наличност на класифицирана информация.“
7)
Член 13 се изменя, както следва:
а)
параграф 3 се заменя със следния текст:
„3. За дейностите по глава III изпълнителният директор изготвя, в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността, проект за прогнозен разчет за приходите и разходите на Агенцията за следващата финансова година, като разграничава ясно елементите на проекта за прогнозен разчет, които са свързани с дейности по акредитация на сигурността и с останалите дейности на Агенцията. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността може да изготви писмено становище по проекта, а изпълнителният директор изпраща проекта за прогнозен разчет и становището по него на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, заедно с проект за щатното разписание.“;
б)
параграфи 5 и 6 се заменят със следното:
„5. Всяка година за дейностите по глава III Административният съвет изготвя, на базата на проекта на прогнозния разчет за приходите и разходите и в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността, разчет за приходите и разходите на Агенцията за следващата финансова година.
6. До 31 март Административния съвет изпраща прогнозния разчет, в който е включен проект за щатно разписание, заедно с временната годишна работна програма до Комисията и до третите държави или международните организации, с които Съюзът е сключил споразумения в съответствие с член 23, параграф 1.“
8)
В член 14 параграф 10 се заменя със следното:
„10. По препоръка на Съвета, дадена с квалифицирано мнозинство, преди 30 април на година N + 2 Европейският парламент освобождава от отговорност изпълнителния директор за изпълнението на бюджета за година N, с изключение на тази част от изпълнението на бюджета, която произтича от задачите, поверени при необходимост на Агенцията в съответствие с член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, за която се прилага процедурата, предвидена в членове 164 и 165 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (18).
9)
Вмъква се следната глава:
„ГЛАВА IVа
ЧОВЕШКИ РЕСУРСИ
Член 15а
Персонал
1. По отношение на персонала, нает от Агенцията, се прилагат Правилникът за длъжностните лица на Европейския съюз, Условията за работа на другите служители и правилата, съвместно приети от институциите на Съюза за целите на прилагането на Правилника за длъжностните лица и на Условията за работа на другите служители.
2. Персоналът на Агенцията се състои от назначени от нея служители във връзка с необходимостта да изпълняват нейните задачи. Те имат разрешения за достъп до класифицирана информация, съответстващи на нивото на класификация на информацията, с която боравят.
3. Вътрешните правила на Агенцията, като процедурния правилник на Административния съвет, процедурния правилник на Съвета за акредитация на сигурността, финансовите разпоредби, приложими за Агенцията, правилата за прилагане на Правилника за персонала и правилата за достъп до документите, гарантират самостоятелността и независимостта на персонала, упражняващ дейностите по акредитация на сигурността, спрямо персонала, упражняващ останалите дейности на Агенцията, в съответствие с член 10, буква и).
Член 15б
Назначаване и мандат изпълнителния директор
1. Изпълнителният директор се наема на работа като срочно нает служител на Агенцията в съответствие с член 2, буква а) от Условията за работа на другите служители.
2. Изпълнителният директор се назначава от Административния съвет въз основа на своите качества и доказани административни и управленски умения, както и съответната компетентност и опит, от списък от кандидати, предложени от Комисията въз основа на общ конкурс, проведен при условията на прозрачност след публикуването на покана за изразяване на интерес в Официален вестник на Европейския съюз или на други места.
Преди да бъде назначен, кандидатът, избран от Управителния съвет, се поканва при първа възможност да направи изявление пред Европейския парламент и да отговори на въпросите, зададени от негови членове.
При сключването на договора с изпълнителния директор Агенцията се представлява от председателя на Административния съвет.
Административният съвет приема решението за назначаване на изпълнителния директор с мнозинство от две трети от членовете си.
3. Мандатът на изпълнителния директор е пет години. В края на мандата Комисията прави оценка на резултатите от работата на изпълнителния директор, като взема предвид бъдещите задачи на Агенцията и предизвикателства, пред които тя се изправя.
По предложение на Комисията, в което се взема предвид оценката, посочена в първа алинея, Административният съвет може еднократно да продължи мандата на изпълнителния директор за срок до четири години.
Решението за продължаване на мандата на изпълнителния директор се приема с мнозинство от две трети от членовете на Административния съвет.
Изпълнителен директор, чийто мандат е бил продължен, не може след това да участва в процедура за подбор за същия пост.
Административният съвет информира Европейския парламент за намерението си да продължи мандата на изпълнителния директор. Преди продължаването изпълнителният директор може да бъде поканен да направи изявление пред съответните комисии на Европейския парламент и да отговори на въпросите на членовете.
4. Административният съвет може да освободи изпълнителния директор по предложение на Комисията или на една трета от своите членове, с решение, което се приема с мнозинство от две трети от членовете на съвета.
5. Европейският парламент и Съветът могат да призоват председателя на Съвета за акредитация на сигурността да обмени мнения с тях във връзка с работата и перспективите на Агенцията, включително по отношение на многогодишните и годишните работни програми. Този обмен на мнения не засяга въпроси, свързани с дейностите по акредитация на сигурността, обхванати в глава III.
Член 15в
Командировани национални експерти
Агенцията може също така да ползва услугите на командировани национални експерти. Тези експерти имат разрешения за достъп до класифицирана информация, съответстващ на нивото на класификация на информацията, с която боравят. Правилникът за длъжностните лица и Условията за работа на другите служители не се прилагат за такъв персонал.“
10)
Членове 16 и 17 се заменят със следното:
„Член 16
Предотвратяване на измами
1. За целите на борбата с измамите, корупцията и всякакви други незаконни дейности за Агенцията се прилага без ограничения Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (19). За тази цел Агенцията се присъединява към Междуинституционалното споразумение от 25 май 1999 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията на Европейските общности относно вътрешните разследвания, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (20), и издава съответните разпоредби, приложими по отношение на персонала на Агенцията и командированите национални експерти, като използва образеца за решение, съдържащ се в приложението към посоченото споразумение.
2. Сметната палата има правомощия да упражнява контрол върху получателите на финансиране от Агенцията, както и върху изпълнителите и подизпълнителите, които са получили средства от Съюза чрез Агенцията, въз основа на представени ѝ документи или чрез проверки на място.
3. По силата на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства или договорите, сключени от Агенцията, OLAF може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място, в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 и на Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (21), с цел борба срещу измамите, корупцията и всяка друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза.
4. Без да се засягат разпоредбите на параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, в споразуменията за сътрудничество, сключвани от Агенцията с трети държави или с международни организации, договорите и споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, сключвани от Агенцията с трети страни, както и решенията за финансиране, взети от Агенцията, се предвижда изрично правото на Сметната палата и OLAF да провеждат инспекции и разследвания в съответствие с предоставените им правомощия.
Член 17
Привилегии и имунитети
По отношение на Агенцията и нейния персонал, посочен в член 15а, се прилага Протокол № 7 за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз, приложен към Договора за Европейския съюз и към Договора за функциониране на Европейския съюз.
11)
Член 18 се заличава.
12)
Членове 22 и 23 се заменят със следното:
„Член 22
Правила за сигурност във връзка със защитата на класифицирана или чувствителна информация
1. Агенцията прилага правилата за сигурност на Комисията във връзка със защитата на класифицираната информация на ЕС.
2. Агенцията може да включи във вътрешните си правила разпоредби относно боравенето с некласифицирана, но чувствителна информация. Тези разпоредби засягат, наред с другото, обмена, обработката и съхранението на тази информация.
Член 22а
Конфликт на интереси
1. Членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, изпълнителният директор, както и командированите национални експерти и наблюдатели правят декларация за ангажименти и декларация за интереси, в която се заявява отсъствието или съществуването на преки или косвени интереси, за които би могло да се счита, че накърняват тяхната независимост. Тези декларации са точни и пълни. Те се изготвят в писмена форма при встъпване на лицата в длъжност и се подновяват всяка година. Декларациите се актуализират, когато е необходимо, особено в случай че настъпят значителни промени в личното положение на засегнатите лица.
2. Преди всяко събрание, в което участват, членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, изпълнителният директор, както и командированите национални експерти и наблюдатели и външните експерти, участващи в ad hoc работни групи, декларират точно и пълно отсъствието или съществуването на интереси, за които би могло да се счита, че накърняват тяхната независимост по отношение на някоя от точките в дневния ред, и се въздържат от участие в обсъждането и гласуването по тези точки.
3. В процедурния си правилник Административният съвет и Съветът за акредитация на сигурността установяват практическите разпоредби относно правилото за декларацията за интереси, посочена в параграфи 1 и 2, и за предотвратяването и управлението на конфликти на интереси.
Член 23
Участие на трети държави и международни организации
1. Работата на Агенцията е отворена за участие на трети държави и международни организации. Това участие и условията за осъществяването му се определят в споразумение между Съюза и третата държава или международната организация в съответствие с процедурата, предвидена в член 218 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
2. Съгласно съответните разпоредби на тези споразумения се разработват практически договорености за участието на трети държави или международни организации в работата на Агенцията, включително договорености, свързани с участието в инициативите, предприети от Агенцията, финансовите вноски и персонала.
Член 23а
Възлагане на обществени поръчки съвместно с държавите членки
За изпълнение на задачите си Агенцията има право да възлага обществени поръчки съвместно с държавите членки в съответствие с Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията (22).
13)
Член 26 се заменя със следното:
„Член 26
Преразглеждане, оценка и одит
1. До 31 декември 2016 г. и на всеки пет години след това Комисията извършва оценка на Агенцията, отнасяща се по-специално до въздействието от нейната дейност, до нейната ефективност, правилно функциониране, методи на работа, нужди и до използването на поверените ѝ ресурси. Оценката включва по-специално разглеждането на евентуални промени в обхвата или характера на задачите на Агенцията и на финансовото отражение на тези промени. В нея се разглежда прилагането на политиката на Агенцията по отношение на конфликта на интереси и се отразяват всички обстоятелства, които може да са нарушили независимостта или автономията на Съвета за акредитация на сигурността.
2. Комисията изпраща доклада от оценката и заключенията си на Европейския парламент и на Съвета, както и на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността на Агенцията. Резултатите от оценката се огласяват.
3. Всяка втора оценка съдържа преглед на отчетеното от Агенцията с оглед на нейните цели и задачи. Комисията, когато е уместно, може да предложи настоящият регламент да бъде отменен, ако счита, че запазването на Агенцията вече не е обосновано във връзка с определените ѝ цели и задачи.
4. По искане на Административния съвет или на Комисията могат да се извършат външни одити на работата на Агенцията.“
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 512/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se mění nařízení (EU) č. 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Z kombinovaných ustanovení článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (3) ve spojení s článkem 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (4) vyplývá, že Agentura pro evropský GNSS (dále jen „agentura“) má zajišťovat bezpečnostní akreditaci evropských družicových navigačních systémů (dále jen „systémy“) a za tímto účelem dávat podnět k zavádění bezpečnostních postupů a sledovat je a provádět bezpečnostní prověrky.
(2)
Tyto systémy jsou vymezeny v článku 2 nařízení (EU) č.1285/2013. Jedná se o složité systémy a do jejich zřízení a provozu je zapojena řada zúčastněných stran s různými úlohami. V této souvislosti je nanejvýš důležité, aby všechny zúčastněné strany zapojené do provádění programů Galileo a EGNOS (dále jen „programy“) nakládaly s utajovanými informacemi EU a chránily je v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými v bezpečnostních pravidlech Komise a v bezpečnostních pravidlech Rady na ochranu utajovaných informací EU a aby se v případě potřeby na všechny zúčastněné strany zapojené do provádění programů vztahoval článek 17 nařízení (EU) č. 1285/2013, který zaručuje rovnocennou úroveň ochrany utajovaných informací EU.
(3)
Zúčastněnými stranami, které se podílejí na procesu bezpečnostní akreditace a jsou jím ovlivněny, jsou Komise, příslušné agentury Unie, Evropská kosmická agentura (dále jen „ESA“), členské státy a strany zapojené do společné akce Rady 2004/552/SZBP (5).
(4)
S ohledem na zvláštní povahu a složitost uvedených systémů, jednotlivé subjekty zapojené do jejich zavádění a různorodost potenciálních uživatelů by bezpečnostní akreditace měla být usnadněna prostřednictvím řádné konzultace všech příslušných stran, jako jsou vnitrostátní orgány členských států a třetích zemí provozující sítě napojené na systém zřízený v rámci programu Galileo pro poskytování veřejné regulované služby („public regulated service“, dále jen „PRS“), další příslušné orgány členských států, ESA nebo, pokud to stanoví mezinárodní dohoda, třetí země, na jejichž území jsou umístěny pozemní stanice těchto systémů.
(5)
Má-li být umožněno náležité plnění úkolů souvisejících s bezpečnostní akreditací je nanejvýš důležité, aby Komise poskytovala veškeré informace nezbytné k jejich plnění. Je rovněž důležité, aby byly činnosti v rámci bezpečnostní akreditace koordinovány s prací orgánů pověřených řízením programů v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013 a dalších subjektů odpovědných za provádění bezpečnostních předpisů.
(6)
Přístup týkající se hodnocení a řízení rizik by měl být uplatňován v souladu s osvědčenými postupy. Měl by zahrnovat používání bezpečnostních opatření v souladu s pojmem hloubkové ochrany. Měla by zohledňovat pravděpodobnost, že se naplní riziko nebo dojde k obávané události. Měl by být rovněž přiměřený, vhodný a nákladově efektivní, měl by zohledňovat náklady spojené s prováděním opatření ke snížení rizika v porovnání s následným přínosem pro bezpečnost. Cílem hloubkové ochrany je zvýšení bezpečnosti systémů provedením technických a netechnických bezpečnostních opatření, která jsou uspořádána jako několik ochranných vrstev.
(7)
Vývoj, včetně příslušných souvisejících výzkumných činností, a výroba přijímačů PRS a bezpečnostních modulů PRS představují zvlášť citlivé činnosti. Je proto nezbytné, aby byly zavedeny postupy pro udělování povolení výrobcům přijímačů PRS a bezpečnostních modulů PRS.
(8)
Kromě toho by se vzhledem k potenciálně vysokému počtu sítí a vybavení připojených k systému zřízenému v rámci programu Galileo, zejména pro používání PRS, měly ve strategii bezpečnostní akreditace definovat zásady bezpečnostní akreditace těchto sítí a tohoto vybavení s cílem zajistit jednotnost bezpečnostní akreditace, aniž by tím byla dotčena pravomoc vnitrostátních subjektů členských států příslušných pro bezpečnostní otázky. Uplatňování těchto zásad by umožnilo důsledně řídit rizika a omezilo potřebu provádět všechna opatření ke snížení rizik na úrovni systému, což by mělo nežádoucí dopad na náklady, harmonogram, výkonnost a poskytování služeb.
(9)
Prostředky a opatření chránící před elektromagnetickým vyzařováním (tj. před elektronickým odposlechem) a kryptografické prostředky používané k zajištění bezpečnosti systémů by měly být posuzovány a schvalovány vnitrostátními subjekty příslušnými pro bezpečnostní otázky země, v níž je podnik vyrábějící tyto prostředky usazen. Co se týče kryptografických prostředků, toto posuzování a schvalování by mělo být doplněno v souladu se zásadami stanovenými v bodech 26 až 30 přílohy IV rozhodnutí Rady 2013/488/EU (6). Orgán odpovědný za bezpečnostní akreditaci systémů by měl potvrdit výběr těchto schválených prostředků a opatření při zohlednění celkových bezpečnostních požadavků systémů.
(10)
Nařízení (EU) č. 912/2010, a zejména ustanovení kapitoly III uvedeného nařízení, výslovně stanoví podmínky, za kterých musí agentura plnit své úkoly týkající se bezpečnostní akreditaci systémů. Zejména stanoví, že rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci musí být v zásadě přijímána nezávisle na Komisi a na subjektech odpovědných za provádění programů a že orgán pro bezpečnostní akreditaci systémů by měl být v rámci agentury nezávislým orgánem, který rozhoduje nezávisle.
(11)
V souladu s touto zásadou zřizuje nařízení (EU) č. 912/2010 radu pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“), která vedle správní rady a výkonného ředitele představuje jeden ze tří orgánů agentury. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní týkající se bezpečnostní akreditace, které byly svěřeny agentuře, a je oprávněna jménem agentury přijímat rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci by měla přijmout svůj jednací řád a jmenovat svého předsedu.
(12)
Vzhledem k tomu, že v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013 má bezpečnost programů, včetně bezpečnosti systémů a jejich fungování, zajišťovat Komise, měla by být činnost rady pro bezpečnostní akreditaci omezena na bezpečnostní akreditaci systémů a neměly by jí být dotčeny úkoly a povinnosti Komise. To by se mělo vztahovat zejména na úkoly a povinnosti Komise podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (7), včetně přijetí jakéhokoli dokumentu souvisejícího s bezpečností prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci, prováděcího aktu nebo jiným způsobem, který je v souladu s uvedenými články. Aniž jsou dotčeny tyto úkoly a povinnosti Komise, by však měla rada pro bezpečnostní akreditaci být vzhledem ke své zvláštní odborné způsobilosti oprávněna poskytovat Komisi v rámci svých pravomocí poradenství týkající se vypracovávání návrhů aktů podle uvedených článků.
(13)
Mělo by být rovněž zajištěno, aby prováděním činností souvisejících s bezpečnostní akreditací nebyly dotčeny vnitrostátní pravomoci a výsady členských států v oblasti bezpečnostní akreditace.
(14)
Pojmy „audity“ a „testy“ mohou ve vztahu k bezpečnosti zahrnovat bezpečnostní hodnocení, inspekce, přezkumy, audity a testy.
(15)
Má-li rada pro bezpečnostní akreditaci provádět své činnosti účinně a efektivně, měla by mít možnost zřizovat podřízené orgány, které by jednaly na základě jejích pokynů. Měla by zejména zřídit panel, který ji bude nápomocen při vypracovávání rozhodnutí.
(16)
Pod dozorem rady pro bezpečnostní akreditaci by měla být zřízena skupina odborníků z členských států k plnění úkolů orgánu pro distribuci kryptografických materiálů souvisejících se správou kryptografických materiálů EU. Tato skupina by měla být zřízena dočasně za účelem zajištění nepřetržité správy bezpečnostních komunikačních položek po dobu zaváděcí fáze programu Galileo. V dlouhodobějším horizontu, až bude systém zřízený na základě programu Galileo plně zprovozněn, by mělo být uplatňováno udržitelné řešení pro plnění těchto provozních úkolů.
(17)
Nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví rámec veřejné správy programů na období 2014-2020. Celkovou odpovědnost za programy svěřuje Komisi. Mimoto rozšiřuje úkoly svěřené agentuře, a zejména stanoví, že agentura hraje při využívání systémů a maximalizaci jejich socioekonomických přínosů důležitou roli.
(18)
S ohledem na tyto nové souvislosti je nezbytné zajistit, aby rada pro bezpečnostní akreditaci mohla úkol, který jí byl svěřen, vykonávat zcela nezávisle, a to zejména nezávisle na ostatních orgánech a činnostech agentury, a zabránit jakémukoli střetu zájmů. Je proto důležité, aby i v rámci agentury byly činnosti spojené s bezpečnostní akreditací více odděleny od ostatních činností, jako jsou řízení bezpečnostního střediska systému Galileo, podíl na komercializaci systémů a všechny činnosti, kterými by Komise mohla agenturu pověřit, a to zejména činnosti spojené s využíváním systémů. Za tímto účelem by měla rada pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury pod její kontrolou pracovat způsobem, který zajistí jejich samostatnost a nezávislost na jiných činnostech agentury. Jednotlivé činnosti v rámci agentury by měly být konkrétně a efektivně strukturálně odděleny nejpozději k 1. lednu 2014. Vnitřní pravidla agentury vztahující se na zaměstnance by rovněž měla zajistit samostatnost a nezávislost zaměstnanců provádějících činnosti související s bezpečnostní akreditací ve vztahu k zaměstnancům vykonávajícím jiné činnosti agentury.
(19)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by proto mělo být změněno za účelem posílení nezávislosti a rozšíření pravomocí rady pro bezpečnostní akreditaci a jejího předsedy a uvedení těchto pravomocí do všestranného souladu s pravomocemi správní rady a výkonného ředitele agentury, přičemž by mělo stanovit povinnost různých orgánů agentury vzájemně spolupracovat.
(20)
Při jmenování členů těchto rad a volbě jejich předsedy a místopředsedy by měl být ve vhodných případech zohledněn význam vyváženého zastoupení mužů a žen. Dále by se mělo rovněž přihlížet k příslušným řídicím, administrativním a rozpočtovým schopnostem.
(21)
Tu část pracovních programů agentury, která popisuje provozní činnosti spojené s bezpečnostní akreditací systémů, jakož i část výroční zprávy o činnostech a výhledech agentury, která se týká bezpečnostní akreditace systémů, by měla vypracovávat a schvalovat místo správní rady rada pro bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci by je měla včas předávat správní radě, aby mohly být zahrnuty do pracovního programu a do výroční zprávy agentury. Rovněž by měla vykonávat disciplinární pravomoc nad svým předsedou.
(22)
Pokud jde o předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci, bylo by vhodné, aby mu byla ve vztahu k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací svěřena podobná úloha, jakou má v případě ostatních činností agentury výkonný ředitel. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci by proto měl kromě funkce zastupování agentury, již stanovené nařízením (EU) č. 912/2010, řídit bezpečnostní akreditaci pod vedením rady pro bezpečnostní akreditaci a měl by zajišťovat provádění té části pracovních programů agentury, která souvisí s akreditací. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci by rovněž měl na žádost Evropského parlamentu nebo Rady předložit zprávu o plnění úkolů rady pro bezpečnostní akreditaci a učinit před nimi prohlášení.
(23)
Měly by se stanovit vhodné postupy, které pro případ, že správní rada neschválí pracovní programy agentury, zajistí, že tím nebude dotčeno bezpečnostní akreditační řízení a že může pokračovat bez přerušení.
(24)
Vzhledem k tomu, že je do programů evropského GNSS, včetně otázek bezpečnosti, zapojena řada třetích zemí a že se do nich mohou zapojit mezinárodní organizace, včetně otázek bezpečnosti, je třeba přijmout zvláštní ustanovení pro zástupce mezinárodních organizací a třetích zemí, zejména Švýcarska, s nímž by měla být uzavřena dohoda o spolupráci (8), aby se mohli výjimečně a za určitých podmínek podílet na práci rady pro bezpečnostní akreditaci. Tyto podmínky by měly být s přihlédnutím k bezpečnostním otázkám, a zejména k ochraně utajovaných informací EU, stanoveny v mezinárodní dohodě podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), která bude uzavřena s Unií. Dohoda o spolupráci v oblasti družicové navigace mezi Evropskou unií a jejími členskými státy a Norským královstvím (9), jakož i protokoly 31 a 37 k Dohodě EHP již stanoví rámec pro účast Norska. Vzhledem ke zvláštní odborné způsobilosti rady pro bezpečnostní akreditaci by mělo být možné před zahájením vyjednávání o těchto mezinárodních dohodách nebo v jeho průběhu ji konzultovat v oblasti spadající do její působnosti.
(25)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by mělo být uvedeno do souladu se zásadami, které jsou obsaženy ve společném přístupu týkajícím se decentralizovaných agentur, který Parlament přijal dne 5. července 2012, Rada dne 26. června 2012 a Komise dne 12. června 2012, zejména pokud jde o pravidla, podle kterých správní rada přijímá rozhodnutí, funkční období členů správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci a jejích předsedů, existenci víceletého pracovního programu, pravomoci správní rady v oblasti řízení zaměstnanců, hodnocení a revize nařízení, předcházení střetům zájmů a jejich řešení a nakládání s citlivými neutajovanými informacemi. Proces přijímání víceletého pracovního programu by měl být prováděn zejména v souladu se zásadou loajální spolupráce a s přihlédnutím k časovým omezením souvisejícím s tímto pracovním programem.
(26)
V souvislosti s předcházením střetu zájmů a s jejich řešením je důležité, aby si agentura vytvořila a uchovala pověst nestranného, věrohodného a vysoce profesionálního orgánu. Nikdy by neměl vzniknout oprávněný důvod k podezření, že na její rozhodnutí by mohly mít vliv zájmy, které jsou v rozporu s úlohou agentury jakožto orgánu sloužícího Unii jako celku, nebo soukromé zájmy či vazby kteréhokoli z členů agentury nebo vyslaných národních odborníků či pozorovatelů nebo kteréhokoli z členů správní rady či rady pro bezpečnostní akreditaci, které by byly nebo mohly být v rozporu s řádným plněním úředních povinností dotyčné osoby. Správní rada a rada pro bezpečnostní akreditaci by proto měly přijmout ucelený soubor pravidel upravujících střet zájmů, která budou platit pro celou agenturu. Tato pravidla by měla zohlednit doporučení Účetního dvora uvedená v jeho zvláštní zprávě č. 15 z roku 2012, která byla vypracována na žádost Evropského parlamentu, jakož i potřebu předejít střetu zájmů mezi členy správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci.
(27)
Pro zajištění transparentního chodu agentury je třeba, aby byl její jednací řád zveřejněn. Je však třeba chránit některé veřejné a soukromé zájmy stanovením výjimek. Pro zajištění řádného fungování programů je třeba, aby víceleté a roční pracovní programy a výroční zpráva byly co nejpodrobnější. Z toho důvodu mohou obsahovat materiál, který je citlivý z hlediska bezpečnosti nebo smluvních vztahů. Bylo by proto vhodné uveřejňovat pouze shrnutí těchto dokumentů. V zájmu transparentnosti by však tato shrnutí měla být co nejúplnější.
(28)
Mělo by se rovněž zdůraznit, že pracovní programy agentury by měly být zaváděny na základě procesu řízení výkonnosti, včetně ukazatelů výkonnosti, za účelem účinného a efektivního hodnocení dosažených výsledků.
(29)
Pracovní programy agentury by měly rovněž obsahovat plánování zdrojů, včetně zdrojů lidských a finančních, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny, a při zohlednění toho, že výdaje spojené s novými požadavky na pracovníky agentury by měly být částečně vyváženy příslušným omezením rozsahu plánu pracovních míst Komise v průběhu stejného období, tj. od roku 2014 do roku 2020.
(30)
Aniž je dotčeno politické rozhodnutí o umístění sídel agentur Unie, potřeba zeměpisného rozložení a cíle stanovené členskými státy, pokud jde o sídla nových agentur, které jsou obsaženy v závěrech zástupců členských států ze zasedání na úrovni hlav států nebo předsedů vlád konaného v Bruselu dne 13. prosince 2003 a připomenuty v závěrech Evropské rady z června roku 2008, měla by být v procesu rozhodování ohledně volby umístění místních úřadoven agentury zohledněna objektivní kritéria, včetně: dostupnosti budov, existence vhodných vzdělávacích zařízení pro děti zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, přístup na trh práce, k systému sociálního zabezpečení a k lékařské péči pro rodinné příslušníky zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, jakož i náklady na zřízení a provozní náklady.
(31)
Hostitelské státy by měly prostřednictvím zvláštních ujednání zajistit nezbytné podmínky pro hladký chod agentury, jako například vhodné vzdělávací a dopravní možnosti.
(32)
Rozhodnutím 2010/803/EU (10) rozhodli zástupci vlád členských států, že sídlo agentury bude v Praze. Hostitelská dohoda mezi Českou republikou a agenturou byla uzavřena dne 16. prosince 2011 a vstoupila v platnost dnem 9. srpna 2012. Má se za to, že tato hostitelská dohoda a jiná zvláštní ujednání splňují požadavky nařízení (EU) č. 912/2010.
(33)
Finanční zájmy Unie mají být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, zvláště předcházením a odhalováním nesrovnalostí, prováděním šetření, zpětným získáváním ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případným ukládáním sankcí.
(34)
Vzhledem k tomu, že článek 8 nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví, že členské státy mohou poskytnout dodatečné finanční prostředky pro účely financování určitých prvků programů, je též třeba, aby agentura v případě, že se to ukáže jako nezbytné pro plnění jejích úkolů, mohla zadávat zakázky společně s členskými státy.
(35)
Agentura by měla uplatňovat bezpečnostní pravidla Komise na ochranu utajovaných informací EU. Měla by mít rovněž možnost stanovit pravidla pro nakládání s neutajovanými, ale jinak citlivými informacemi. Tato pravidla by se měla vztahovat pouze na zacházení s těmito údaji agenturou. Neutajované, avšak citlivé informace jsou informace nebo materiály, které by agentura měla chránit vzhledem k právním povinnostem stanoveným ve Smlouvách nebo vzhledem k jejich citlivosti. Zahrnují mimo jiné informace nebo materiály, na které se vztahuje povinnost zachování profesního tajemství podle článku 339 SFEU, informace související s otázkami uvedenými v článku 4 nařízení (ES) Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001 (11) nebo informace spadající do působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (12).
(36)
Nařízení (EU) č. 912/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 912/2010 se mění takto:
1)
Články 2 až 8 se nahrazují tímto:
„Článek 2
Úkoly
Úkoly agentury jsou stanoveny v článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (13).
Článek 3
Orgány
1. Orgány agentury jsou:
a)
správní rada;
b)
výkonný ředitel;
c)
rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“).
2. Orgány agentury vykonávají své úkoly, jež jsou vymezeny v článcích 6, 8 a 11.
3. Správní rada a výkonný ředitel, rada pro bezpečnostní akreditaci a její předseda vzájemně spolupracují, aby zajistili fungování agentury a koordinaci jejích orgánů v souladu s postupy stanovenými vnitřními předpisy agentury, jako jsou jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro přístup k dokumentům.
Článek 4
Právní postavení, místní úřadovny
1. Agentura je institucí Unie. Má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou právo daného státu přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat nebo zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3. Agentura se může rozhodnout zřídit místní úřadovny v členských státech, s výhradou jejich souhlasu, nebo ve třetích zemích účastnících se činnosti agentury podle článku 23.
4. Volba umístění těchto úřadoven se řídí objektivními kritérii stanovenými tak, aby byl zajištěn hladký chod agentury.
Podmínky zřízení a fungování agentury v hostitelských členských státech a hostitelských třetích zemích, jakož i výhody, které tyto státy a země poskytují výkonnému řediteli, členům správní rady a radě pro bezpečnostní akreditaci, zaměstnancům agentury a jejich rodinným příslušníkům, budou stanoveny ve zvláštních ujednáních uzavřených mezi agenturou a těmito státy a zeměmi. Tato zvláštní ujednání schvaluje správní rada.
5. Hostitelský členský stát a hostitelské třetí země poskytnou na základě zvláštních ujednání uvedených v odstavci 4 nezbytné podmínky pro hladký chod agentury.
6. S výhradou čl. 11a odst. 1 písm. f) zastupuje agenturu její výkonný ředitel.
Článek 5
Správní rada
1. Zřizuje se správní rada k provádění úkolů uvedených v článku 6.
2. Správní rada se skládá z:
a)
jednoho zástupce jmenovaného každým členským státem;
b)
čtyř zástupců jmenovaných Komisí;
c)
jednoho zástupce bez hlasovacího práva jmenovaného Evropským parlamentem.
Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci jsou jmenování na základě jejich úrovně příslušných zkušeností a odbornosti.
Funkční období členů správní rady je čtyřleté s možností jednoho opětovného jmenování. Evropský parlament, Komise a členské státy usilují o to, aby fluktuace jejich zástupců ve správní radě byla co nejmenší.
Předseda a místopředseda rady pro bezpečnostní akreditaci, jakož i zástupce vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) a zástupce Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“) jsou k účasti na zasedání správní rady přizváni jako pozorovatelé za podmínek stanovených v jednacím řádu správní rady.
3. Je-li to vhodné, účast zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací a podmínky této účasti se stanoví v dohodách podle čl. 23 odst. 1 a musí být v souladu s jednacím řádem správní rady.
4. Správní rada zvolí ze svých členů předsedu a místopředsedu. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti. Funkční období předsedy a místopředsedy je dvouleté, s možností jednoho opětovného jmenování, a končí v okamžiku, kdy předseda nebo místopředseda přestávají být členy správní rady.
Rada pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva.
5. Zasedání správní rady svolává předseda.
Výkonný ředitel agentury se za běžných okolností účastní jednání, pokud předseda nerozhodne jinak.
Zasedání správní rady se pravidelně konají dvakrát do roka. Zasedání správní rada se dále může konat z podnětu předsedy nebo na žádost nejméně třetiny svých členů.
Správní rada může přizvat jakoukoli osobu, jejíž stanovisko může být důležité, k účasti na svých zasedáních jako pozorovatele. Členům správní rady mohou být v souladu s jednacím řádem správní rady nápomocni poradci nebo odborníci.
Agentura zajišťuje činnosti sekretariátu správní rady.
6. Nestanoví-li toto nařízení jinak, přijímá správní rada rozhodnutí nadpoloviční většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem.
Dvoutřetinová většina všech členů správní rady s hlasovacím právem je nezbytná pro volbu a odvolání předsedy a místopředsedy správní rady podle odstavce 4 a pro přijímání rozpočtu a pracovních programů.
7. Každý zástupce členských států a Komise má jeden hlas. Výkonný ředitel agentury nehlasuje. Rozhodnutí podle čl. 6 odst. 2 písm. a) a b) a čl. 6 odst. 5, kromě záležitostí upravených v kapitole III, se nepřijmou, pokud zástupci Komise nebudou hlasovat kladně.
Jednací řád správní rady stanoví podrobnější úpravu hlasování, zejména podmínky zastupování jednoho člena správní rady jiným členem.
Článek 6
Úkoly správní rady
1. Správní rada zajišťuje, aby agentura vykonávala za podmínek stanovených tímto nařízením úkoly, které jsou jí svěřeny, a přijímá za tímto účelem veškerá nezbytná rozhodnutí, aniž jsou dotčeny pravomoci vztahující se k činnostem podle kapitoly III, které byly radě pro bezpečnostní akreditaci svěřeny.
2. Správní rada rovněž:
a)
přijme do 30. června prvního roku víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie po obdržení stanoviska Komise víceletý pracovní program agentury na období víceletého finančního rámce, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část podle čl. 11 odst. 4 písm. a) vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Evropský parlament je konzultován ohledně tohoto víceletého pracovního programu za předpokladu, že účelem této konzultace je výměna názorů a výsledek není pro agenturu závazný;
b)
přijme každoročně do 15. listopadu po obdržení stanoviska Komise pracovní program agentury pro nadcházející rok, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 11 odst. 4 písm. b);
c)
plní úkoly týkající se rozpočtu stanovené v čl. 13 odst. 5, 6, 10 a 11 a v čl. 14 odst. 5;
d)
dohlíží na provoz bezpečnostního střediska systému Galileo, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 1 písm. a) bodě ii) nařízení (EU) č. 1285/2013;
e)
přijímá v souladu s článkem 21 tohoto nařízení prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14);
f)
schvaluje ujednání podle čl. 23 odst. 2, poté co konzultovala radu pro bezpečnostní akreditaci ohledně ustanovení těchto ujednání, která se týkají bezpečnostní akreditace;
g)
přijímá technické postupy nezbytné pro plnění svých úkolů;
h)
přijímá výroční zprávu o činnostech a výhledech agentury, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 11 odst. 4 písm. c), a předá ji do 1. července Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru;
i)
zajišťuje, aby byly náležitě provedeny závěry a doporučení vyplývající z hodnocení a auditů podle článku 26, jakož i z vyšetřování prováděného Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a ze všech zpráv o interním či externím auditu a předává rozpočtovému orgánu veškeré informace významné pro výsledek hodnotících postupů;
j)
je výkonným ředitelem konzultována ohledně pověřovacích smluv uvedených v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 před jejich podpisem;
k)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele pracovní ujednání mezi agenturou a ESA podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) č. 1285/2013;
l)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele strategii proti podvodům;
m)
schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele podle potřeby organizační strukturu agentury;
n)
přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.
3. Vůči zaměstnancům agentury vykonává správní rada pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování a pravomoci orgánu zmocněného uzavírat pracovní smlouvy ve smyslu služebního řádu úředníků Unie (15) (dále jen „služební řád“) a pracovního řádu ostatních zaměstnanců (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada postupem podle článku 110 služebního řádu přijme na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu ostatních zaměstnanců rozhodnutí, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel informuje správní radu o výkonu těchto přenesených pravomocí. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenášet na další osoby.
Při uplatňování druhého pododstavce tohoto odstavce může správní rada, pokud to vyžadují výjimečné okolnosti, rozhodnutím dočasně pozastavit přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí, které výkonný ředitel přenesl na další osoby, a může tyto pravomoci vykonávat sama nebo je může přenést na jednoho ze svých členů nebo na jiného zaměstnance než na výkonného ředitele.
Odchylně od druhého pododstavce tohoto odstavce je však správní rada povinna pravomoci uvedené v prvním pododstavci, pokud jde o přijímání zaměstnanců zapojených do činností spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změnu jejich pracovního zařazení a o disciplinární opatření přijímaná vůči těmto zaměstnancům, svěřit předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci.
Postupem podle článku 110 služebního řádu správní rada přijme prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pracovnímu řádu ostatních zaměstnanců. Při přijímání zaměstnanců, kteří se podílejí na činnostech spadajících do působnosti kapitoly III, jejich hodnocení a změně jejich pracovního zařazení a při přijímání disciplinárních opatřeních vůči těmto zaměstnancům správní rada nejdříve konzultuje radu pro bezpečnostní akreditaci a její připomínky náležitě zohlední.
Přijme rovněž rozhodnutí, jímž se stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do agentury. Před přijetím tohoto rozhodnutí správní rada konzultuje radu pro bezpečnostní akreditaci ohledně vysílání národních odborníků podílejících se na činnostech spojených s bezpečnostní akreditací, které jsou uvedeny v kapitole III, a její připomínky náležitým způsobem zohlední.
4. Správní rada jmenuje výkonného ředitele a může jeho funkční období prodloužit nebo ukončit v souladu s čl. 15b odst. 3 a 4.
5. Správní rada vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem ve vztahu k jeho plnění úkolů, zejména pokud jde o bezpečnostní otázky spadající do pravomoci agentury, s výjimkou činností vykonávaných podle kapitoly III.
Článek 7
Výkonný ředitel
Agenturu řídí její výkonný ředitel, který vykonává své povinnosti pod dohledem správní rady, aniž jsou dotčeny pravomoci, které byly podle článku 11 svěřeny radě pro bezpečnostní akreditaci a podle článku 11a předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci.
Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise a správní rady, plní výkonný ředitel své povinnosti nezávisle a nesmí požadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády nebo jakéhokoli subjektu.
Článek 8
Úkoly výkonného ředitele
Výkonný ředitel plní tyto úkoly:
a)
zastupuje agenturu a, s výjimkou činností a rozhodnutí přijímaných podle kapitol II a III, podepisuje pověřovací smlouvy uvedené v čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. j) tohoto nařízení;
b)
vypracuje pracovní ujednání mezi agenturou a Evropskou kosmickou agenturou podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) č. 1285/2013 a předloží je správní radě v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. k) tohoto nařízení a podepíše tato ujednání po jejich schválení správní radou;
c)
připravuje práci správní rady a podílí se na činnosti správní rady bez hlasovacího práva s výhradou čl. 5 odst. 5 druhého pododstavce;
d)
provádí rozhodnutí správní rady;
e)
připravuje víceleté a roční pracovní programy agentury a předkládá je správní radě ke schválení, s výjimkou částí připravených a přijatých radou pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 4 písm. a) a b);
f)
provádí víceleté a roční pracovní programy, s výjimkou částí prováděných předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11a odst. 1 písm. b);
g)
vypracovává pro každé zasedání správní rady zprávu o pokroku v provádění ročního pracovního programu a případně víceletého pracovního programu, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11a odst. 1 písm. d);
h)
připravuje výroční zprávu o činnostech agentury a jejích výhledech a předkládá ji správní radě ke schválení, s výjimkou části připravené a schválené radou pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 4 písm. c), která se týká činností spadajících do působnosti kapitoly III;
i)
přijímá veškerá potřebná opatření, včetně vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení, k zajištění fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
j)
sestavuje odhad příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 13 a plní rozpočet v souladu s článkem 14;
k)
zajišťuje, aby byla agentura jakožto provozovatel bezpečnostního střediska systému Galileo schopna reagovat na pokyny vydávané na základě společné akce Rady 2004/552/SZBP (16) a plnit svoji úlohu podle článku 6 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (17)
l)
zajišťuje předávání všech příslušných informací, zejména s ohledem na bezpečnost, mezi orgány agentury uvedenými v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení;
m)
sděluje Komisi názor agentury o technických a provozních specifikacích nezbytných pro zavádění změn v systémech v souladu s vývojem podle čl. 12 odst. 3 písm. d) nařízení (EU) č. 1285/2013, včetně definice postupů pro převzetí a přezkum, jakož i výzkumných činností na podporu tohoto vývoje;
n)
vypracovává v případě otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly III tohoto nařízení v úzké spolupráci s předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci organizační struktury agentury a předkládá je ke schválení správní radě;
o)
vykonává vůči zaměstnancům agentury pravomoci stanovené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci v rozsahu, v němž jsou na něj přeneseny tyto pravomoci podle čl. 6 odst. 3 druhého pododstavce;
p)
přijímá po schválení správní radou potřebná opatření ke zřízení místních úřadoven v členských státech nebo ve třetích zemích v souladu s článkem 4 odst. 3;
q)
zajišťuje, že je radě pro bezpečnostní akreditaci, orgánům uvedeným v čl. 11 odst. 11 a předsedovi rady pro bezpečnostní akreditaci poskytnut sekretariát a všechny zdroje potřebné pro řádné fungování;
r)
vypracovává akční plán s cílem zajistit, aby došlo k provedení opatření vyplývajících ze závěrů a doporučení uvedených v hodnoceních a auditech podle článku 26 s výjimkou části akčního plánu týkající se činnosti podle kapitoly III a dvakrát do roka předkládá Komisi zprávu o pokroku, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná radou pro bezpečnostní akreditaci. Tato zpráva se rovněž předloží pro informaci správní radě;
s)
přijímá dále uvedená opatření na ochranu finančních zájmů Unie:
i)
preventivní opatření proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti, přičemž uplatňuje účinná kontrolní opatření,
ii)
při zjištění nesrovnalostí vymáhá neoprávněně vyplacené částky a případně ukládá účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce;
t)
vypracovává strategii agentury proti podvodům, která je přiměřená riziku podvodů, s ohledem na analýzu nákladů a přínosů prováděných opatření a s přihlédnutím ke zjištěním a doporučením plynoucím z vyšetřování OLAF, a předkládá ji správní radě ke schválení.
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 8a
Pracovní programy a výroční zpráva
1. Ve víceletém pracovním programu agentury podle čl. 6 odst. 2 písm. a) se stanoví činnosti, které má agentura vykonat během období víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování Evropské unie, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž agentura odpovídá. V tomto programu se stanoví celkové strategické plánování, včetně cílů, etap, očekávaných výsledků a ukazatelů výkonnosti, jakož i plánování zdrojů, včetně lidských a finančních zdrojů, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Zohlední se v něm výsledky hodnocení a auditů podle článku 26 tohoto nařízení. Pro informaci obsahuje tento víceletý pracovní program rovněž popis přenesení úkolů z Komise na agenturu, včetně úkolů v oblasti řízení programů podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013.
2. Roční pracovní program podle čl. 6 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení vychází z víceletého pracovního programu. Stanoví se v něm činnosti, které má agentura vykonat v nadcházejícím roce, včetně činností souvisejících s mezinárodními vztahy a komunikací, za něž je agentura odpovědná. Tento roční pracovní program obsahuje podrobné cíle a očekávané výsledky včetně ukazatelů výkonnosti. Jasně se v něm uvádí, které úkoly byly doplněny, pozměněny nebo vypuštěny ve srovnání s předchozím rozpočtovým rokem, a změny v ukazatelích výkonnosti a jejich cílových hodnotách. Tento program rovněž stanoví lidské a finanční zdroje, které jsou na jednotlivé činnosti vyčleněny. Pro informaci jsou v něm uvedeny úkoly, které Komise podle potřeby přenesla na agenturu na základě dohody s agenturou podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013.
3. Výkonný ředitel předloží víceletý a roční pracovní program po jejich přijetí správní radou Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a členským státům a zveřejní shrnutí těchto pracovních programů.
4. Výroční zpráva uvedená v čl. 8 písm. h) tohoto nařízení musí obsahovat informace o:
a)
provádění víceletého a ročního pracovního programu, i s ohledem na ukazatele výkonnosti;
b)
plnění rozpočtu a plánu personální (zaměstnanecké) politiky;
c)
systémech řízení a vnitřní kontroly agentury a pokroku dosaženém při provádění systémů řízení a technik podle čl. 11 písm. e) nařízení (EU) č. 1285/2013;
d)
veškerých opatřeních na zlepšení vlivu agentury na životní prostředí;
e)
výsledcích vnitřního a vnějšího auditu a opatřeních přijatých na základě doporučení vyplývajících z auditu a doporučení vydaných v souvislosti s udílením absolutoria;
f)
čestném prohlášení výkonného ředitele.
Shrnutí výroční zprávy se zveřejňuje.“
3)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. V souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1285/2013 se v případech, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo členských států, použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP.“
4)
Články 10 a 11 se nahrazují tímto:
„Článek 10
Obecné zásady
Činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace, které jsou učeny pro systémy evropského GNSS a které jsou uvedeny v této kapitole, jsou prováděny v souladu s těmito zásadami:
a)
činnosti a rozhodnutí v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států;
b)
je třeba vynaložit úsilí, aby byla rozhodnutí přijímána na základě konsensu;
c)
činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace jsou prováděny na základě přístupu hodnocení a řízení rizik, přičemž se zohlední rizika pro bezpečnost systémů evropského GNSS, jakož i dopad na náklady nebo na harmonogram každého opatření ke snížení rizik s přihlédnutím k cíli nesnižovat obecnou úroveň bezpečnosti systémů;
d)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci připravují a činí odborníci, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů, mají bezpečnostní prověrku na odpovídající úrovni a jednají objektivně;
e)
je třeba vynaložit úsilí, aby byly konzultovány všechny dotčené subjekty, které mají zájem na bezpečnostních otázkách;
f)
všechny příslušné zúčastněné strany musí provádět činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace v souladu se strategií bezpečnostní akreditace, aniž je dotčena úloha Evropské komise vymezená v nařízení (EU) č. 1285/2013;
g)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci vycházejí v souladu s řízením vymezeným v příslušné strategii bezpečnostní akreditace z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pověřenými bezpečnostní akreditací;
h)
soustavný, transparentní a plně srozumitelný proces sledování zajistí, aby byla známa bezpečnostní rizika pro systémy evropského GNSS, aby byla vymezena bezpečnostní opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou míru s ohledem na bezpečnostní potřeby Unie a jejích členských států a pro hladké fungování daných programů a aby byla tato opatření uplatňována ve shodě s pojetím hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje. Tento proces týkající se hodnocení a řízení bezpečnostních rizik probíhá jako cyklický proces a je prováděn společně zúčastněnými subjekty zapojenými do programů;
i)
rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci jsou přijímána zcela nezávisle, a to nezávisle na Komisi a jiných subjektech odpovědných za provádění programů a poskytování služeb, na výkonném řediteli a na správní radě agentury;
j)
činnosti bezpečnostní akreditace jsou prováděny s náležitým ohledem na nezbytnost odpovídající koordinace mezi Komisí a orgány odpovědnými za provádění bezpečnostních předpisů;
k)
všechny zúčastněné subjekty zapojené do provádění programů chrání utajované informace EU a zachází s nimi v souladu se základními zásadami a minimálními standardy uvedenými v bezpečnostních pravidlech Rady a v bezpečnostních pravidlech Komise na ochranu utajovaných informací EU.
Článek 11
Rada pro bezpečnostní akreditaci
1. Zřizuje rada pro bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“) k provádění úkolů uvedených v tomto článku.
2. Rada pro bezpečnostní akreditaci plní své úkoly, aniž je dotčena odpovědnost svěřená Komisi nařízením (EU) č. 1285/2013, zejména v otázkách týkajících se bezpečnosti, a aniž jsou dotčeny pravomoci členských států v oblasti bezpečnostní akreditace.
3. Pokud jde o bezpečnostní akreditaci systémů evropského GNSS rada pro bezpečnostní akreditaci, jakožto orgán pro bezpečnostní akreditaci:
a)
vymezuje a schvaluje strategii bezpečnostní akreditace, v níž stanoví:
i)
rozsah činností nezbytných k provedení a zachování akreditace systémů evropského GNSS a jejich potenciálního propojení s jinými systémy,
ii)
bezpečnostní akreditační řízení týkající se evropských systémů GNSS se stupněm podrobnosti přiměřeným požadované úrovni jistoty a jasně uvádějící podmínky pro schválení; toto řízení probíhá v souladu s příslušnými požadavky, zejména s požadavky uvedenými v článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013,
iii)
úlohu příslušných zúčastněných stran zapojených do akreditačního řízení,
iv)
harmonogram akreditace, shodný s fázemi programů, zejména pokud jde o zavádění infrastruktury, poskytování služeb a vývoj,
v)
zásady bezpečnostní akreditace sítí připojených k systémům a vybavení PRS připojeného k systému vytvořenému v rámci programu Galileo, kterou provádí vnitrostátní subjekty členských států příslušné pro bezpečnostní otázky;
b)
přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci, zejména o schválení vypuštění družic, povolení k provozu systémů v jejich jednotlivých konfiguracích a pro jednotlivé služby do úrovně signálu ve vesmíru včetně, jakož i povolení k provozu pozemních stanic. Pokud jde o sítě a vybavení PRS připojené k systému vytvořenému v rámci programu Galileo, přijímá rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí pouze o oprávnění subjektů vyvíjet a vyrábět přijímače PRS nebo bezpečnostní moduly PRS s přihlédnutím k poradenství poskytnutému vnitrostátními subjekty příslušnými pro bezpečnostní otázky, jakož i celkovým bezpečnostním rizikům.
c)
přezkoumává a, s výjimkou dokumentů, které má Komise přijmout podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, schvaluje veškerou dokumentaci týkající se bezpečnostní akreditace;
d)
poskytuje Komisi v oblasti své působnosti poradenství při vypracovávání návrhů znění aktů uvedených v článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, včetně poradenství pro zavedení bezpečnostních provozních směrnic (SecOps), a předkládá prohlášení se svým závěrečným postojem;
e)
přezkoumává a schvaluje hodnocení bezpečnostního rizika vypracované v souladu s procesem sledování podle čl. 10 písm. h), s ohledem na soulad s dokumenty uvedenými v bodě c) tohoto odstavce a s dokumenty vypracovanými podle článku 13 nařízení (EU) č. 1285/2013 a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU; spolupracuje s Komisí při vymezování opatření ke snížení rizik;
f)
kontroluje provádění bezpečnostních opatření souvisejících s bezpečnostní akreditací systémů evropského GNSS tím, že uskuteční nebo zadá bezpečnostní hodnocení, kontroly či revize v souladu s čl. 12 písm. b) tohoto nařízení;
g)
potvrzuje výběr schválených prostředků a opatření, které chrání před elektronickým odposlechem (TEMPEST), a schválených kryptografických prostředků používaných k zajištění bezpečnosti systémů evropského GNSS;
h)
schvaluje nebo popřípadě se společně se subjektem příslušným pro bezpečnostní otázky účastní na společném schvalování propojení systémů evropského GNSS s jinými systémy;
i)
dohaduje s příslušným členským státem model pro kontrolu přístupu podle čl. 12 písm. c);
j)
informuje na základě zpráv o riziku uvedených v odstavci 11 tohoto článku Komisi o posouzení rizik, které provedla, a poskytuje Komisi poradenství o možnostech řešení přetrvávajících rizik v souvislosti s daným rozhodnutím o bezpečnostní akreditaci;
k)
je nápomocna Radě, v úzké spolupráci s Komisí, při provádění společné akce 2004/552/SZBP na základě konkrétní žádosti Rady;
l)
provádí konzultace, které jsou nezbytné pro dosažení jejích úkolů.
4. Rada pro bezpečnostní akreditaci rovněž:
a)
připravuje a schvaluje část víceletého pracovního programu podle čl. 8a odst. 1, která se týká provozních činností podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a tuto část předá včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do víceletého pracovního programu;
b)
připravuje a schvaluje část ročního pracovního programu podle čl. 8a odst. 2, která se týká provozních činností podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a tuto část předá včas správní radě, aby byla mohla být zahrnuta do ročního pracovního programu;
c)
připravuje a schvaluje část výroční zprávy podle čl. 6 odst. 2 písm. h), která se týká činností a výhledů agentury podle této kapitoly a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností a výhledů, a tuto část předá včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do výroční zprávy;
d)
přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.
5. Komise průběžně informuje radu pro bezpečnostní akreditaci o dopadu zamýšlených rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů a o provádění plánů řešení přetrvávajících rizik. Rada pro bezpečnostní akreditaci zohlední všechna tato stanoviska Komise.
6. Rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci jsou určena Komisi.
7. Rada pro bezpečnostní akreditaci se skládá z jednoho zástupce každého členského státu, jednoho zástupce Komise a jednoho zástupce vysokého představitele. Členské státy, Komise a vysoký představitel usilují o to, aby fluktuace jejich zástupců v radě pro bezpečnostní akreditaci byla co nejmenší. Funkční období členů rady pro bezpečnostní akreditaci je čtyřleté s možností opětovného jmenování. Zástupce ESA je k účasti na zasedání rady pro bezpečnostní akreditaci přizván jako pozorovatel. K účasti na těchto zasedáních mohou být ve výjimečných případech přizvání rovněž zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací jako pozorovatelé v případě záležitostí, které se těchto třetích zemí nebo mezinárodních organizací přímo týkají. Podmínky účasti zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací se stanoví v dohodách podle čl. 23 odst. 1 a musí být v souladu s jednacím řádem rady pro bezpečnostní akreditaci.
8. Rada pro bezpečnostní akreditaci volí ze svých členů předsedu a místopředsedu dvoutřetinovou většinou všech členů s hlasovacím právem. Místopředseda automaticky nahrazuje předsedu, pokud předseda nemůže plnit své povinnosti.
Rada pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva. Rozhodnutí o odvolání přijímá dvoutřetinovou většinou hlasů.
Funkční období předsedy a místopředsedy rady pro bezpečnostní akreditaci je dvouleté s možností jednoho opětovného jmenování. Funkční období předsedy a místopředsedy končí v okamžiku, kdy přestanou být členy rady pro bezpečnostní akreditaci.
9. Rada pro bezpečnostní akreditaci má přístup k veškerým lidským a materiálním zdrojům, které jsou nezbytné, aby byly zajištěny příslušné funkce správní podpory a aby rada mohla, společně s orgány uvedenými v odstavci 11 plnit své úkoly nezávisle, zejména pokud nakládá s dokumenty, zahajuje a sleduje zavádění bezpečnostních postupů a provádí bezpečnostní audity systémů, připravuje rozhodnutí a pořádá svá zasedání. Rovněž má přístup k veškerým informacím agentury, které jsou pro plnění jejích úkolů nezbytné, aniž jsou dotčeny zásady samostatnosti a nezávislosti uvedené v čl. 10 písm. i).
10. Rada pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury, nad nimiž vykonává dohled, musí vykonávat svou činnost způsobem, který v souladu s cíli programu zaručuje samostatnost a nezávislost na ostatních činnostech agentury, zejména na provozních činnostech spojených s využitím systémů. Za tímto účelem se v rámci agentury zřídí účinné organizační oddělení zaměstnanců zapojených do činností podle této kapitoly od ostatních zaměstnanců agentury. Rada pro bezpečnostní akreditaci neprodleně informuje výkonného ředitele, správní radu a Komisi o veškerých okolnostech, které by mohly ohrozit její samostatnost nebo nezávislost. V případě, že nebude nalezeno žádné řešení v rámci agentury, posoudí situaci Komise po konzultování příslušných stran. Na základě výsledků tohoto posouzení Komise přijme příslušná zmírňující opatření, která má agentura uplatňovat, a informuje o nich Evropský parlament a Radu.
11. Rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zvláštní orgány, které se budou na základě jejích pokynů zabývat specifickými otázkami. Při zajišťování kontinuity své činnosti rada pro bezpečnostní akreditaci zřídí zejména panel, který provádí zejména přezkumy bezpečnostních analýz a testy za účelem vypracování příslušných zpráv o riziku s cílem napomoci jí při přípravě rozhodnutí rady pro bezpečnostní akreditaci. Rada pro bezpečnostní akreditaci může zřizovat skupiny odborníků, aby přispívaly k práci tohoto panelu, a tyto skupiny rozpouštět.
12. Aniž jsou dotčeny pravomoci členských států a úloha svěřená agentuře podle čl. 14 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 1285/2013, zřídí se v průběhu zaváděcí fáze programu Galileo pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci skupina odborníků z členských států k provádění úkolů orgánu pro distribuci kryptografických materiálů souvisejících se správou kryptografických materiálů EU, zejména pro:
i)
správu letových kódů a jiných kódů nezbytných pro fungování systému zřízeného v rámci programu Galileo,
ii)
ověření toho, že byly zavedeny a jsou uplatňovány postupy pro zaznamenávání klíčů PRS, bezpečné zacházení s nimi, jejich ukládání a distribuci.
13. Pokud nelze dosáhnout konsenzu v souladu s obecnými zásadami uvedenými v článku 10 tohoto nařízení, přijme rada pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí většinou hlasů, jak je stanoveno v článku 16 Smlouvy o Evropské unii a aniž je dotčen článek 9 tohoto nařízení. Zástupce Komise a zástupce vysokého představitele se hlasování neúčastní. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci podepisuje jménem rady pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí, která rada pro bezpečnostní akreditaci přijme.
14. Komise průběžně a neprodleně informuje Evropský parlament a Radu o dopadu přijatých rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci na řádné provádění programů. Pokud se Komise domnívá, že rozhodnutí přijaté radou pro bezpečnostní akreditaci může mít významný dopad na řádné provádění programů, například pokud jde o náklady, harmonogram nebo plnění, okamžitě informuje Evropský parlament a Radu.
15. Komise může s ohledem na stanoviska Evropského parlamentu a Rady, která by měla být předložena ve lhůtě jednoho měsíce, přijmout vhodná opatření v souladu s nařízením (EU) č. 1285/2013.
16. Správní rada je pravidelně informována o průběhu práce rady pro bezpečnostní akreditaci.
17. Harmonogram práce rady pro bezpečnostní akreditaci musí zohledňovat roční pracovní program podle článku 27 nařízení (EU) č. 1285/2013.“
5)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 11a
Úkoly předsedy rady pro bezpečnostní akreditaci
1. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci plní tyto úkoly:
a)
řídí pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci bezpečnostní akreditaci;
b)
provádí pod dohledem rady pro bezpečnostní akreditaci příslušnou část víceletých a ročních pracovních programů agentury, na kterou se vztahuje tato kapitola;
c)
spolupracuje s výkonným ředitelem ve snaze pomoci mu s přípravou návrhu plánu podle čl. 13 odst. 3 a organizačních struktur agentury;
d)
připravuje část zprávy o pokroku podle čl. 8 písm. g) týkající se provozních činností podle této kapitoly, a předkládá ji radě pro bezpečnostní akreditaci a výkonnému řediteli včas, aby mohla být zahrnuta do zprávy o pokroku;
e)
připravuje část výroční zprávy uvedené v čl. 8 písm. h) a akčního plánu uvedeného v čl. 8 písm. r) týkající se provozních činností podle této kapitoly a včas je předloží výkonnému řediteli;
f)
zastupuje agenturu, pokud jde o činnosti a rozhodnutí podle této kapitoly;
g)
vykonává vůči zaměstnancům agentury, kteří se podílejí na činnostech podle této kapitoly, pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 3 prvním pododstavci, které na něj byly přeneseny v souladu s čl. 6 odst. 3 čtvrtým pododstavcem.
2. Co se týče činností podle této kapitoly, mohou Evropský parlament a Rada vyzvat předsedu rady pro bezpečnostní akreditaci k výměně názorů na práci a výhledy agentury před těmito orgány, a to mimo jiné i pokud jde o víceletý a roční pracovní program.“
6)
V článku 12 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
umožní řádně pověřeným osobám, jež byly jmenovány radou pro bezpečnostní akreditaci, se souhlasem vnitrostátních subjektů příslušných pro bezpečnostní otázky a pod jejich dohledem přístup k veškerým informacím a do veškerých oblastí či míst, které souvisejí s bezpečností systémů a spadají do pravomoci členských států, aniž by docházelo k diskriminaci na základě státní příslušnosti státních příslušníků členských států, a to mimo jiné pro účely bezpečnostních auditů a testů, o nichž rozhodla rada pro bezpečnostní akreditaci a pro potřeby procesu sledování bezpečnostních rizik podle čl. 10 písm. h). Tyto audity a testy se provádí v souladu s těmito zásadami:
i)
zdůrazňuje se význam bezpečnosti a účinného řízení rizik u kontrolovaných subjektů,
ii)
doporučují se protiopatření za účelem zmírnění konkrétních dopadů, které může přinášet ztráta důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti utajovaných informací.“
7)
Článek 13 se mění takto:
a)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Výkonný ředitel vypracuje v úzké spolupráci s předsedou rady pro bezpečnostní akreditaci pro činnosti podle kapitoly III návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, přičemž jasně rozliší mezi prvky návrhu odhadu souvisejícími s činnostmi v oblasti bezpečnostní akreditace a ostatními činnostmi agentury. Předseda rady pro bezpečnostní akreditaci může vypracovat stanovisko k tomuto návrhu a výkonný ředitel předá návrh odhadu spolu s tímto stanoviskem správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci spolu s návrhem plánu pracovních míst.“;
b)
odstavce 5 a 6 se nahrazují tímto:
„5. Každý rok sestaví správní rada na základě návrhu odhadu příjmů a výdajů a v případě činností podle kapitoly III v úzké spolupráci s radou pro bezpečnostní akreditaci konečný odhad příjmů a výdajů pro agenturu pro následující rozpočtový rok.
6. Správní rada předá tento odhad, včetně návrhu plánu pracovních míst, spolu s předběžným ročním pracovním programem do 31. března Komisi a třetím zemím nebo mezinárodním organizacím, se kterými Unie uzavřela dohody v souladu s čl. 23 odst. 1.“
8)
V článku 14 se odstavec 10 nahrazuje tímto:
„10. Na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou udělí Evropský parlament do 30. dubna roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu za rozpočtový rok N; výjimkou je plnění části rozpočtu, která zahrnuje úkoly, jež jsou případně podle čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1285/2013 svěřeny agentuře, a na kterou se vztahuje postup uvedený v článcích 164 a 165 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (18).
9)
Vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA IVa
LIDSKÉ ZDROJE
Článek 15a
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury se vztahují služební řád úředníků Unie, pracovní řád ostatních zaměstnanců a prováděcí pravidla ke služebnímu a pracovnímu řádu společně přijatá orgány Evropské unie.
2. Zaměstnanci agentury jsou zaměstnanci přijatí podle potřeby agenturou pro plnění jejích úkolů. Musí mít bezpečnostní prověrky odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají.
3. Vnitřní předpisy agentury, jako je jednací řád správní rady, jednací řád rady pro bezpečnostní akreditaci, finanční předpisy použitelné na agenturu, prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pravidla pro přístup k dokumentům zaručují samostatnost a nezávislost zaměstnanců vykonávajících činnosti bezpečnostní akreditace na zaměstnancích vykonávajících jiné činnosti agentury podle čl. 10 písm. i).
Článek 15b
Jmenování výkonného ředitele a jeho funkční období
1. Výkonný ředitel se přijme jako dočasný zaměstnanec agentury v souladu s čl. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců.
2. Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu kandidátů navržených Komisí po otevřeném a transparentním výběrovém řízení, které následovalo po zveřejnění výzvy k projevení zájmu v Úředním věstníku Evropské unie a jinde.
Kandidát vybraný správní radou může být vyzván, aby při nejbližší příležitosti učinil prohlášení před Evropským parlamentem a zodpověděl otázky jeho poslanců.
Pro účely uzavření smlouvy s výkonným ředitelem agenturu zastupuje předseda správní rady.
Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou svých členů.
3. Funkční období výkonného ředitele je pětileté. Na jeho konci Komise provede hodnocení, ve kterém zohlední výsledky výkonného ředitele a budoucí úkoly a výzvy agentury.
Na návrh Komise zohledňující hodnocení uvedené v prvním pododstavci může správní rada funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit na dobu nejvýše čtyř let.
Rozhodnutí o prodloužení funkčního období výkonného ředitele přijímá správní rada dvoutřetinovou většinou svých členů.
Výkonný ředitel, jehož funkční období bylo prodlouženo, se poté, co jeho prodloužený mandát skončí, nemůže zúčastnit výběrového řízení na totéž místo.
Správní rada informuje Evropský parlament o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele. Výkonný ředitel může být vyzván, aby před tímto prodloužením učinil prohlášení před příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jeho poslanců.
4. Správní rada může výkonného ředitele na návrh Komise nebo jedné třetiny svých členů odvolat rozhodnutím dvoutřetinové většiny svých členů.
5. Evropský parlament a Rada mohou výkonného ředitele vyzvat k výměně názorů na práci a výhledy agentury před těmito orgány, a to mimo jiné, i pokud jde o víceletý a roční pracovní program. Tato výměna názorů se nemůže týkat otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly III.
Článek 15c
Vyslaní národní odborníci
Agentura může rovněž využívat národní odborníky. Tito odborníci musí mít bezpečnostní prověrky odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají. Na tyto zaměstnance se nevztahuje služební řád, ani pracovní řád ostatních zaměstnanců.“
10)
Články 16 a 17 se nahrazují tímto:
„Článek 16
Předcházení podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jiné nedovolené činnosti se na agenturu bez omezení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (19). Za tím účelem agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (20) a přijme příslušné předpisy vztahující se na zaměstnance agentury a na vyslané národní odborníky za použití vzorového rozhodnutí uvedeného v příloze uvedené dohody.
2. Účetní dvůr je oprávněn kontrolovat příjemce finančních prostředků agentury, smluvní strany a jejich subdodavatele, kteří prostřednictvím agentury obdrželi prostředky Unie, na základě dokumentů, které jsou mu dány k dispozici, a za použití inspekcí na místě.
3. Za účelem boje proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie může OLAF v případě grantů financovaných agenturou nebo zakázek zadaných agenturou provádět vyšetřování, jakož i kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (21).
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3 tohoto článku, musí dohody o spolupráci, které agentura uzavírá se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, zakázky a grantové dohody, jež agentura uzavírá se třetími stranami, a veškerá rozhodnutí agentury týkající se financování výslovně stanovit, že Účetní dvůr a OLAF mohou provádět kontroly a vyšetřování v rozsahu svých pravomocí.
Článek 17
Výsady a imunity
Na agenturu a její zaměstnance uvedené v článku 15a se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
11)
Článek 18 se zrušuje.
12)
Články 22 a 23 se nahrazují tímto:
„Článek 22
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných nebo citlivých informací
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Komise týkající se ochrany utajovaných informací EU.
2. Agentura může ve svých vnitřních pravidlech zavést ustanovení pro nakládání s neutajovanými, avšak citlivými informacemi. Tato ustanovení se týkají zejména výměny, zpracovávání a uchovávání těchto informací.
Článek 22a
Střet zájmů
1. Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, jakož i vyslaní národní odborníci a pozorovatelé učiní prohlášení o závazcích a prohlášení o zájmech, v nichž uvedou, zda mají nebo nemají jakékoli přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti. Tato prohlášení musí být správná a úplná. Činí se písemně při nástupu do funkce a každoročně se obnovují. Podle potřeby se aktualizují, zejména v případě významných změn, k nimž došlo u dotčených osob.
2. Členové správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, jakož i vyslaní národní odborníci a pozorovatelé a externí odborníci, kteří spolupracují na činnosti pracovních skupin ad hoc, učiní před každým zasedáním, kterého se účastní, správné a úplné prohlášení o tom, zda mají či nemají jakékoli zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti ve vztahu k bodům na pořadu jednání, a v těchto bodech se zdrží účasti na jednání a hlasování.
3. Správní rada a rada pro bezpečnostní akreditaci stanoví ve svém jednacím řádu podrobnou úpravu, pokud jde prohlášení o zájmech uvedené v odstavcích 1 a 2 a o předcházení a řešení střetu zájmů.
Článek 23
Účast třetích zemí a mezinárodních organizací
1. Agentura je otevřena účasti třetích zemí a mezinárodních organizací. Tato účast a její podmínky se stanoví v dohodě mezi Unií a touto třetí zemí nebo mezinárodní organizací postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. V souladu s příslušnými ustanoveními těchto dohod se vypracují prováděcí ustanovení týkající se účasti těchto zemí nebo mezinárodních organizací na činnosti agentury, včetně ustanovení o jejich účasti na iniciativách agentury, finančních příspěvcích a zaměstnancích.
Článek 23a
Společné zadávání veřejných zakázek s členskými státy
K plnění svých úkolů je agentura oprávněna zadávat společně s členskými státy zakázky v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (22).
13)
Článek 26 se nahrazuje tímto:
„Článek 26
Přezkum, hodnocení a audit
1. Do 31. prosince 2016 a poté každých pět let Komise provede hodnocení agentury, které se zaměří zejména na její dopad, efektivitu, řádné fungování, pracovní postupy, potřeby a na využívání zdrojů, které jí byly svěřeny. Součástí tohoto hodnocení je zejména přezkum případné změny rozsahu nebo povahy úkolů agentury a finančního dopadu této změny. Hodnocení se zaměří na uplatňování politiky agentury v oblasti střetu zájmů a rovněž se v něm uvedou všechny okolnosti, které by mohly oslabit nezávislost a samostatnost agentury pro bezpečnostní akreditaci.
2. Hodnotící zprávu a závěry hodnocení předá Komise Evropskému parlamentu, Radě, správní radě a radě pro bezpečnostní akreditaci agentury. Výsledky hodnocení se zpřístupní veřejnosti.
3. Každé druhé hodnocení sestává z revize rozvahy agentury s ohledem na její cíle a úkoly. Domnívá-li se Komise, že další trvání agentury již není s ohledem na její cíle a úkoly, které jí byly svěřeny, odůvodněné, může případně navrhnout, aby bylo toto nařízení zrušeno.
4. Na žádost správní rady nebo Komise mohou být prováděny externí audity výkonnosti agentury.“
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po dni vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.