РЕГЛАМЕНТ (ЕС, ЕВРАТОМ) № 966/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 25 октомври 2012
относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета
СЪДЪРЖАНИЕ
ПЪРВА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
Член 2
Определения
Член 3
Съответствие на вторичното законодателство с настоящия регламент
Член 4
Срокове, дати и крайни срокове
Член 5
Защита на личните данни
ДЯЛ II
БЮДЖЕТНИ ПРИНЦИПИ
Член 6
Зачитане на бюджетните принципи
Глава 1
Принципи на единство и на точност на бюджета
Член 7
Обхват на бюджета
Член 8
Специални правила относно принципите на единство и на точност на бюджета
Глава 2
Принцип на ежегодност
Член 9
Определение
Член 10
Вид бюджетни кредити
Член 11
Счетоводни правила за приходите и бюджетните кредити
Член 12
Поемане на задължение за бюджетни кредити
Член 13
Анулиране и пренос на бюджетни кредити
Член 14
Правила за пренос на целеви приходи
Член 15
Отмяна на бюджетни кредити
Член 16
Приложими правила в случай на късно приемане на бюджета
Глава 3
Принцип на балансираност
Член 17
Определение и обхват
Член 18
Салдо от финансовата година
Глава 4
Принцип на разчетна единица
Член 19
Използване на еврото
Глава 5
Принцип на универсалност
Член 20
Определение и обхват
Член 21
Целеви приходи
Член 22
Безвъзмездни сделки
Член 23
Правила относно приспаданията и корекциите на обменните курсове
Глава 6
Принцип на специфичност
Член 24
Общи разпоредби
Член 25
Трансфери от институции, различни от Комисията
Член 26
Трансфери от Комисията
Член 27
Предложения за трансфери, представени пред Европейския парламент и Съвета от институции
Член 28
Специфични правила за трансферите
Член 29
Трансфери, за които се прилагат специални разпоредби
Глава 7
Принцип на добро финансово управление
Член 30
Принципи на икономичност, ефикасност и ефективност
Член 31
Задължителна финансова обосновка
Член 32
Вътрешен контрол на изпълнението на бюджета
Член 33
Разходно-ефективни системи за контрол
Глава 8
Принцип на прозрачност
Член 34
Публикуване на отчетите, бюджетите и докладите
Член 35
Публикуване на информация за получателите и на друга информация
ДЯЛ III
СЪСТАВЯНЕ И УСТРОЙСТВО НА БЮДЖЕТА
Глава 1
Съставяне на бюджета
Член 36
Прогнози за приходите и разходите
Член 37
Прогнозен бюджет на органите, посочени в член 208
Член 38
Проектобюджет
Член 39
Писмо за внасяне на корекции в проектобюджета
Член 40
Задължения на държавите-членки, произтичащи от приемането на бюджета
Член 41
Проекти на коригиращи бюджети
Член 42
Ранно предаване на прогнозите и на проектобюджетите
Глава 2
Устройство и представяне на бюджета
Член 43
Устройство на бюджета
Член 44
Бюджетна номенклатура
Член 45
Забрана за отрицателни приходи
Член 46
Провизии
Член 47
Отрицателен резерв
Член 48
Резерв за спешна помощ
Член 49
Представяне на бюджета
Член 50
Правила за щатното разписание на персонала
Глава 3
Бюджетна дисциплина
Член 51
Съответствие с многогодишната финансова рамка
Член 52
Съответствие на актовете на Съюза с бюджета
ДЯЛ IV
ИЗПЪЛНЕНИЕ НА БЮДЖЕТА
Глава 1
Общи разпоредби
Член 53
Изпълнение на бюджета в съответствие с принципа на доброто финансово управление
Член 54
Основен акт и изключения
Член 55
Изпълнение на бюджета от институции, различни от Комисията
Член 56
Делегиране на правомощия по изпълнението на бюджета
Член 57
Конфликт на интереси
Глава 2
Методи на изпълнение
Член 58
Методи на изпълнение на бюджета
Член 59
Споделено управление с държавите-членки
Член 60
Непряко управление
Член 61
Предварителни оценки и споразумения за възлагане
Член 62
Изпълнителни агенции
Член 63
Ограничения на делегирането на правомощия
Глава 3
Финансови участници
Раздел 1
Принцип на разделяне на функциите
Член 64
Разделяне на функциите
Раздел 2
Разпоредител с бюджетни кредити
Член 65
Разпоредител с бюджетни кредити
Член 66
Правомощия и функции на разпоредителя с бюджетни кредити
Член 67
Правомощия и функции на ръководителите на делегациите на Съюза
Раздел 3
Счетоводител
Член 68
Правомощия и функции на счетоводителя
Член 69
Правомощия, които може да се делегират от счетоводителя
Раздел 4
Администратор на авансови средства
Член 70
Сметки за авансови средства
Глава 4
Отговорност на финансовите участници
Раздел 1
Общи правила
Член 71
Оттегляне на делегиране и временно прекратяване на правомощия, делегирани на финансовите участници
Член 72
Отговорност на разпоредителя с бюджетни кредити за незаконна дейност, измама или корупция
Раздел 2
Правила, приложими за оправомощените и вторично оправомощените разпоредители с бюджетни кредити
Член 73
Правила, приложими за разпоредителите с бюджетни кредити
Раздел 3
Правила, приложими за счетоводителите и администраторите на авансови средства
Член 74
Правила, приложими за счетоводителите
Член 75
Правила, приложими за администраторите на авансови средства
Глава 5
Приходни операции
Раздел 1
Предоставяне на собствените ресурси
Член 76
Собствени ресурси
Раздел 2
Прогноза за вземанията
Член 77
Прогноза за вземанията
Раздел 3
Установяване на вземания
Член 78
Установяване на вземания
Раздел 4
Разпореждане за събиране.
Член 79
Разпореждане за събиране
Раздел 5
Събиране
Член 80
Правила относно събирането
Член 81
Давностен срок
Член 82
Национално третиране на вземанията на Съюза
Член 83
Глоби, санкции и начислени лихви, наложени от Комисията
Глава 6
Разходни операции
Член 84
Решение за финансиране
Раздел 1
Поемане на задължение за разход
Член 85
Видове поети задължения
Член 86
Правила, приложими за поемането на задължения
Член 87
Проверки, приложими за поемането на задължения
Раздел 2
Утвърждаване на разход
Член 88
Утвърждаване на разход
Раздел 3
Разрешаване на разход
Член 89
Разрешаване на разход
Раздел 4
Плащане на разход
Член 90
Видове плащания
Член 91
Плащане, ограничено до наличните средства
Раздел 5
Срокове за разходните операции
Член 92
Срокове
Глава 7
Информационни системи и електронно управление
Член 93
Електронно управление на операциите
Член 94
Предаване на документи
Член 95
Електронно управление
Глава 8
Административни принципи
Член 96
Добра администрация
Член 97
Посочване на средствата за обжалване
Глава 9
Вътрешен одитор
Член 98
Назначаване на вътрешния одитор
Член 99
Правомощия и функции на вътрешния одитор
Член 100
Независимост на вътрешния одитор
ДЯЛ V
ВЪЗЛАГАНЕ НА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ
Глава 1
Общи разпоредби
Раздел 1
Обхват и принципи на възлагането
Член 101
Определение за обществени поръчки
Член 102
Принципи, приложими за обществените поръчки
Раздел 2
Публикуване
Член 103
Публикуване на обществените поръчки
Раздел 3
Процедури за възлагане на обществени поръчки
Член 104
Процедури за възлагане
Член 105
Съдържание на тръжната документация
Член 106
Критерии за отстраняване, приложими за участието в процедури за възлагане на обществени поръчки
Член 107
Критерии за отстраняване, приложими при възлагане на обществени поръчки
Член 108
Централна база данни за отстраняванията
Член 109
Административни и финансови санкции
Член 110
Критерии за възлагане на поръчките
Член 111
Представяне на оферти
Член 112
Принципи на равно третиране и на прозрачност
Член 113
Решение за възлагане
Член 114
Отмяна на процедурата за възлагане на поръчки
Раздел 4
Гаранции и корективни мерки
Член 115
Гаранции
Член 116
Грешки, нередности и измами в рамките на процедурата
Глава 2
Разпоредби, приложими за поръчките, възлагани от институциите за техни нужди
Член 117
Възложител
Член 118
Приложими прагове
Член 119
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
Член 120
Правила на Световната търговска организация относно възлагането на поръчки
ДЯЛ VI
БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА
Глава 1
Обхват и форма на безвъзмездните средства
Член 121
Обхват на безвъзмездните средства
Член 122
Бенефициери
Член 123
Форми на безвъзмездните средства
Член 124
Еднократни суми, единични разходи и финансиране с единна ставка
Глава 2
Принципи
Член 125
Общи принципи, приложими за безвъзмездните средства
Член 126
Допустими разходи
Член 127
Съфинансиране в натура
Член 128
Прозрачност
Член 129
Принцип на некумулативно отпускане
Член 130
Принцип на забрана за отпускане със задна дата
Глава 3
Процедура за отпускане
Член 131
Заявления за безвъзмездни средства
Член 132
Критерии за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства
Член 133
Процедура за оценяване
Глава 4
Плащане и контрол
Член 134
Гаранция за предварителното финансиране
Член 135
Плащане на безвъзмездните средства и контрол
Член 136
Срокове за съхраняване на документация
Глава 5
Изпълнение
Член 137
Договори за изпълнение и финансова подкрепа за трети лица
ДЯЛ VII
НАГРАДИ
Член 138
Общи правила
ДЯЛ VIII
ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 139
Обхват
Член 140
Принципи и условия, приложими за финансовите инструменти
ДЯЛ IХ
ПРЕДСТАВЯНЕ НА ОТЧЕТИТЕ И СЧЕТОВОДНА ОТЧЕТНОСТ
Глава 1
Представяне на отчетите
Член 141
Устройство на отчетите
Член 142
Доклад за бюджетното и финансовото управление
Член 143
Правила относно отчетите
Член 144
Счетоводни принципи
Член 145
Финансови отчети
Член 146
Отчети за изпълнението на бюджета
Член 147
Междинни отчети
Член 148
Одобряване на окончателните консолидирани отчети
Глава 2
Информация за изпълнението на бюджета
Член 149
Отчет за бюджетните гаранции и рискове
Член 150
Информация за изпълнението на бюджета
Глава 3
Счетоводна отчетност
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 151
Счетоводна система
Член 152
Обща разпоредба за счетоводната система на институциите
Раздел 2
Общи сметки
Член 153
Общи сметки
Член 154
Записвания в общите сметки
Член 155
Счетоводни корекции
Раздел 3
Бюджетни сметки
Член 156
Бюджетно счетоводство
Глава 4
Инвентаризационни описи
Член 157
Инвентарен опис
ДЯЛ X
ВЪНШЕН ОДИТ И ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ОТГОВОРНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА
Глава 1
Външен одит
Член 158
Външен одит от Сметната палата
Член 159
Правила и процедура по отношение на одита
Член 160
Проверки на ценни книжа и парични средства
Член 161
Право на достъп на Сметната палата
Член 162
Годишен доклад на Сметната палата
Член 163
Специални доклади на Сметната палата
Глава 2
Освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 164
График на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 165
Процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 166
Последващи мерки
Член 167
Специални разпоредби относно ЕСВД
ВТОРА ЧАСТ
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА ГАРАНТИРАНЕ НА ЗЕМЕДЕЛИЕТО
Член 168
Специални разпоредби относно Европейския фонд за гарантиране на земеделието
Член 169
Поемане на задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
Член 170
Глобални временни задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
Член 171
График на бюджетните задължения за ЕФГЗ
Член 172
Осчетоводяване на разходите по ЕФГЗ
Член 173
Трансфер на бюджетни кредити по ЕФГЗ
Член 174
Целеви приходи по ЕФГЗ
ДЯЛ II
СТРУКТУРНИ ФОНДОВЕ, КОХЕЗИОНЕН ФОНД, ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА РИБАРСТВО, ЕВРОПЕЙСКИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ФОНД ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ И ФОНДОВЕ В ОБЛАСТТА НА СВОБОДАТА, СИГУРНОСТТА И ПРАВОСЪДИЕТО, УПРАВЛЯВАНИ ЧРЕЗ СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ
Член 175
Специални разпоредби
Член 176
Спазване на разпределението на бюджетните кредити за поети задължения
Член 177
Плащания на финансови участия, междинни плащания и възстановявания на средства
Член 178
Отмяна на бюджетни кредити
Член 179
Трансфер на бюджетни кредити
Член 180
Управление, подбор и одит
ДЯЛ III
НАУЧНИ ИЗСЛЕДВАНИЯ
Член 181
Фондове за научни изследвания
Член 182
Поемане на задължения за фондовете за научни изследвания
Член 183
Съвместен изследователски център
ДЯЛ IV
ВЪНШНИ ДЕЙНОСТИ
Глава 1
Общи разпоредби
Член 184
Общи разпоредби
Глава 2
Изпълнение на дейностите
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 185
Осъществяване на външните дейности
Раздел 2
Бюджетна подкрепа и доверителни фондове с няколко донора
Член 186
Използване на бюджетна подкрепа
Член 187
Доверителни фондове на Съюза за външни дейности
Раздел 3
Други режими на управление
Член 188
Осъществяване на външни дейности чрез непряко управление
Член 189
Споразумения за финансиране относно осъществяването на външни дейности
Глава 3
Възлагане на обществени поръчки
Член 190
Възлагане на поръчки за външни дейности
Член 191
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
Глава 4
Безвъзмездни средства
Член 192
Цялостно финансиране на външна дейност
Член 193
Правила, приложими за безвъзмездните средства за външни дейности
Глава 5
Одит на отчетите
Член 194
Одит от Съюза на външните дейности
ДЯЛ V
ЕВРОПЕЙСКИ СЛУЖБИ
Член 195
Европейски служби
Член 196
Бюджетни кредити, отнасящи се до европейските служби
Член 197
Разпоредител с бюджетни кредити на европейските служби
Член 198
Сметки на междуинституционалните европейски служби
Член 199
Делегиране на правомощия на разпоредител с бюджетни кредити за междуинституционалните европейски служби
Член 200
Услуги, предоставяни на трети лица
ДЯЛ VI
БЮДЖЕТНИ КРЕДИТИ ЗА АДМИНИСТРАТИВНИ РАЗХОДИ
Член 201
Общи разпоредби
Член 202
Поети задължения
Член 203
Специални разпоредби относно бюджетните кредити за административни разходи
ДЯЛ VII
ЕКСПЕРТИ
Член 204
Външни експерти, получаващи възнаграждение
ТРЕТА ЧАСТ
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 205
Преходни разпоредби
Член 206
Искания за информация, отправени от Европейския парламент и Съвета
Член 207
Прагове и суми
Член 208
Рамков финансов регламент за органите, създадени по силата на ДФЕС и Договора за Евратом
Член 209
Примерен финансов регламент за органите, осъществяващи публично-частно партньорство
Член 210
Упражняване на делегирането
Член 211
Преразглеждане
Член 212
Отменяне
Член 213
Преразглеждане относно ЕСВД
Член 214
Влизане в сила
ПРИЛОЖЕНИЕ
ТАБЛИЦА НА СЪОТВЕТСТВИЕТО
Съвместно изявление по въпроси, свързани с МФР
Съвместно изявление относно разходите за недвижими имоти във връзка с член 203
Съвместно изявление на Европейския парламент, Съвета и Комисията относно член 203, параграф 3
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 322 от него, във връзка с Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 106а от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Сметната палата (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (3), е бил неколкократно съществено изменян. Поради това че трябва да се направят допълнителни изменения, включително промени, с които да се вземе предвид влизането в сила на Договора от Лисабон, с оглед на постигане на яснота Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 следва да бъде отменен и заменен с настоящия регламент.
(2)
В Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 са установени бюджетните принципи и финансовите правила, които регламентират съставянето и изпълнението на общия бюджет на Съюза („бюджетът“), осигуряват добро и ефективно управление, контрол и защита на финансовите интереси на Съюза и увеличават прозрачността, и които трябва да бъдат спазвани във всички правни актове и от всички институции. Основните принципи, концепцията и структурата на този регламент и основните правила за бюджетно и финансово управление следва да бъдат запазени. Дерогациите от тези основни принципи следва да бъдат преразгледани и опростени, доколкото е възможно, като се вземе предвид това дали те продължават да са подходящи, както и тяхната добавена стойност за бюджета, и тежестта, която налагат на заинтересованите страни. Необходимо е да се запазят и засилят ключовите елементи на финансовите правила: ролята на финансовите участници, интегрирането на контрола в оперативните служби, вътрешните одитори, бюджетирането, основано на дейности, осъвременяването на счетоводните принципи и правила и основните принципи по отношение на безвъзмездните средства.
(3)
Поради специфичния характер и задачи на Европейската централна банка (ЕЦБ), по-специално нейната независимост по отношение на управлението на финансите ѝ, тя следва да бъде изключена от обхвата на настоящия регламент, освен ако не е предвидено друго в настоящия регламент.
(4)
С оглед на практическия опит в настоящия регламент следва да се включат правила с цел да се следват променящите се нужди по отношение на изпълнението на бюджета, като например съфинансирането с други донори, да се увеличи ефикасността на външната помощ, да се улесни използването на специфични финансови инструменти включително тези, сключени с Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и да се улесни изпълнението на бюджета чрез публично-частни партньорства („ПЧП“).
(5)
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 беше ограничен до формулиране на общи бюджетни принципи и финансови правила в съответствие с Договорите, докато разпоредбите за прилагането бяха установени в Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 (4) с цел да се постигне по-добра йерархия на правилата и Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 да се направи по-разбираем. Съгласно член 290 от ДФЕС законодателен акт може да делегира на Комисията правомощието да приема незаконодателни актове, които само допълват или изменят определени несъществени елементи от този законодателен акт. Поради това някои разпоредби от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 следва да бъдат включени в настоящия регламент.
(6)
Полицейското и съдебното сътрудничество по наказателноправни въпроси стана неразделна част от други политики и вътрешни дейности на Съюза. Ето защо специалните финансови разпоредби, приложими по отношение на тази област на политиката, вече не са оправдани и с оглед на това следва да не се включват в настоящия регламент.
(7)
За да се гарантира прозрачност, бюджетът следва да отчита гаранциите за операциите по получаване и отпускане на заеми, сключени от Съюза, включително операциите на Европейския механизъм за финансово стабилизиране и финансовия механизъм за подкрепа на платежния баланс.
(8)
Съществуващите правила относно генерираните от плащанията по предварителното финансиране лихви следва да бъдат опростени, тъй като създават прекалена административна тежест както за получателите, така и за службите на Комисията, и водят до неразбирателства между службите на Комисията и получателите. С цел опростяване, по-специално по отношение на бенефициерите, и в съответствие с принципа на добро финансово управление следва вече да не съществува задължение да се генерират и да се събират лихви от плащанията по предварителното финансиране. При все това следва да е възможно обаче това задължение да се включи в споразумение за възлагане на задачи по изпълнението на бюджета на определени лица и субекти, за да се позволи повторното усвояване на генерираните от плащанията по предварителното финансиране лихви за програмите, приспаданията на такива лихви от заявките за плащане или събирането им.
(9)
Правилата за пренос за целевите приходи следва да отчитат разграничението между външни и вътрешни целеви приходи. За да се спази определената от донора цел, външните целеви приходи следва да бъдат пренасяни по право и използвани до извършването на всички операции във връзка с програмата или действието, за които са предназначени тези приходи. Когато външните целеви приходи са получени през последната година от програмата или действието, следва също да бъде възможно те да се използват през първата година от следващата програма или действие. Вътрешните целеви приходи следва да е възможно да се пренасят само за една година, освен ако е посочено друго в настоящия регламент.
(10)
Правилата относно временните суми от една дванадесета следва да се изяснят по отношение както на броя на допълнителните суми от една дванадесета, които могат да бъдат заявени, така и в случаите, в които Европейският парламент реши да намали размера на приетите от Съвета допълнителни разходи, надвишаващи временните суми от една дванадесета.
(11)
Дерогацията от принципа на универсалност относно целевите приходи следва да бъде изменена, за да отчете особеностите, от една страна, на вътрешните целеви приходи, произтичащи от разрешените от Европейския парламент и Съвета бюджетни кредити, както и, от друга страна, на външните целеви приходи, събрани от различни донори и определени от тези донори за конкретна програма или действие. Освен това външните донори следва да могат да съфинансират външни дейности, и по-специално хуманитарни операции, дори когато това съфинансиране не е изрично предвидено в основния акт.
(12)
По отношение на представянето на целевите приходи в проектобюджета следва да се увеличи прозрачността, като се предвиди включването в проектобюджета на сумите на целевите приходи, които са сигурни към датата на съставянето на проектобюджета.
(13)
По отношение на принципа на специфичност, тъй като вече не се прави разграничение между задължителни и незадължителни разходи, правилата относно трансферите на бюджетни кредити следва да се изменят в съответствие с това.
(14)
Правилата за трансферите на бюджетни кредити следва също да бъдат адаптирани към промените, произтичащи от влизането в сила на Договора от Лисабон. В допълнение опитът напоследък показа, че е важно да се увеличи гъвкавостта за трансферите на бюджетни кредити за плащания в края на годината и по-конкретно за структурните фондове. Необходимо е да се осигури по-добро изпълнение на бюджета, особено по отношение на бюджетните кредити за плащания, целевите приходи и бюджетните кредити за административни разходи, които са общи за няколко дяла. За тази цел следва да се опростят видовете трансфери и процедурата за приемане на някои трансфери следва да бъде по-гъвкава. По-специално, потвърди се, че е уместно и ефикасно Комисията да може да взема решения за трансфери на неизползвани бюджетни кредити при международни хуманитарни бедствия и кризи. Ето защо тази възможност следва да се отнася и до подобни събития, настъпили след 1 декември от финансовата година. От съображения за прозрачност в такива случаи Комисията следва да уведомява незабавно Европейския парламент и Съвета за решението си за трансфер на неизползвани бюджетни кредити.
(15)
По отношение на разпоредбите за добро финансово управление, оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити следва да взема предвид очакваното ниво на риска от грешки и разходите и ползите от контрола, когато изготвя законодателни предложения и създава съответните системи за управление и контрол. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити следва да докладва относно резултатите от контрола и разходите и ползите от него в годишния отчет за дейността. Декларациите за управление на тези системи, представени от определените от държавите-членки органи, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза, са неразделна част от ефективността на националните системи за управление и контрол.
(16)
Принципът на откритост, заложен в член 15 от ДФЕС, който изисква институциите да работят колкото е възможно по-открито, предполага в областта на изпълнението на бюджета гражданите да имат възможност да знаят къде и за каква цел Съюзът изразходва средствата. Тази информация насърчава демократичните дебати, допринася за участието на гражданите в процеса на вземане на решения в Съюза и укрепва институционалния контрол и надзора на разходите на Съюза. Тези цели следва да бъдат постигнати посредством публикуването, за предпочитане чрез използване на модерни средства за комуникация, на съответната информация относно крайните изпълнители и бенефициери на средства на Съюза, при което се вземат предвид законните интереси на изпълнителите и бенефициерите по отношение на поверителността и сигурността и, когато става въпрос за физически лица, правото им на неприкосновеност на личния живот и защита на личните им данни. Поради това институциите следва да прилагат избирателен подход при публикуването на информация, в съответствие с принципа на пропорционалност. Решенията за публикуване следва да се основават на подходящи критерии, за да се предостави значима информация.
(17)
В съответствие с член 316 от ДФЕС Европейският съвет и Съветът следва да споделят един и същ раздел в бюджета.
(18)
Годишната бюджетна процедура съгласно ДФЕС следва да се отрази в настоящия регламент.
(19)
По отношение на съставянето на бюджета е важно ясно да се определят устройството и представянето на проектобюджета, изготвян от Комисията. Съдържанието на общото въведение, което предшества проектобюджета следва да бъде описано по-прецизно. Необходимо е също да се включи разпоредба относно финансовото програмиране за следващите години, както и разпоредба относно възможността Комисията да представя всякакви работни документи в подкрепа на бюджетните искания.
(20)
С оглед на специфичните характеристики на общата външна политика и политика на сигурност следва да бъдат актуализирани формите, които основните актове могат да приемат съгласно ДФЕС и съгласно дялове V и VI от ДЕС. Освен това процедурата за приемане на подготвителни мерки в областта на външната дейност следва да се адаптира към разпоредбите на ДФЕС.
(21)
Правилата относно методите на изпълнение на бюджета, които уреждат по-специално условията за възлагане на изпълнителни правомощия на трети лица, се усложниха твърде много през годините и следва да бъдат опростени. Същевременно следва да се запази първоначалната цел на възлагането на външни субекти, а именно, че независимо от метода на изпълнение разходите се изпълняват с ниво на контрол и на прозрачност, равностойно на това, което се очаква да прилагат службите на Комисията.
(22)
Следва да се направи ясно разграничение между ситуациите, в които бюджетът се изпълнява пряко - от Комисията или изпълнителните й агенции, ситуациите, в които бюджетът се изпълнява от държавите-членки чрез споделено управление, и ситуациите, в които бюджетът се изпълнява непряко от трети лица. Това би трябвало да позволи да се установи хармонизиран режим за споделено и непряко управление, който може да се адаптира в съответствие със специфичните за отделните сектори правила, по-специално в случаите, когато бюджетът се изпълнява от държавите-членки в режим на споделено управление. Този хармонизиран режим следва да включва по-специално основните принципи, които Комисията трябва да спазва, когато взема решение да изпълнява бюджета чрез споделено управление или непряко, и основните принципи, които трябва да спазват субектите, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета. Комисията следва да може да прилага правилата и процедурите на Съюза или да приема прилагането на правилата и процедурите на субекта, на който е възложено изпълнението, при условие че този субект гарантира равностойна защита на финансовите интереси на Съюза. Като част от надзорните функции на Комисията е необходимо освен това да се предвиди набор от задължения за контрол и одит, включително проверката и приемането на отчетите за всички видове изпълнение на бюджета.
(23)
Правилата относно предварителната оценка на субектите и лицата, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета при непряко управление, държавите-членки следва да се адаптират, за да се гарантира, че всички субекти и лица, на които е възложено изпълнението, осигуряват ниво на защита на финансовите интереси на Съюза, което е равностойно на изискваното съгласно настоящия регламент.
(24)
Опитът с ПЧП, институционализирани като органи на Съюза съгласно член 185 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002, показва, че следва да бъдат предвидени допълнителни категории ПЧП, за да се увеличи изборът от инструменти и да се включат органи, които имат по-гъвкави и достъпни за частните партньори правила в сравнение с правилата, които се прилагат спрямо институциите на Съюза. Тези допълнителни категории следва да обхващат органи, уредени в частното право на държава-членка и органи,, които са създадени с основен акт и спазват финансови правила, които зачитат принципите, необходими за осигуряване на доброто финансово управление на средствата на Съюза.
(25)
За целите на член 317 от ДФЕС настоящият регламент следва да засили основните задължения за контрол и одит, които държавите-членки имат, когато изпълняват бюджета чрез споделено управление, тъй като понастоящем такива задължения съществуват само в специфичните за отделните сектори правила. Ето защо е необходимо да се включат разпоредби, с които се определя съгласувана рамка за всички засегнати области на политиката, относно хармонизирани административни структури на национално равнище. Тази рамка следва да не създава допълнителни структури за контрол, а следва да позволява на държавите-членки да определят органи, на които са възложени управлението и контролът на средствата на Съюза. Освен това настоящият регламент следва да съдържа разпоредби относно общи задължения за управление и контрол за тези структури, годишната декларация за управлението, с която ръководството поема отговорността за управлението на поверените му средства на Съюза, проверка и приемане на отчетите, и механизми за временно преустановяване и за коригиране, управлявани от Комисията, за да се създаде съгласувана законодателна рамка, която подобрява също общата правна сигурност и ефикасността на контрола и коригиращото действие, както и защитата на финансовите интереси на Съюза. Подробните разпоредби следва да останат в специфичната за отделните сектори нормативна уредба. В контекста на подхода за единен одит и с цел намаляване на допълнителната административна тежест, произтичаща от многократния контрол, държавите-членки могат да предоставят на Комисията декларации, подписани на подходящото национално или регионално равнище в съответствие с конституционните им изисквания.
(26)
Някои разпоредби по отношение на функциите на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити следва да се изяснят, по-специално тези относно предварителния и последващия контрол, които оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити по делегация въвежда, както и отчетните му функции. Във връзка с това съдържанието на годишния отчет за дейността на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити по делегация следва да се актуализира в съответствие с практиката да се включва необходимата финансова и управленска информация в подкрепа на декларацията на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити по делегация за изпълнението на функциите му.
(27)
Отговорностите на счетоводителя на Комисията следва да бъдат изяснени, като по-специално бъде посочено, че оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити на Комисията е единственото лице с право да определя счетоводните правила и хармонизираните сметкопланове, докато счетоводителите на всички други институции определят счетоводните процедури, които се прилагат в техните институции.
(28)
За да се улесни изпълнението на някои програми или действия, възложени по-специално на финансови институции, в настоящия регламент следва да се предвиди възможността за откриване на доверителни сметки. Тези банкови сметки следва да се откриват на името или от името на Комисията в счетоводните книги на финансова институция. Те следва да се управляват от тази финансова институция под отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити и да е възможно да се откриват във валути, различни от еврото.
(29)
По отношение на приходните операции е необходимо да се рационализират правилата относно прогнозите за вземанията, така че да се вземат предвид бюджетните нужди. Следва да се изисква записване, когато очакванията за приходи са с известна вероятност и могат да бъдат изразени с цифри с разумна степен на приближение. В интерес на опростяването следва да бъдат въведени конкретни разпоредби относно процедурите за коригиране или анулиране на прогноза за вземане.
(30)
Правилата относно събирането следва да бъдат изяснени и засилени. По-специално следва да се уточни, че отменянето на установено вземане не предполага отказ от установено вземане на Съюза. Освен това, за да се засили защитата на финансовите интереси на Съюза, средствата на Съюза, за които е поискано възстановяване, следва да се третират от държавите-членки по не по-малко благоприятен начин в сравнение с исковете на публичните органи на територията им.
(31)
С оглед на необходимостта от намаляване на риска, свързан с управлението на временно получените суми посредством глоби, финансови санкции и други видове санкции, както и всички генерирани от тях приходи, тези суми следва да се записват като бюджетни приходи във възможно най-кратък срок и най-късно през финансовата година, която следва изчерпването на всички средства за защита срещу решенията за налагането им.
(32)
Следва да се изяснят различните видове плащания в съответствие с принципа на добро финансово управление. Освен това плащанията по предварителното финансиране следва да се изчистват редовно от отговорния разпоредител с бюджетни кредити в съответствие със счетоводните правила, определени от счетоводителя на Комисията. За тази цел следва да се включат подходящи разпоредби в договорите, в решенията за отпускане на безвъзмездни средства и в споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, както и в споразуменията за възлагане.
(33)
Настоящият регламент следва да насърчава целта за електронно управление и по-конкретно използването на електронни данни в обмена на информация между институциите и трети лица.
(34)
Възможността за провеждане на съвместни процедури за възлагане на обществени поръчки с държави от Европейската асоциация за свободна търговия („ЕАСТ“) или страни кандидатки за членство в Съюза следва да бъде допусната при определени условия.
(35)
Правилата за отстраняване, по специално от участие в тръжни процедури, следва да бъдат подобрени с цел да се засили защитата на финансовите интереси на Съюза.
(36)
Като се има предвид, че използването на собствените ресурси на ЕЦБ и ЕИБ е от финансов интерес за Съюза, те следва да получат достъп до информацията в централната база данни за отстраняванията, създадена с цел защита на финансовите интереси на Съюза.
(37)
Следва да се въведе стабилна правна основа за публикуването на решенията, с които се прилагат административни и финансови санкции, по-специално по отношение на обществените поръчки, в съответствие с изискванията за защита на данните. Това публикуване следва да продължи да е по избор поради съображения за защита на данните и за сигурност.
(38)
Изискването за представяне на гаранции от изпълнителите вече не следва да бъде автоматично, а следва да се основава на анализ на риска.
(39)
Поради съображения за правна сигурност следва да се изясни обхватът на безвъзмездните средства и финансовите инструменти. По-подробно определяне на специфичните условия, приложими към безвъзмездните средства, от една страна, и към финансовите инструменти, от друга страна, би следвало да допринесе и за максимизирането на ефекта от тези два вида финансова подкрепа.
(40)
Правилата за безвъзмездните средства, приложими за субекти, създадени специално за целите на дадено действие, следва да бъдат адаптирани, така че да улесняват достъпа до финансиране от Съюза и управлението на безвъзмездни средства от заявители и бенефициери, които са решили да работят заедно в рамките на партньорство или обединение, учредено в съответствие със съответното национално право, по-специално когато избраната правна форма предлага солидна и надеждна среда за сътрудничество. Освен това с оглед на ограничените финансови рискове за Съюза и необходимостта от избягване на допълнително наслагване на договорни изисквания към съществуващите структурни договорености, субектите, свързани с бенефициер чрез постоянен капитал или правни връзки, следва да имат правото да декларират допустимите разходи, без да се налага да изпълняват всички задължения на бенефициер.
(41)
Натрупаният опит от използването на финансиране чрез еднократни суми или единни ставки показва, че тези форми на финансиране значително опростяват административните процедури и съществено намаляват риска от допускане на грешки. Освен това финансирането основано на постиженията се е оказало подходящо за някои видове действия. В този смисъл условията за използването на опростени форми на безвъзмездни средства, определени въз основа на еднократни суми, единични разходи и единни ставки, следва да станат по-гъвкави. По-конкретно, сумите, определени чрез прилагането на подход, специфичен за всеки бенефициер, следва да бъдат допуснати, включително когато тези суми са декларирани от бенефициера в съответствие с обичайните му практики за определяне и анализ на разходите, за да се облекчи административната тежест и разходите, понесени от този бенефициер особено за целите на финансовото отчитане пред Съюза.
(42)
С цел премахване на пречките за участие в програми на Съюза за отпускане на безвъзмездни средства пред лица с необходимия експертен опит, но които не получават заплащане под формата на трудово възнаграждение, какъвто може да бъде случаят с работещите в малки структури, правилата за безвъзмездните средства следва да вземат предвид прилаганите от малките и средни предприятия (МСП) специфични схеми за възнаграждение, както е определено в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението за микро-, малки и средни предприятия (5).
(43)
Принципите на недопускане на печалба и съфинансиране следва да бъдат адаптирани с оглед на практическия опит и на различните тълкувания и прилагане на тези принципи, което води до грешки и понякога до обратен ефект. По-конкретно, определението за печалба следва да се съсредоточи върху допустимите разходи и постъпления конкретно за финансирането на тези разходи, за да се опрости отчитането от страна на бенефициерите и да ги насърчи да диверсифицират своите източници на финансиране. Освен това Комисията не следва да приема по презумпция, че други донори няма да си съберат евентуалния излишък, генериран от собствените им вноски, и затова следва да извърши събиране на печалбата само пропорционално на безвъзмездните й средства. На последно място, принципът на постепенно намаляване не се оказа ефективен инструмент за ограничаване на риска от зависимост на бенефициерите на безвъзмездни средства за оперативни разходи от средствата на Съюза. Освен това приложимостта на принципа на постепенно намаляване намаля значително вследствие на необходимото въвеждане на изключения в редица основни актове и по отношение на опростените форми на безвъзмездни средства. С оглед на тези недостатъци изискването за постепенно намаляване, приложимо за безвъзмездните средства за оперативни разходи, следва да бъде премахнато.
(44)
Достъпът на субектите с ограничени административни ресурси до финансиране от Съюза, които представляват приоритетна група население за някои схеми за безвъзмездни средства и са необходими за постигане на целите на политиката на Съюза, следва да бъде улеснен посредством допълнително опростяване на процедурите, приложими за безвъзмездните средства с ниска стойност.
(45)
За да се гарантира правна сигурност и за да се създаде единна рамка от основни финансови правила, на която бенефициерите да могат да се позовават в програмите на Съюза, настоящият регламент следва да предвиди определение за критериите за допустимост на разходите и за специфичните условия, приложими за някои категории разходи, както и да предвиди условия за тяхното съгласувано прилагане.
(46)
Условията за приемане на вноски в натура от трети лица като съфинансиране и за определяне на стойността на тези вноски следва да бъдат хармонизирани, за да се намалят рисковете от грешки и съдебни спорове.
(47)
От съображения за прозрачност и за да се вземат предвид специфичните за тях ограничения за планиране, заявителите за безвъзмездни средства следва да бъдат информирани в поканата за представяне на предложения относно очаквания срок за подписването и съобщаването на решенията за отпускане на безвъзмездни средства. Със същата цел настоящият регламент следва да постанови референтен срок, основан на опита и очакваните ефекти от въвеждането на мерките за опростяване.
(48)
Когато се установят системни или повтарящи се грешки, които оказват съществен ефект за повече от една безвъзмездна помощ, следва да бъде разрешено при строги условия в обхвата на констатациите от одита да бъдат включени и неодитираните безвъзмездни средства, които са засегнати, за да се облекчи финансовата и административна тежест, породена от контрола на място и одитите. Комисията следва да използва екстраполиране на процента на намаление или възстановяване, който се прилага по отношение на безвъзмездните средства, за които системните или повтарящи се грешки са били доказани, единствено когато не е възможно и практически осъществимо с пропорционални усилия да се определи точно размерът на недопустимите разходи за всяка съответна безвъзмездна помощ.
(49)
Надтоящият регламент следва да установи стандартни срокове за съхраняване на документи, свързани с безвъзмездните средства на Съюза, от бенефициерите, за да се избегнат различни или несъразмерни договорни изисквания, като се предвиди достатъчно време за Комисията и Сметната палата да получат достъп до такива данни и документи и да упражнят последващ контрол и проверки, необходими за защитата на финансовите интереси на Съюза.
(50)
Възможността бенефициерът да отпусне финансова подкрепа на трети лица следва да се разшири при определени условия, за да се улесни правилното изпълнение на програмите, насочени, наред с другото, към голям брой физически лица, които могат да бъдат достигнати само посредством предоставянето на безвъзмездни средства на каскаден принцип. Въпреки това, принципът, съгласно който бенефициерът не може да действа по своя преценка при отпускането на финансова подкрепа на трети лица, следва да бъде запазен, по-специално за да се избегне объркване между възможността, предоставена на бенефициери да определят и да изпълнят под тяхна отговорност действия, които включват финансовата подкрепа като допустима дейност и възможността да възлагат задачи по изпълнението на бюджета чрез споделено или непряко управление на определени органи, субекти или лица.
(51)
Като ценен вид финансова подкрепа използването на награди следва да бъде улеснено и приложимите правила - изяснени посредством отделяне на наградите от режима на безвъзмездните средства и премахване на всяко споменаване на предвидимите разходи. Въпреки това наградите не са подходящи за всички цели на политиката на Съюза и следователно следва да бъдат разглеждани като допълващи, а не като заместващи други инструменти за финансиране, като например безвъзмездните средства.
(52)
Финансовите инструменти могат да имат голямо значение за увеличаване на ефекта от средствата на Съюза, когато тези средства са обединени с други средства и включват ефект на лоста. Тъй като тези финансови инструменти не могат да бъдат приравнени към услугите или безвъзмездните средства, следва да се установи нов вид финансова подкрепа. Финансовите инструменти следва да бъдат прилагани само при строги условия, за да няма бюджетни рискове за бюджета и риск от изкривяване на пазара, което е в несъответствие с правилата за държавна помощ.
(53)
В рамките на годишните бюджетни кредити, разрешени от Европейския парламент и Съвета за дадена програма, финансовите инструменти следва да се използват като допълнителна подкрепа, въз основа на предварителна оценка, която доказва, че те са по-ефективни за постигането на целите на политиката на Съюза от други форми на финансиране от Съюза, включително безвъзмездните средства.
(54)
Финансовите инструменти следва да бъдат разрешени с основен акт, който определя по-конкретно техните цели и срок. Когато финансовите инструменти са създадени без основен акт в надлежно обосновани случаи, те следва да бъдат разрешени от Европейския парламент и Съвета в бюджета.
(55)
Инструментите, които попадат потенциално в обхвата на дял VIII на първа част, като например заеми, гаранции, капиталови инвестиции, квазикапиталови инвестиции и инструменти за поделяне на риска, следва да получат определение. Определението за инструменти за поделяне на риска следва да позволява включването на кредитни подобрения за облигации за финансиране на проекти, които покриват риска, свързан с обслужване на дълга по проекта, и намаляват кредитния риск за притежателите на облигациите чрез кредитни подобрения под формата на заем или гаранция.
(56)
Годишните вноски за изплащане, в това число капиталови изплащания, освободени гаранции и погашения на главницата следва да представляват вътрешни целеви приходи. Приходи, в това число дивиденти, прираст на капитала, гаранционни такси и лихви по заеми и по суми по доверителни сметки, следва да се записват в бюджета след приспадане на разноските и таксите за управление. Настоящият регламент следва да установява принципите и условията за финансовите инструменти и правила за ограничаването на финансовата отговорност на Съюза, борбата срещу измамите и изпирането на пари, постепенното приключване на финансовите инструменти и отчетността.
(57)
Представянето на отчетите следва да се опрости, като в разпоредбите се посочи, че отчетите на Съюза включват само консолидираните финансови отчети и агрегираните бюджетни отчети. Следва също да се поясни, че процесът на консолидиране се отнася само до институциите, създадените по силата на ДФЕС и Договора за Евратом органи, които имат правосубектност и получават средства за сметка на бюджета и други органи, чиито отчети се изисква да бъдат консолидирани съгласно счетоводните правила, приети от счетоводителя.
(58)
Както се изисква от международно възприетите счетоводни стандарти, на които се основават счетоводните правила на Съюза, пенсионните задължения, заедно с други задължения, свързани с доходите на наети лица, следва да бъдат записани в отчетите на Съюза, отделно оповестени на лицевата страна на баланса на Съюза и допълнително изяснени в бележките към финансовите отчети.
(59)
За да се отделят ясно функциите и отговорностите на счетоводителя на Комисията от тези на счетоводителите на институциите или създадените по силата на ДФЕС и Договора за Евратом органи, които имат правосубектност и получават средства за сметка на бюджета и други органи, чиито отчети се изисква да бъдат консолидирани съгласно счетоводните правила, приети от счетоводителя, докладът за бюджетното и финансовото управление за финансовата година следва да се изготвя от всяка институция или орган и след това да се изпраща на Европейския парламент, Съвета и Сметната палата до 31 март на следващата финансова година.
(60)
Необходимо е да се актуализират правилата и принципите на Съюза относно счетоводната отчетност, за да се осигури съгласуваността им с правилата на Международния съвет за счетоводни стандарти за публичния сектор.
(61)
Сметната палата следва да гарантира своевременното предоставяне на съответната институция или орган на нейните констатации, които биха могли да се отразят на окончателните отчети на одитираните или на законосъобразността и/или редовността на свързаните с тях операции, за да даде на одитираните достатъчно време да реагират на тези констатации,.
(62)
Разпоредбите относно междинните и окончателните отчети следва да се актуализират, по-специално с цел да се посочи отчетната информация, която следва да придружава отчетите, изпратени на счетоводителя на Комисията за целите на консолидирането.
(63)
Що се отнася до информацията, която Комисията трябва да представи в рамките на освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, в съответствие с член 318 от ДФЕС Комисията следва по-специално да представи на Европейския парламент и на Съвета доклад за оценка на финансите на Съюза.
(64)
По отношение на специалните разпоредби на настоящия регламент относно структурните фондове, Кохезионния фонд, Европейския фонд за рибарство, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и фондовете в областта на свободата, сигурността и правосъдието, управлявани чрез споделено управление, следва да се запази разпоредбата за възстановяване на плащанията по предварителното финансиране и за предоставяне отново на бюджетни кредити, съдържаща се в декларацията на Комисията, приложена към Регламент (ЕО) № 1260/1999 на Съвета от 21 юни 1999 г. относно определянето на общи разпоредби за Структурните фондове (6). Освен това чрез дерогация от правилото за пренос на Комисията следва да е позволено да пренася налични в края на финансовата година бюджетни кредити за поети задължения, произтичащи от възстановяване на плащанията по предварителното финансиране, до приключването на програмата и да се използват тези бюджетни кредити за поети задължения, когато вече не са налични други бюджетни кредити за поети задължения.
(65)
Освен това следва да бъде изяснено участието на Съвместния изследователски център (СИЦ) в процедурите за възлагане на обществени поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства. Също така за ефективното извършване на свързаните задачи приходите, които произтичат от участието в такива процедури, следва по изключение да се считат за външни целеви приходи.
(66)
Специалните разпоредби във връзка с изпълнението на външните дейности следва да бъдат адаптират към промените относно методите на изпълнение, и следва да се предвиди диференциран подход, когато от Съюза се иска да реагира в отговор на спешни хуманитарни ситуации, международни кризи или на нуждите на трети държави в процес на демократичен преход.
(67)
Настоящият регламент следва да установи общите условия, при които бюджетната подкрепа може да се използва като инструмент във външната дейност. Тези условия следва да се отнасят до осигуряването на достатъчно прозрачно, надеждно и ефективно управление на публичните финанси. Освен това Комисията следва да определи в решението за финансиране целите и очакваните резултати, с които следва да бъде обвързано плащането на бюджетната подкрепа. Тези елементи, както и условията, при които бюджетната подкрепа трябва да бъде възстановена, следва да се съдържат в споразумението за финансиране, сключено с държавата бенефициер.
(68)
За да се укрепи международната роля на Съюза в сферата на външните дейности и развитието и за да се увеличат нейната публичност и ефикасност, на Комисията следва да бъде разрешено да създава и управлява доверителни фондове на Съюза за спешни дейности, дейности след спешната ситуация или тематични дейности. Въпреки че не се включват в бюджета, тези доверителни фондове следва да се управляват в съответствие с настоящия регламент в степента, необходима за сигурността и прозрачността на използването на средствата на Съюза. За тази цел Комисията следва да председателства управителния съвет, създаден за всеки доверителен фонд, за да се осигури представителството на донорите и да се вземат решения за използването на фондовете. Освен това следва счетоводителят на всеки доверителен фонд да е счетоводителят на Комисията.
(69)
Срокът за сключване на договори и отпускане на безвъзмездни средства от субекти, на които при непряко управление е възложено да изпълняват външни дейности, следва да бъде ограничен до три години след подписването на споразумението за възлагане, освен когато има специални извънредни и външни обстоятелства. При все това този срок следва да не се прилага по отношение на многогодишните програми, изпълнявани съгласно процедурите на структурните фондове. В случая на тези многогодишни програми подробните правила за отменяне на бюджетни кредити следва да се установят в специфичните за отделните сектори правила.
(70)
По отношение на специалните правила за възлагането на обществени поръчки, приложими спрямо външните дейности, на гражданите на трети държави, установени в държави бенефициери, следва да се позволи да участват в процедурите за възлагане на поръчки и в случай на изпълнение на програма без основен акт и когато има надлежно обосновани извънредни обстоятелства.
(71)
Начинът, по който институциите понастоящем докладват на Европейския парламент и на Съвета за проектите за недвижими имоти, следва да бъде подобрен. Институциите следва да уведомяват Европейския парламент и Съвета предварително за бъдещите си проекти за недвижими имоти и за различните етапи на тези проекти. Одобрение, а не само становище на Европейския парламент и на Съвета следва да се изисква за проекти за недвижими имоти със значително отражение върху бюджета.
(72)
На институциите следва да се позволи да разработят дългосрочна политика за недвижимото имущество и да се възползват от по-ниски лихви в резултат на благоприятния кредитен рейтинг на Съюза на финансовия пазар. За тази цел следва да им бъде разрешено да вземат заеми с цел придобиване на недвижимо имущество. Това ще позволи да се преодолее сложността на сегашната система, като същевременно се намалят разходите и се увеличи прозрачността.
(73)
С оглед на опита настоящият регламент следва да изясни обхвата на дейностите, процедурата за подбор и условията на плащане на физически лица, избрани като експерти.
(74)
С цел да се допълнят или изменят някои аспекти на настоящия регламент на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС. Съдържанието и обхватът на всяко делегиране се установява детайлно в разпоредбите на съответните членове. От особено значение е Комисията да проведе подходящи консултации по време на подготвителната работа за делегираните актове, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегирани актове Комисията следва да гарантира едновременното и своевременното изпращане по подходящ начин на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета.
(75)
Настоящият регламент следва да бъде преразглеждан само когато това е необходимо и най-късно две години преди края на първата многогодишна финансова рамка след 2013 г. Твърде честите преразглеждания генерират непропорционални разходи за адаптиране на административните структури и процедури към новите правила. Освен това е възможно да няма достатъчно време, за да се направи основателно заключение по отношение на прилагането на действащите правила.
(76)
Следва да се предвидят преходни разпоредби. Настоящият регламент следва да се прилага само след приемането на делегираните актове, съдържащи правилата за прилагане, които се очаква да влязат в сила през декември 2012 г. За да се избегне прилагането на настоящия регламент през последния месец на годината, е целесъобразно прилагането му да се отложи за 1 януари 2013 г. Освен това, за да се осигури съгласуваност със специфичните за отделните сектори правила, е целесъобразно прилагането на разпоредбите за методите на изпълнение и финансовите инструменти да се отложи до 1 януари 2014 г. Накрая, за да се даде възможност за прилагането им още за бюджета за 2012 г., е целесъобразно разпоредбите за трансфера на бюджетни кредити за плащания за структурните фондове в края на годината да се прилагат от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
(77)
Настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, за да се даде възможност за своевременно приемане на делегираните актове съгласно настоящия регламент. Навременното влизане в сила на настоящия регламент е необходимо за прилагането на правилата, установени в делегираните актове от 1 януари 2013 г., за да се избегнат трудностите във връзка с изменението на финансовите правила през финансовата година.
(78)
Европейският надзорен орган по защита на данните беше консултиран в съответствие с член 28(2) от Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (7) и даде становище на 15 април 2011 г. (8),
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ПЪРВА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се установяват правилата за съставяне и изпълнение на общия бюджет на Европейския съюз и за представяне и одит на отчетите.
2. Настоящият регламент се прилага по отношение на изпълнението на бюджета за Агенцията за снабдяване на Евратом.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
а)
„Съюз“ означава Европейският съюз, Европейската общност за атомна енергия или и двете в зависимост от контекста;
б)
„институция“ означава Европейският парламент, Европейският съвет, Съветът, Европейската комисия, Съдът на Европейския съюз, Сметната палата, Европейският икономически и социален комитет, Комитетът на регионите, Европейският омбудсман, Европейският надзорен орган по защита на данните и Европейската служба за външна дейност („ЕСВД“); Европейската централна банка не се счита за институция на Съюза;
в)
„бюджет“ означава акт, чрез който за всяка финансова година се прогнозират и одобряват всички приходи и разходи, считани за необходими за Съюза;
г)
„основен акт“ означава правен акт, който дава правно основание за определено действие и за извършване на съответния разход, записан в бюджета.
Основният акт може да бъде в някоя от следните форми:
i)
при прилагането на Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия (Договора за Евратом), във формата на регламент, директива или решение по смисъла на член 288 от ДФЕС; или
ii)
при прилагането на дял V от Договора за Европейския съюз (ДЕС), в една от формите, посочени в член 26, параграф 2, член 28, параграф 1, член 29, член 31, параграф 2, член 33 и член 37 от ДЕС.
Препоръките и становищата не съставляват основни актове;
д)
„метод на изпълнение“ означава методът на изпълнение на бюджета, описан в членове 58, 59 или 60;
е)
„споразумение за възлагане“ означава споразумение, сключено със субекти и лица, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки i)-viii);
ж)
„бенефициер“ означава физическо или юридическо лице, с което е подписано споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или което е уведомено за наличието на решение за отпускане на безвъзмездни средства;
з)
„изпълнител“ означава физическо или юридическо лице, с което е сключен договор за обществена поръчка;
и)
„получател“ означава бенефициер, изпълнител или всяко физическо или юридическо лице, което получава награди или средства по даден финансов инструмент;
й)
„награда“ означава финансови средства, отпуснати като възнаграждение вследствие на конкурс;
к)
„заем“ означава споразумение, което задължава заемодателя да предостави на заемополучателя договорена парична сума за договорения срок и според което заемополучателят е длъжен да изплати тази сума в рамките на договорения срок;
л)
„гаранция“ означава писмен ангажимент за поемане на отговорност за целия или за част от дълга или задължение на трета страна или за успешното изпълнение от тази трета страна на нейните задължения, в случай, който води до подаването на иск за плащане по гаранцията, като например неизпълнението на задължението за плащане по заем;
м)
„капиталова инвестиция“ означава предоставяне на капитал на дадено дружество, инвестиран пряко или непряко в замяна на собствеността на съответното дружество или част от нея, като инвеститорът на капитал може да упражнява определен управленски контрол спрямо дружеството и да участва в разпределението на неговите печалби;
н)
„квазикапиталова инвестиция“ означава вид финансиране, между капитал и дълг, което носи по-висок риск от първостепенния дълг и по-нисък риск от собствения капитал. Квазикапиталовите инвестиции могат да бъдат структурирани като дълг, обикновено несекюритизиран и подчинен, а в някои случаи конвертируем в капитал, или като привилегирован капитал;
о)
„инструмент за поделяне на риска“ означава финансов инструмент, който допуска поделянето на определен риск между два или повече субекта, по целесъобразност в замяна на договорено възнаграждение.
п)
„финансови инструменти“ означава мерките на Съюза за финансова подкрепа, предоставяна като допълнителна подкрепа от бюджета с цел реализиране на една или повече конкретни цели на политиките на Съюза. Инструментите може да бъдат под формата на капиталови или квазикапиталови инвестиции, заеми или гаранции или други инструменти за поделяне на риска, като по целесъобразност може да бъдат комбинирани с безвъзмездни средства.
р)
„Правилник за длъжностните лица“ означава Правилникът за длъжностните лица на Европейския съюз и Условията за работа на другите служители на Европейския съюз, приет с Регламент (ЕИО, Евратом) № 259/68 на Съвета (9);
с)
„контрол“ означава всички мерки, предприети с цел да се осигури достатъчна увереност по отношение на ефективността, ефикасността и икономичността на операциите, надеждността на отчетността, опазването на имуществото и информацията, предотвратяването, разкриването и коригирането на измами и нередности и последващи дейности във връзка с тези измами и нередности и подходящо управление на рисковете, свързани със законосъобразността и редовността на извършените операции, като се взема предвид многогодишният характер на програмите, както и естеството на съответните плащания. Контролът може да включва различни проверки, както и изпълнението на всички политики и процедури за постигане на целите, описани в първото изречение;
т)
„проверка“ означава проверката на специфичен аспект на определена приходна или разходна операция.
Член 3
Съответствие на вторичното законодателство с настоящия регламент
1. Разпоредбите относно изпълнението на приходите и разходите на бюджета и които се съдържат в основен акт, зачитат бюджетните принципи, установени в дял II на първа част.
2. Без да се засяга параграф 1, всяко предложение или изменение на предложение, представено на законодателния орган, което съдържа дерогации от разпоредби, различни от тези в дял II на първа част или от делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, ясно посочва тези дерогации и указва конкретните причини за тях в съображенията и в обяснителния меморандум на тези предложения.
Член 4
Срокове, дати и крайни срокове
Освен ако не е предвидено друго, Регламент (ЕИО, Евратом) № 1182/71 на Съвета от 3 юни 1971 г. за определяне на правилата, приложими за срокове, дати и крайни срокове (10), се прилага за крайните срокове, определени с настоящия регламент.
Член 5
Защита на личните данни
Настоящият регламент не засяга изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (11) и на Регламент (ЕО) № 45/2001.
ДЯЛ II
БЮДЖЕТНИ ПРИНЦИПИ
Член 6
Зачитане на бюджетните принципи
Бюджетът се съставя и изпълнява в съответствие с принципите на единство, точност на бюджета, ежегодност, балансираност, разчетна единица, универсалност, специфичност, добро финансово управление, което изисква ефективен и ефикасен вътрешен контрол, и прозрачност, изложени в настоящия регламент.
ГЛАВА 1
Принципи на единство и на точност на бюджета
Член 7
Обхват на бюджета
1. Бюджетът включва:
а)
приходите и разходите на Съюза, включително административните разходи на институциите, произтичащи от разпоредбите на ДЕС във връзка с общата външна политика и политика на сигурност, и оперативните разходи, извършени при изпълнението на тези разпоредби, когато това е за сметка на бюджета;
б)
приходите и разходите на Европейската общност за атомна енергия.
2. Бюджетът отчита гаранциите за операциите по получаване и отпускане на заеми, сключени от Съюза, включително операциите на Европейския механизъм за финансово стабилизиране и финансовия механизъм за подкрепа на платежния баланс, в съответствие с член 49, параграф 1, буква г).
Член 8
Специални правила относно принципите на единство и на точност на бюджета
1. Без да се засяга член 83, приходи се събират и разходи се извършват само ако са записани на определен бюджетен ред.
2. Не се поема задължение за разходи, нито се разрешават разходи, които надвишават разрешените бюджетни кредити.
3. В бюджета могат да се записват бюджетни кредити, само ако са по разходна позиция, считана за необходима.
4. Лихви, натрупани по плащания по предварително финансиране, направени от бюджета, не се дължат на Съюза, освен ако не е предвидено друго в споразуменията за възлагане с изключение на тези споразумения, сключени с трети държави или органи, посочени от тях. В случаите, когато това е предвидено, тези лихви се използват повторно за съответното действие, приспадат се от заявките за плащане в съответствие с член 23, параграф 1, първа алинея, буква в) или се събират.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за осчетоводяването на лихвите, натрупани по плащания по предварително финансиране.
ГЛАВА 2
Принцип на ежегодност
Член 9
Определение
Бюджетните кредити, записани в бюджета, се разрешават за срок от една финансова година, която започва на 1 януари и завършва на 31 декември.
Член 10
Вид бюджетни кредити
1. Бюджетът съдържа многогодишни бюджетни кредити, които се състоят от бюджетни кредити за поети задължения и бюджетни кредити за плащания, както и едногодишни бюджетни кредити.
2. Бюджетните кредити за поети задължения покриват пълната стойност на правните задължения, поети през финансовата година, при спазване на член 86, параграф 4 и на член 189, параграф 2.
3. Бюджетните кредити за плащания обхващат плащанията, извършени в изпълнение на правните задължения, поети през финансовата година или през предходни финансови години.
4. Параграфи 1 и 2 от настоящия член не засягат специалните разпоредби на дялове I, IV и VI на втора част и не препятстват поемането на задължения за бюджетни кредити да се извършва както глобално, така и на годишни вноски.
Член 11
Счетоводни правила за приходите и бюджетните кредити
1. Приходите за дадена финансова година се записват в сметките за финансовата година въз основа на сумите, събрани през тази финансова година. Въпреки това собствените ресурси за месец януари на следващата финансова година могат да се предоставят авансово съгласно Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000 на Съвета от 22 май 2000 г. за прилагане на Решение 2007/436/ЕО, Евратом относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (12).
2. Записванията на собствени ресурси от данък добавена стойност, на основания на брутния национален доход допълнителен ресурс, както и на всички финансови вноски могат да се коригират в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
3. Разрешените за дадена финансова година бюджетни кредити се използват единствено за покриване на разходи, поети като задължение и платени през тази финансова година, както и за покриване на дължими суми по поети през предходни финансови години задължения.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за бюджетните кредити за финансовата година.
4. Бюджетните задължения се записват в сметките въз основа на поетите до 31 декември правни задължения. По изключение глобалните бюджетни задължения, посочени в член 86, параграф 4, както и споразуменията за финансиране, посочени в член 189, параграф 2 и сключени с трети държави, се записват в сметките въз основа на поетите до 31 декември бюджетни задължения.
5. Плащанията се записват в сметките за определена финансова година въз основа на плащанията, извършени от счетоводителя до 31 декември същата година.
6. Чрез дерогация от параграфи 3, 4 и 5 разходите на Европейския фонд за гарантиране на земеделието се записват в сметките за определена финансова година в съответствие с правилата, определени в дял I на втора част.
Член 12
Поемане на задължение за бюджетни кредити
Задължения за записаните в бюджета кредити може да бъдат поемани, считано от 1 януари, след като бюджетът бъде окончателно приет, освен ако е предвидено друго в дялове I и VI на втора част.
Член 13
Анулиране и пренос на бюджетни кредити
1. Бюджетните кредити, които са останали неизползвани в края на финансовата година, за която са били записани, се анулират.
Въпреки това те могат да бъдат пренесени, но само за следващата финансова година, с решение на съответната институция, взето до 15 февруари в съответствие с параграфи 2 и 3, или могат да бъдат пренесени по право в съответствие с параграф 4.
2. Многогодишни бюджетни кредити за поети задължения, както и едногодишни бюджетни кредити, за които все още не е поето задължение в края на финансовата година, могат да се пренасят, когато се отнасят до:
а)
суми, които съответстват на бюджетни кредити за поети задължения, или едногодишни бюджетни кредити, свързани с проекти за недвижими имоти, за които повечето от подготвителните етапи на процедурата по поемането на задълженията са завършени до 31 декември. Задължения за тези суми могат да бъдат поети до 31 март следващата година или до 31 декември следващата година за суми, свързани с проекти за недвижими имоти;
б)
суми, които са необходими, когато законодателният орган е приел основен акт през последното тримесечие на финансовата година и до 31 декември Комисията не е могла да поеме задължение за бюджетните кредити, предвидени за тази цел.
3. Бюджетни кредити за плащания могат да се пренасят по отношение на суми, необходими за покриване на съществуващи задължения или на задължения, свързани с пренесени бюджетни кредити за поети задължения, когато предвидените по съответните бюджетни редове за следващата финансова година бюджетни кредити за плащания са недостатъчни за покриване на нуждите.
Съответната институция усвоява първо бюджетните кредити, разрешени за текущата финансова година, и не може да усвоява пренесени бюджетни кредити, докато първите не бъдат изчерпани.
4. Едногодишни бюджетни кредити, които отговарят на надлежно договорени задължения в края на финансовата година, се пренасят по право само за следващата финансова година.
5. Съответната институция информира Европейския парламент и Съвета до 15 март за взетото решение за пренос, като за всеки бюджетен ред пояснява как са приложени критериите по параграфи 2 и 3 за всеки пренос.
6. Без да се засяга член 14, не може да бъдат пренасяни бюджетни кредити, оставени в резерв, нито бюджетни кредити за разходи за персонала. За целите на настоящия член, разходите за персонал включват възнагражденията и надбавките на членовете и персонала на институциите, за които се прилага Правилникът за длъжностните лица.
7. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за анулирането и преноса на бюджетни кредити.
Член 14
Правила за пренос на целеви приходи
Преносът на целевите приходи, посочени в член 21, и на неизползваните и налични към 31 декември бюджетни кредити, които произтичат от такива приходи, се извършва в съответствие със следните правила:
а)
външните целеви приходи се пренасят по право и се усвояват изцяло, докато бъдат извършени всички операции във връзка с програмата или действието, за които са предназначени. Получените през последната година от програмата или действието външни целеви приходи може да се използват през първата година от следващата програма или действие;
б)
вътрешните целеви приходи се пренасят само за една година, с изключение на вътрешните целеви приходи, определени в член 21, параграф 3, буква ж), които се пренасят по право.
Член 15
Отмяна на бюджетни кредити
Без да се засягат членове 178 и 182, когато се отменят бюджетни кредити през финансова година след тази, за която тези кредити са били записани в бюджета, в резултат на цялостно или частично неизпълнение на дейностите, за които са били заделени, съответните бюджетни кредити се анулират.
Член 16
Приложими правила в случай на късно приемане на бюджета
1. В случай че в началото на финансовата година бюджетът не е окончателно приет, се прилага процедурата, предвидена в член 315, първа алинея от ДФЕС (режимът на временни суми от една дванадесета). Задълженията може да се поемат и плащанията може да се извършват в границите, посочени в параграф 2 от настоящия член.
2. Задълженията може да се поемат по глави до максимален размер от една четвърт от общия размер на разрешените бюджетни кредити в съответната глава за предходната финансова година плюс една дванадесета за всеки изтекъл месец.
Не може да се надхвърля ограничението за бюджетните кредити, предвидени в проектобюджета.
Плащанията може да се извършват по глави с месечна периодичност до максимален размер от една дванадесета от разрешените по съответната глава бюджетни кредити за предходната финансова година. Тази сума обаче не надвишава една дванадесета от бюджетните кредити, предвидени в същата глава от проектобюджета.
3. Разрешените бюджетни кредити по съответната глава от предходната финансова година, посочени в параграфи 1 и 2, представляват бюджетните кредити, приети чрез гласуване по бюджета, включително чрез коригиращи бюджети, и след коригиране с оглед на направените през въпросната финансова година трансфери.
4. В случай че съображения за непрекъснатост на дейностите на Съюза и нуждите на управлението го налагат, Съветът, като действа с квалифицирано мнозинство по предложение на Комисията, може да разреши разходи, които надвишават една временна сума от една дванадесета, но не надхвърлят общия размер на четири временни суми от една дванадесета, освен в надлежно обосновани случаи, както за поемане на задължения, така и за плащания в допълнение на автоматично предоставените суми от една дванадесета в съответствие с параграфи 1 и 2. Той препраща без забавяне решението за разрешаване на Европейския парламент.
Решението влиза в сила тридесет дни след приемането си, освен ако Европейският парламент:
а)
като действа с мнозинство от съставляващите го членове, реши да намали тези разходи в посочения срок, като в този случай Комисията представя ново предложение или
б)
информира Съвета и Комисията, че не желае да намали тези разходи, като в този случай решението влиза в сила преди изтичането на тридесетте дни.
Допълнителните суми от една дванадесета се разрешават в цялост и са неделими.
5. В случай че за дадена глава разрешаването на четири временни суми от една дванадесета, предоставени съгласно параграф 4, е недостатъчно за покриване на разходите, необходими, за да се избегне прекъсване на дейността на Съюза в област, уредена от въпросната глава, по изключение може да се даде разрешение за надвишаване на размера на бюджетните кредити, записани в съответната бюджетна глава за предходната финансова година. Европейският парламент и Съветът действат в съответствие с предвидените в параграф 4 процедури. Въпреки това общият размер на наличните бюджетни кредити в бюджета за предходната финансова година или в предложения проектобюджет не може при никакви обстоятелства да бъде надвишен.
ГЛАВА 3
Принцип на балансираност
Член 17
Определение и обхват
1. Бюджетните приходи и бюджетните кредити за плащания са балансирани.
2. Съюзът и органите, посочени в член 208, не може да сключват заеми в рамките на бюджета.
Член 18
Салдо от финансовата година
1. Салдото от всяка финансова година се записва в бюджета за следващата финансова година като приход в случай на излишък или като бюджетни кредити за плащания в случай на дефицит.
2. Прогнозите за тези приходи или бюджетни кредити за плащания се записват в бюджета по време на бюджетната процедура и в писмо за внасяне на корекции, представено по реда на член 39. Прогнозите се изготвят в съответствие с Регламента (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
3. След представяне на предварителните отчети за всяка финансова година всяко отклонение между тези отчети и прогнозите се записва в бюджета за следващата финансова година чрез коригиращ бюджет, посветен само на това отклонение. В такъв случай Комисията представя проектът на коригиращ бюджет едновременно на Европейския парламент и на Съвета в срок от 15 дни след внасянето на междинните отчети.
ГЛАВА 4
Принцип на разчетна единица
Член 19
Използване на еврото
1. Многогодишната финансова рамка и бюджетът се съставят и изпълняват в евро и отчетите се представят в евро. Въпреки това за целите на паричните потоци, посочени в член 68, параграф 1, счетоводителят и, в случай на авансови средства, администраторите на авансови средства, и, за нуждите на административното управление на Комисията и на ЕСВД, отговорният разпоредител с бюджетни кредити са оправомощени да извършват операции в други валути, както е предвидено в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за обменния курс между еврото и други валути.
ГЛАВА 5
Принцип на универсалност
Член 20
Определение и обхват
Без да се засяга член 21, общият размер на приходите покрива общия размер на бюджетните кредити за плащания. Без да се засяга член 23, всички приходи и разходи се записват в пълния им размер без насрещни корекции.
Член 21
Целеви приходи
1. Външните целеви приходи и вътрешните целеви приходи се използват за финансиране на конкретни разходни позиции.
2. Външни целеви приходи представляват:
а)
финансовите вноски от държавите-членки за определени научноизследователски програми съгласно Регламента (ЕО, Евратом) № 1150/2000;
б)
финансовите вноски от държавите-членки и трети държави, включително и в двата случая техните държавни агенции, субекти или физически лица за определени проекти или програми за външна помощ, финансирани от Съюза и управлявани от Комисията от тяхно име;
в)
лихвите по депозитите и глобите, предвидени в Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за ускоряване и уточняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (13);
г)
приходите, предназначени за конкретна цел, като например приходите от фондации, субсидии, дарения и завещания, включително специфичните за всяка институция целеви приходи;
д)
финансовите участия, които не са обхванати в буква б), в дейностите на Съюза, идващи от трети държави или от организации извън Съюза;
е)
целевите приходи, посочени в член 181, параграф 2 и член 183, параграф 2;
ж)
вътрешните целеви приходи, посочени в параграф 3, доколкото са с допълнителен характер спрямо другите приходи по настоящия параграф.
3. Вътрешни целеви приходи представляват:
а)
приходите от трети лица във връзка със стоки, услуги или строителни работи, доставени по тяхно искане;
б)
постъпленията от продажба на моторни превозни средства, оборудване, съоръжения, материали и научна и техническа апаратура, които се подменят или бракуват, когато балансовата стойност е напълно амортизирана;
в)
приходите, които възникват от възстановяване, в съответствие с член 80, на недължимо платени суми;
г)
приходите, които възникват от лихви от плащания по предварително финансиране, при спазване на условията на член 8, параграф 4;
д)
постъпленията от доставки на стоки, услуги и строителни работи за други отдели, в рамките на дадена институция, институции или организации, включително възстановените от други институции или органи суми за командировъчни разходи, изплатени от тяхно име;
е)
получените застрахователни обезщетения;
ж)
приходите от наеми;
з)
приходите от продажба на публикации и филми, включително такива на електронен носител;
и)
възстановените средства по финансови инструменти съгласно член 140, параграф 6;
й)
приходите, които възникват от последващото възстановяване на данъци съгласно член 23, параграф 3, буква б).
4. Възможно е също така в основен акт да се разпределят приходи за специфични разходи. Освен когато е посочено друго в основния акт, тези приходи представляват вътрешни целеви приходи.
5. В бюджета се включват редове за отразяване на външните целеви приходи и на вътрешните целеви приходи, а когато е възможно, се посочва и размерът.
Целевите приходи може да се включват в проектобюджета само за сумите, които са сигурни към датата на съставяне на проектобюджета.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 за установяване на структурата за отразяване на външните и вътрешните целеви приходи и осигуряването на съответните бюджетни кредити и за определяне на правила за вноските от държавите-членки за научноизследователски програми. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно постъпленията от санкции, наложени съгласно член 126, параграф 11 от ДФЕС и относно целевите приходи в резултат от участието на държавите от ЕАСТ в определени програми на Съюза.
Член 22
Безвъзмездни сделки
1. Комисията може да приема всяка безвъзмездна сделка в полза на Съюза, като например фондации, субсидии, дарения и завещания.
2. Приемането на безвъзмездна сделка на стойност 50 000 EUR или повече, които са свързани с финансови тежести, включително последващи разходи, надвишаващи 10 % от стойността на сделката, подлежи на разрешение от Европейския парламент и Съвета, като и двете институции предприемат действия по въпроса в срок от два месеца от получаването на искането от Комисията. В случай че в рамките на този срок не е направено възражение, Комисията взема окончателно решение по отношение на приемането на безвъзмездната сделка.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за приемането на безвъзмездни сделки в полза на Съюза.
Член 23
Правила относно приспаданията и корекциите на обменните курсове
1. Следните приспадания може да се направят от заявки за плащане, които впоследствие се предават за плащане на нетната сума:
а)
санкции, наложени върху страни по договори за възлагане на обществена поръчка или бенефициери;
б)
отбиви, възстановени суми и рабати по отделни фактури и отчети за разходи;
в)
лихви, генерирани от плащания по предварително финансиране;
г)
корекции за недължимо платени суми.
Корекциите, посочени в първа алинея, буква г), може да се извършват чрез пряко приспадане срещу ново междинно плащане или плащане на остатъка на същия получател по главата, статията и финансовата година, за които е извършено плащане, надвишаващо дължимото.
Счетоводните правила на Съюза се прилагат по отношение на приспаданията, посочени в първа алинея, букви в) и г).
2. Стойността на продуктите или услугите, доставени на Съюза, която включва данъци, подлежащи на възстановяване от държавите-членки по силата на Протокола за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз, е за сметка на бюджета, след като от нея бъде приспаднат данъкът.
3. Стойността на продуктите или услугите, доставени на Съюза, която включва данъци, подлежащи на възстановяване от трети държави въз основа на съответните спогодби, може да бъде за сметка на бюджета:
а)
след като от нея бъде приспаднат данъкът, или;
б)
за стойността с включен данък. В този случай впоследствие възстановените данъци се третират като вътрешен целеви приход.
4. За курсови разлики, възникнали при изпълнение на бюджета, може да се внасят корекции. Окончателната печалба или загуба се включва в баланса за финансовата година.
5. На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за сметките за възстановими данъци.
ГЛАВА 6
Принцип на специфичност
Член 24
Общи разпоредби
Бюджетните кредити се заделят за конкретни цели по дялове и глави. Главите допълнително се подразделят на статии и позиции.
Член 25
Трансфери от институции, различни от Комисията
1. Всяка институция, различна от Комисията, може, в рамките на своя раздел от бюджета, да извършва трансфер на бюджетни кредити:
а)
от един дял в друг до не повече от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който се прави трансферът;
б)
от една глава в друга и от една статия в друга - без ограничение.
2. Три седмици преди извършването на трансфер, посочен в параграф 1, институцията информира Европейския парламент и Съвета за своето намерение да направи това. В случай че в този срок Европейският парламент или Съветът изрази надлежно обосновани причини, се прилага процедурата, установена в член 27.
3. Всяка институция, различна от Комисията, може да предложи на Европейския парламент и на Съвета, в рамките на своя раздел от бюджета, трансфери от един дял в друг, надвишаващи максималния общ размер от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който трябва да се направи трансферът. За тези трансфери се прилага процедурата, установена в член 27.
4. Всяка институция, различна от Комисията, може, в рамките на своя раздел от бюджета, да извършва трансфери между статии, без да информира Европейския парламент и Съвета предварително.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 201а относно подробните правила за изчисляването на процента на трансферите от институции, различни от Комисията.
Член 26
Трансфери от Комисията
1. Комисията може, в рамките на своя раздел от бюджета, самостоятелно:
а)
да извършва трансфери на бюджетни кредити в рамките на всяка глава;
б)
по отношение на разходите за персонал и административните разходи, които са общи за няколко дяла, да извършва трансфер на бюджетни кредити от един дял в друг до максимален общ размер от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който се прави трансферът, и до не повече от 30 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, към който се прави трансферът;
в)
по отношение на оперативните разходи, да извършва трансфер на бюджетни кредити между глави в рамките на един и същи дял, до максимален общ размер от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който се прави трансферът.
Три седмици преди извършването на трансферите, посочени в първа алинея, буква б), Комисията информира Европейския парламент и Съвета за своето намерение да направи това. В случай че в този срок Европейският парламент или Съветът изложи надлежно обосновани причини, се прилага процедурата, установена в член 27.
По изключение от втора алинея, през последните два месеца от финансовата година Комисията може самостоятелно да извършва трансфери на бюджетни кредити във връзка с разходи за персонала, за външен персонал и други служители от един дял в друг, в рамките на общо ограничение от 5 % от бюджетните кредити за годината. Комисията информира Европейския парламент и Съвета за тези трансфери в срок от две седмици след решението си.
2. Комисията може, в рамките на своя раздел от бюджета, да взема решения за извършване на следните трансфери на бюджетни кредити от един дял в друг, при условие че информира незабавно Европейския парламент и Съвета за решението си:
а)
трансфери на бюджетни кредити от посочения в член 46 дял „провизии“, когато единственото условие за освобождаване на резерва е да се приеме основен акт съгласно член 294 от ДФЕС;
б)
в надлежно обосновани извънредни случаи като международни хуманитарни бедствия и кризи, настъпили след 1 декември на финансовата година, трансфери на неусвоени бюджетни кредити за същата финансова година, които все още са на разположение в дяловете на бюджета, попадащи във функция 4 на многогодишната финансова рамка, към дяловете на бюджета, отнасящи се до помощта за управление на кризи и операциите за хуманитарна помощ.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изчисляването на процента на вътрешните трансфери от Комисията и основанията за заявки за трансфери.
Член 27
Предложения за трансфери, представени пред Европейския парламент и Съвета от институции
1. Всяка институция представя предложенията си за трансфери едновременно пред Европейския парламент и пред Съвета.
2. Европейският парламент и Съветът вземат решения относно трансферите на бюджетни кредити, както е предвидено в параграфи 3-6 от настоящия член, освен ако е предвидено друго в дял I на втора част.
3. Освен при спешни случаи, Европейският парламент и Съветът, като действа с квалифицирано мнозинство, обсъждат всяко предложение за трансфер в срок от шест седмици от получаването му и от двете институции.
4. Предложението за трансфер се одобрява, ако в шестседмичния срок е налице някой от следните случаи:
а)
Европейският парламент и Съветът го одобрят;
б)
или Европейският парламент, или Съветът го одобри и другата институция се въздържи от действие;
в)
Европейският парламент и Съветът се въздържат от действие или не вземат решение за изменение или отказ на предложението за трансфер.
5. Освен ако Европейският парламент или Съветът поиска друго, шестседмичният срок по параграф 3 се намалява на три седмици в следните случаи:
а)
трансферът представлява по-малко от 10 % от бюджетните кредити по реда, от който се прави, и не надвишава 5 000 000 EUR;
б)
трансферът се отнася само до бюджетни кредити за плащания и общият му размер не надвишава 100 000 000 EUR.
6. Ако Европейският парламент или Съветът измени сумата по трансфера, а другата институция я одобри или се въздържи от действие, или ако и Европейският парламент, и Съветът изменят сумата по трансфера, за одобрена се счита по-малката от двете суми, освен ако съответната институция оттегли предложението си за трансфер.
Член 28
Специфични правила за трансферите
1. Трансфери на бюджетни кредити може да се извършват само към бюджетни редове, за които в бюджета са разрешени бюджетни кредити или има символично записване „pro memoria“.
2. Трансфери на бюджетни кредити, които съответстват на целеви приходи, може да се извършват само ако тези приходи се използват за целите, за които са предназначени.
Член 29
Трансфери, за които се прилагат специални разпоредби
1. Трансферите в рамките на бюджетните дялове, отнасящи се до Европейския фонд за гарантиране на земеделието, структурните фондове, Кохезионния фонд, Европейския фонд за рибарство, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и научни изследвания, са обект на специални разпоредби в дялове I, II и III на втора част.
2. Решенията за извършване на трансфери, с които се дава възможност за усвояване на резерва за спешна помощ, се вземат от Европейския парламент и Съвета по предложение на Комисията. За всяко спешно действие се внася отделно предложение.
За целите на настоящия параграф се прилага процедурата, предвидена в член 27, параграфи 3 и 4. В случай че Европейският парламент и Съветът не одобрят предложението на Комисията и не могат да постигнат обща позиция по усвояването на този резерв, те се въздържат от действия по предложението на Комисията за трансфер.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за заявките за трансфери от резерва за спешна помощ.
ГЛАВА 7
Принцип на добро финансово управление
Член 30
Принципи на икономичност, ефикасност и ефективност
1. Бюджетните кредити се използват в съответствие с принципа на добро финансово управление, и по-специално в съответствие с принципите на икономичност, ефикасност и ефективност.
2. Принципът на икономичност изисква ресурсите, използвани от институцията за осъществяване на нейните дейности, да се предоставят своевременно, в подходящо количество и качество и при най-добра цена.
Принципът на ефикасност се отнася до най-доброто съотношение между използваните ресурси и постигнатите резултати.
Принципът на ефективност се отнася до осъществяването на набелязаните конкретни цели и постигането на планираните резултати.
3. За всички сектори на дейност, обхванати от бюджета, се набелязват цели, които са конкретни, измерими, постижими, актуални и планирани със срокове. Осъществяването на тези цели се проследява чрез показатели за постигнатото по всяка от дейностите, като органите, които администрират разходите, предоставят информацията, посочена в член 38, параграф 3, буква д), на Европейския парламент и на Съвета. Тази информация се предоставя ежегодно и най-късно в документите, придружаващи проектобюджета.
4. С цел да се усъвършенства механизмът на вземане на решения, институциите провеждат както предварителни, така и последващи оценки съобразно насоките, предоставени от Комисията. Тези оценки се прилагат за всички програми и дейности, при които има значителни разходи, като резултатите от оценките се разпространяват до Европейския парламент, Съвета и административните органи, които извършват разходите.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за предварителните, междинните и последващите оценки.
Член 31
Задължителна финансова обосновка
1. Всяко предложение или инициатива, внесени пред законодателния орган от Комисията, от върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност („върховният представител“) или от държава-членка, които могат да имат отражение върху бюджета, включително промени в броя на длъжностите, се придружават от предварителна финансова обосновка и от оценка съобразно член 30, параграф 4.
Всички изменения на предложение или инициатива, внесени пред законодателния орган, които могат да имат значително отражение върху бюджета, включително промени в броя на длъжностите, се придружават от финансова обосновка, изготвена от институцията, предлагаща изменението.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изискванията за финансова обосновка.
2. По време на бюджетната процедура Комисията осигурява необходимата информация за сравняване на промените в изискваните бюджетни кредити и първоначалните прогнози, направени във финансовата обосновка, в контекста на напредъка при обсъждането на предложението или инициативата, внесени в законодателния орган.
3. С цел да се намали рискът от измама или нередност, финансовата обосновка, посочена в параграф 1, предоставя информация за изградената система за вътрешен контрол, прогноза за разходите и ползите от контрола, предвиден съгласно тази система, и оценка на очакваното ниво на риска от грешки, както и действащите или планираните мерки за предотвратяване и защита от измама.
Този анализ отчита вероятния мащаб и тип на грешките, както и специфичните условия в съответната област на политиката и приложимите към нея правила.
Член 32
Вътрешен контрол на изпълнението на бюджета
1. Бюджетът се изпълнява в съответствие с принципа на ефективен и ефикасен вътрешен контрол, подходящ за всеки отделен метод на изпълнение, и в съответствие с приложимите за съответния сектор правила.
2. За целите на изпълнението на бюджета вътрешният контрол се определя като процес, приложим на всички равнища на управлението и предназначен да осигури достатъчна увереност в постигането на следните цели:
а)
ефективност, ефикасност и икономичност на операциите;
б)
надеждност на отчетността;
в)
опазване на имуществото и информацията;
г)
предотвратяване, разкриване, коригиране и последващи действия във връзка с измами и нередности;
д)
подходящо управление на рисковете, свързани със законосъобразността и редовността на извършените операции, като се взема предвид многогодишният характер на програмите, както и естеството на съответните плащания.
3. Ефективният вътрешен контрол се основава на най-добрите международни практики и включва по-специално следното:
а)
разделение на задачите;
б)
подходяща стратегия за контрол и управление на риска, включваща контрол на ниво получател;
в)
предотвратяване на конфликти на интереси;
г)
адекватни одитни следи и пълнота на данните в системите за данни;
д)
процедури за наблюдение на работата и проследяване на установените слабости и изключения във вътрешния контрол;
е)
периодична оценка на доброто функциониране на системата за вътрешен контрол.
4. Ефикасният вътрешен контрол се основава на следните елементи:
а)
прилагане на подходяща стратегия за контрол и управление на риска, съгласувана между съответните участници във веригата за контрол;
б)
достъпност на резултатите от извършения контрол за всички съответни участници във веригата за контрол;
в)
опиране, когато това е целесъобразно, на декларациите за управлението на партньорите по изпълнението и на независимите одиторски становища, при условие че качеството на свързаните дейности е съответстващо и приемливо и че те са извършени в съответствие с договорените стандарти;
г)
навременно прилагане на корективни мерки, включително, при необходимост, санкции с възпиращ ефект;
д)
ясно и недвусмислено законодателство, на което се основават политиките;
е)
елиминиране на многократния контрол;
ж)
подобряване на съотношението между разходите и ползите от контрола.
5. Ако при изпълнението нивото на грешките постоянно се запазва високо, Комисията открива слабостите в системите за контрол, анализира разходите и ползите от евентуални корективни мерки и предприема или предлага целесъобразни действия, като опростяване на приложимите разпоредби, подобряване на системите за контрол и повторно планиране на програмата или системите за постигане на резултати.
Член 33
Разходно-ефективни системи за контрол
При представянето на преразгледани или нови предложения за разходи Комисията оценява разходите и ползите от системите за контрол, както и нивото на риска от грешки, както е посочено в член 31, параграф 3.
ГЛАВА 8
Принцип на прозрачност
Член 34
Публикуване на отчетите, бюджетите и докладите
1. Бюджетът се съставя и изпълнява и отчетите се представят в съответствие с принципа на прозрачност.
2. Председателят на Европейския парламент предоставя бюджета и коригиращите бюджети във вида на окончателното им приемане за публикуване в Официален вестник на Европейския съюз.
Публикуването на бюджетите се извършва в срок от три месеца от датата, на която са обявени за окончателно приети.
Консолидираните годишни отчети и докладът за бюджетното и финансовото управление, изготвен от всяка институция, се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за публикуването на бюджета преди окончателното му приемане.
Член 35
Публикуване на информация за получателите и на друга информация
1. В приложение към бюджета се дава информация за операциите по получаване и отпускане на заеми, сключени от Съюза в полза на трети лица.
2. Комисията предоставя по подходящ начин и своевременно информацията, с която разполага относно получателите, както и относно естеството и целта на мерките, финансирани от бюджета, когато последният се изпълнява пряко в съответствие с член 58, параграф 1, буква а), и информацията относно получателите, предоставена от субектите, лицата или държавите-членки на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета при други методи на изпълнение.
Задължението, установено в първата алинея се прилага също и за другите институции по отношение на техните получатели.
3. Тази информация се предоставя при надлежно спазване на изискванията за поверителност и сигурност, и по-специално за защита на личните данни.
Когато става въпрос за физически лица, се публикуват единствено името и местоположението на получателя, отпуснатата сума и предназначението й. Оповестяването на тази информация се основава на подходящи критерии като периодичност на отпускането на сумата или типа или значението на отпуснатата сума. Критериите за оповестяване и степента на подробност на публикуваната информация са съобразени с характерните особености на сектора и на всеки метод на изпълнение.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно установяването на подробни правила за публикуването на информация за получателите. По целесъобразност, степента на подробност и критериите се определят в съответните специфични за отделните сектори правила.
ДЯЛ III
СЪСТАВЯНЕ И УСТРОЙСТВО НА БЮДЖЕТА
ГЛАВА 1
Съставяне на бюджета
Член 36
Прогнози за приходите и разходите
1. Всяка институция освен Комисията изготвя прогноза за своите приходи и разходи, която изпраща на Комисията и едновременно с това, за сведение, на Европейския парламент и на Съвета, преди 1 юли всяка година.
2. Върховният представител провежда консултации с членовете на Комисията, отговарящи за политиката на развитие, политиката на съседство и международното сътрудничество, хуманитарната помощ и реакцията при кризи, във връзка със съответните им отговорности.
3. Комисията изготвя собствени прогнози, които също изпраща на Европейския парламент и на Съвета веднага след приемането им.
При изготвянето на своите прогнози Комисията използва информацията, посочена в член 37.
Член 37
Прогнозен бюджет на органите, посочени в член 208
Всяка година до 31 март всеки орган, посочен в член208, в съответствие с акта за неговото учредяване, изпраща на Комисията, Европейския парламент и на Съвета прогноза за своите приходи и разходи, включително своето щатно разписание, и своя проект на работна програма.
Член 38
Проектобюджет
1. Комисията внася предложение, съдържащо проектобюджета, в Европейския парламент и Съвета до 1 септември на годината, която предхожда годината на изпълнение на бюджета. Комисията изпраща предложението и на националните парламенти за сведение.
В проектобюджета се включва обобщен разчет за приходите и разходите на Съюза и се обединяват прогнозите, посочени в член 36. Той може също така да съдържа различни прогнози от тези, които са изготвени от институциите.
Проектобюджетът следва устройството и представянето, установени в членове 44-49.
Всеки раздел от проектобюджета се предшества от въведение, съставено от съответната институция.
Комисията съставя общото въведение в проектобюджета. Общото въведение включва финансови таблици с основните данни по дялове и обосновка на промените в бюджетните кредити от една финансова година до следващата по категории разходи от многогодишната финансова рамка.
2. За да осигури по-точни и надеждни прогнози за отражението на действащото законодателство върху бюджета и предстоящите законодателни предложения, Комисията прилага към проектобюджета финансово програмиране за следващите години.
Финансовото програмиране се актуализира след приемането на бюджета, за да се включат в него резултатите от бюджетната процедура и всички други приложими решения.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за финансовото програмиране.
3. Комисията прилага към проектобюджета:
а)
по целесъобразност, причините, поради които проектобюджетът съдържа различни прогнози от тези, които са изготвени от другите институции;
б)
всеки работен документ, който счита за полезен във връзка с щатното разписание на институциите и средствата, които Комисията отпуска на органите, посочени в член 208, и на европейските училища. Всеки работен документ, показващ последното одобрено щатно разписание, представя:
i)
всички служители на Съюза, включително неговите правно обособени субекти, представени отделно по вид на договора,
ii)
декларация за политиката относно щатните длъжности и външния персонал и относно съотношението между мъжете и жените,
iii)
броя на щатните длъжности, които са били действително заети в началото на годината, в рамките на която е представен проектобюджетът, като се посочва тяхното разпределение по степени и административни звена,
iv)
списък на щатните длъжности по области на политиката,
v)
за всяка категория външен персонал - първоначалните прогнози за броя на еквивалентите на пълно работно време въз основа на разрешените бюджетни кредити, както и броя на действително назначените лица в началото на годината, в рамките на която е представен проектобюджетът, като се посочва тяхното разпределение по функционални групи и, ако е приложимо, по степени.
в)
работен документ относно планираното изпълнение на бюджетните кредити за финансовата година и на неизпълнените поети задължения, относно органите, посочени в член 208, и Европейските училища, както и относно пилотните проекти и подготвителните действия;
г)
по отношение на финансирането на международни организации, работен документ, който съдържа:
i)
обобщение на всички вноски, с разбивка по програма или фонд на Съюза и по международни организации,
ii)
изложение на мотивите с обяснение защо е било по-ефикасно за Съюза да финансира тези международни организации, вместо да предприеме преки действия;
д)
справки за дейността или всякакви други приложими документи, които съдържат следното:
i)
информация за осъществяването на всички предварително набелязани конкретни, измерими, постижими, относими и срочни цели за различните дейности, както и нови цели, измервани чрез показатели,
ii)
пълна обосновка, включително анализ „разходи - ползи“ за предложените промени в нивото на бюджетните кредити,
iii)
ясна обосновка за интервенцията на равнището на Съюза в съответствие, наред с другото, с принципа на субсидиарност,
iv)
информация за степента на изпълнение на дейностите от предходната година и степента на изпълнение за текущата година,
v)
обобщение на резултатите от оценката, когато са от значение за промените в бюджета,
vi)
информация за наградите с единична стойност 1 000 000 EUR или повече;
е)
обобщен разчет за графика на плащанията, дължими през следващите финансови години за изпълнение на поети през предходни финансови години бюджетни задължения.
4. Когато Комисията възлага изпълнението на бюджета на публично-частни партньорства (ПЧП), тя прилага към проектобюджета работен документ, в който се представят:
а)
годишен доклад относно резултатите от дейността на съществуващите ПЧП за изпълнение на бюджета през предходната финансова година, включително информация относно правната форма и акционерите на субектите, на които е възложено изпълнението, съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка vii);
б)
целите, поставени за финансовата година, с която е свързан проектобюджетът, като се посочват всички специфични бюджетни потребности във връзка с постигането на тази цел;
в)
административните разходи и изпълнения бюджет като цяло и по орган, както е посочено в член 209, и по ПЧП през предходната финансова година;
г)
размерът на финансовите вноски от бюджета, стойността на финансовите вноски и стойността на вноските в натура, направени от други партньори, за всяко ПЧП;
При все това когато ПЧП използват финансови инструменти, информацията, отнасяща се до тези инструменти се включва в работния документ, посочен в параграф 5.
5. Когато Комисията използва финансови инструменти, тя прилага към проектобюджета работен документ, в който се представя следното:
а)
общият размер на бюджетните задължения и плащания от бюджета за всеки финансов инструмент;
б)
приходите и възстановяванията на средства съгласно член 140, параграф6, и начисляването на допълнителни ресурси за финансовата година;
в)
общият размер на провизиите за рискове и задължения, както и всяка информация относно експозицията на финансов риск на Съюза;
г)
обезценката на активите на инструменти за дялово участие или за поделяне на риска и на гаранциите, по които са подадени искания за плащане по линия на инструментите с гаранция, както за предходната година, така и по отношение на съответните общи цифри;
д)
средната продължителност на периода между поемането на бюджетно задължение по финансовите инструменти и поемането на правните задължения за индивидуални проекти под формата на капитал или дълг, когато тяхната продължителност надвишава три години. В отчета по член 140, параграф 8 Комисията обяснява причините и по целесъобразност предоставя план за действие за намаляването на периода в рамките на годишната процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета;
е)
административните разходи, произтичащи от такси за управление и други финансови и оперативни разходи, платени за управлението на финансови инструменти, когато това управление е било възложено на трети лица, общо и разбити по управляващи лица и управлявани финансови инструменти.
6. Към проектобюджета Комисията прилага също всеки друг работен документ, който счита за полезен, за да подкрепи бюджетните си искания.
7. В съответствие с член 8, параграф 5 от Решение 2010/427/ЕС на Съвета от 26 юли 2010 г. за определяне на организацията и функционирането на Европейската служба за външна дейност (14) и с цел да се гарантира бюджетната прозрачност в областта на външната дейност на Съюза, заедно с проектобюджета Комисията предава на Европейския парламент и на Съвета работен документ, в който са представени изчерпателно:
а)
всички административни и оперативни разходи, свързани с външната дейност на Съюза, включително задачите по общата външна политика и политика на сигурност (ОВППС) и общата политика за сигурност и отбрана, и финансирани от бюджета;
б)
общите административни разходи на ЕСВД за предходната година с разбивка по разходи за отделните делегации на Съюза и разходи за централната администрация на ЕСВД; заедно с оперативните разходи, с разбивка по географски области (региони, държави), тематични области, делегации на Съюза и мисии.
8. В работния документ, посочен в параграф 7, се посочват също:
а)
броят на длъжностите за всяка степен във всяка категория, както и броят на постоянните и временните длъжности, включително договорно наетия и местния персонал, разрешени в рамките на бюджетните кредити във всяка делегация на Съюза, както и в централната администрация на ЕСВД;
б)
всяко увеличаване или намаляване на броя на длъжностите по степени и категории в централната администрация на ЕСВД и във всички делегации на Съюза в сравнение с предходната финансова година;
в)
броят на разрешените за финансовата година длъжности, броят на разрешените за предходната година длъжности, както и броят на длъжностите, заемани от командировани дипломати от държавите-членки и от служители на Съвета и Комисията;
г)
подробни данни за всички заети служители в делегациите на Съюза към момента на представяне на проектобюджета, включително разбивка по географски области, пол, отделни държави и мисии, като се посочват поотделно длъжностите в щатното разписание, договорно наетите лица, местните служители и командированите национални експерти, както и бюджетните кредити, поискани в проектобюджета за тези други видове персонал, със съответните прогнози по отношение на еквивалентите на пълно работно време, които могат да бъдат наети в рамките на поисканите бюджетни кредити.
Член 39
Писмо за внасяне на корекции в проектобюджета
Въз основа на нова информация, която не е била известна към момента на съставяне на проектобюджета, Комисията може по собствена инициатива или по искане на една от другите институции, относно нейния съответен раздел, да представя едновременно на Европейския парламент и на Съвета писма за внасяне на корекции в проектобюджета преди свикването на помирителния комитет, посочен в член 314 от ДФЕС. Писмата може да включват писмо за внасяне на корекции, с което се актуализират, по-специално, прогнозните разходи за селско стопанство.
Член 40
Задължения на държавите-членки, произтичащи от приемането на бюджета
1. Председателят на Европейския парламент обявява бюджета за окончателно приет в съответствие с процедурата по член 314, параграф 9 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом.
2. След като бюджетът бъде обявен за окончателно приет, всяка държава-членка, от 1 януари на следващата финансова година или от датата на обявяване на окончателното приемане на бюджета, ако това настъпи след 1 януари, е длъжна да извърши дължимите на Съюза плащания, както е установено в Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
Член 41
Проекти на коригиращи бюджети
1. Комисията може да представи проекти на коригиращи бюджети, които са главно ориентирани към приходите, при следните обстоятелства:
-
да запише салдото от предходната финансова година в бюджета, в съответствие с процедурата, установена в член 18,
-
да преразгледа прогнозата за собствените ресурси въз основа на актуализираните икономически прогнози, и
-
да актуализира преразгледаната прогноза за собствените ресурси и други приходи, както и да направи преглед на наличността на и на нуждите от бюджетни кредити за плащания.
В случай че са налице неизбежни, извънредни и непредвидени обстоятелства и по-конкретно с оглед на мобилизирането на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, Комисията може да представи проекти на коригиращи бюджети, които са главно ориентирани към разходите.
2. Исканията за коригиращи бюджети при същите обстоятелства, както са посочени в параграф 1, от институции, различни от Комисията, се изпращат на Комисията.
Преди да представят проект на коригиращ бюджет, Комисията и другите институции проучват възможностите за преразпределение на съответните бюджетни кредити, по-специално във връзка с всяко очаквано непълно изпълнение на бюджетните кредити.
Член 40 се прилага за коригиращите бюджети. Основанията за коригиращите бюджети се излагат чрез позоваване на бюджета, чиито прогнозни параметри те изменят.
3. Освен ако са налице надлежно обосновани извънредни обстоятелства или в случай на мобилизиране на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, за който може да бъде представен проект на коригиращ бюджет по всяко време на годината, Комисията представя едновременно на Европейския парламент и на Съвета своите проекти на коригиращи бюджети до 1 септември на всяка финансова година. Комисията може да прилага становище към исканията на останалите институции за коригиращи бюджети.
4. Европейският парламент и Съветът обсъждат проектите на коригиращи бюджети, като вземат надлежно предвид тяхната неотложност.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за проектите на коригиращи бюджети.
Член 42
Ранно предаване на прогнозите и на проектобюджетите
Комисията, Европейският парламент и Съветът може да се договорят да посочат по-ранни дати за предаването на прогнозите и за приемането и предаването на проектобюджета. Тази договореност обаче не може да води до съкращаване или удължаване на сроковете, които са предвидени за разглеждане на тези текстове съгласно член 314 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом.
ГЛАВА 2
Устройство и представяне на бюджета
Член 43
Устройство на бюджета
Бюджетът се състои от:
а)
общ разчет за приходната и разходната част на бюджета;
б)
отделни раздели за всяка институция, с изключение на Европейския съвет и Съвета, които споделят един и същи раздел от бюджета, в които са групирани приходната и разходната част на бюджета за всяка институция.
Член 44
Бюджетна номенклатура
1. Приходите на Комисията и приходите и разходите на останалите институции се класифицират от Европейския парламент и Съвета според техния вид или предназначение по дялове, глави, статии и позиции.
2. Разходната част на бюджетния раздел за Комисията се съставя въз основа на номенклатура, приета от Европейския парламент и Съвета и класифицирана според предназначението.
Всеки дял съответства на област на политиката, а всяка глава, по правило, съответства на определена дейност.
Всеки дял може да включва бюджетни кредити за оперативни разходи и бюджетни кредити за административни разходи.
Бюджетните кредити за административни разходи за даден дял се групират в една единствена глава.
3. Когато са представени според предназначението, бюджетните кредити за административни разходи за отделните дялове се класифицират, както следва:
а)
разходи за персонал според утвърденото щатно разписание: включват се размерът на кредитите и броят на длъжностите според щатното разписание, които съответстват на тези разходи;
б)
разходи за външен персонал и други разходи, посочени в член 26, параграф 1, първа алинея, буква б), финансирани по функция „Администрация“ на многогодишната финансова рамка;
в)
разходи за недвижими имоти и други свързани с тях разходи, включително за почистване и поддържане, отдаване и вземане под наем, далекосъобщения, вода, газ и електроенергия;
г)
външен персонал и техническа помощ, пряко свързани с изпълнението на програмите.
Всеки административен разход на Комисията от тип, който е общ за няколко дяла, се представя в отделен обобщен разчет с класификация по тип.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за класификацията на бюджета.
Член 45
Забрана за отрицателни приходи
1. Бюджетът не съдържа отрицателни приходи.
2. Собствените ресурси, внесени по силата на Решение 2007/436/ЕО, Евратом на Съвета от 7 юни 2007 г. относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (15), представляват нетни суми и се посочват като такива в обобщения разчет на приходната част на бюджета.
Член 46
Провизии
1. Всеки раздел от бюджета може да съдържа дял „провизии“. Бюджетни кредити се записват в този дял, когато:
а)
към момента на съставяне на бюджета няма основен акт за съответното действие; или
б)
има сериозни основания за поставяне под съмнение на достатъчността на бюджетните кредити или на възможността за изпълнение, в съответствие с принципа на доброто финансово управление, на бюджетните кредити, записани в съответните редове.
Бюджетните кредити в този дял може да се използват единствено след трансфер в съответствие с процедурата, предвидена в член 26, параграф 1, първа алинея, буква в) от настоящия регламент, когато основният акт се приема съгласно процедурата, установена в член 294 от ДФЕС, и в съответствие с процедурата, установена в член 27 от настоящия регламент, във всички останали случаи.
2. В случай на сериозни затруднения при изпълнението, Комисията може да предложи, в хода на финансовата година, трансфери на бюджетни кредити в дял „провизии“. Европейският парламент и Съветът вземат решение за тези трансфери съгласно предвиденото в член 27.
Член 47
Отрицателен резерв
Бюджетният раздел за Комисията може да включва „отрицателен резерв“, ограничен до максимален размер от 200 000 000 EUR. Този резерв, който се записва в отделен дял, включва единствено бюджетни кредити за плащания.
Отрицателният резерв се усвоява преди края на финансовата година посредством трансфер в съответствие с процедурата, предвидена в членове 26 и 27.
Член 48
Резерв за спешна помощ
1. Бюджетният раздел за Комисията включва резерв за спешна помощ за трети държави.
2. Резервът, посочен в параграф 1, се усвоява преди края на финансовата година посредством трансфер в съответствие с процедурата, предвидена в членове 27 и 29.
Член 49
Представяне на бюджета
1. В бюджета се посочват:
а)
в общия разчет за приходната и разходната част на бюджета:
i)
прогнозните приходи на Съюза за съответната финансова година "година n";
ii)
прогнозните приходи за предходната финансова година и приходите за година n - 2;
iii)
бюджетните кредити за поети задължения и бюджетните кредити за плащания за годината n;
iv)
бюджетните кредити за поети задължения и бюджетните кредити за плащания за предходната финансова година;
v)
поетите задължения за разходи и платените разходи през година n - 2, като последните се изразяват и като процент от бюджета за годината n;
vi)
подходящи забележки за всяка подгрупа, посочена в член 44, параграф 1;
б)
във всеки раздел, приходите и разходите със същата структура като тази по буква а);
в)
по отношение на персонала:
i)
за всеки раздел, щатно разписание, с което се определя броят на длъжностите за всяка степен във всяка категория и за всяка служба, както и броят на постоянните и временните длъжности, разрешени в рамките на бюджетните кредити;
ii)
щатно разписание относно персонала, получаващ възнаграждение от бюджетните кредити за научни изследвания и технологично развитие за осъществяване на преки дейности, и щатно разписание относно персонала, получаващ възнаграждение от същите бюджетни кредити за непреки дейности; щатните разписания се групират по категории и степени и в тях се прави разграничение между постоянни и временни длъжности, разрешени в рамките на бюджетните кредити;
iii)
по отношение на научния и техническия персонал подреждането може да се основава на групиране по степени в съответствие с условията, залегнали във всеки бюджет; в щатното разписание се посочва броят на висококвалифицираните научни или технически служители, на които са предоставени специални предимства съгласно специалните разпоредби на Правилника за длъжностните лица;
iv)
щатно разписание, с което се определя броят на длъжностите по степени и категории за всеки орган, посочен в член 208, който получава вноска за сметка на бюджета. В щатните разписания, до броя на длъжностите, разрешени за финансовата година, се посочва и броят, разрешен за предходната година;
г)
по отношение на операциите по получаване и отпускане на заеми:
i)
в общия разчет за приходната част на бюджета бюджетните редове, отговарящи на съответните операции и предназначени да отразяват всички възстановени суми, постъпили от получатели, които първоначално са допуснали просрочване, довело от своя страна до усвояване на гаранциите за изпълнение. Тези редове съдържат символичен запис „pro memoria“ и се придружават от необходимите забележки;
ii)
в раздела за Комисията:
-
бюджетните редове, които съдържат гаранции от Съюза за изпълнение във връзка със съответните операции. В тези редове се съдържа символичен запис „pro memoria“, при условие че не възникне действителен разход, който трябва да се покрие от окончателни ресурси,
-
забележки с посочване на основния акт и обема на предвидените операции, времетраенето и финансовите гаранции, предоставени от Съюза по тези операции,
iii)
в документ, приложен към раздела за Комисията, с указателен характер:
-
текущите капиталови операции и управление на дълга,
-
капиталовите операции и управлението на дълга за годината n;
д)
по отношение на финансовите инструменти съгласно дял VIII на първа част:
i)
посочване на основния акт;
ii)
бюджетните редове, отговарящи на съответните операции;
iii)
общо описание на финансовите инструменти, включително срока и отражението им върху бюджета;
iv)
предвидените операции, включително целевите обеми въз основа на ефекта на лоста, произтичащ от съществуващите финансови инструменти;
е)
по отношение на финансирането на субекти, на които е възложено изпълнението, съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка vii):
i)
посочване на основния акт на съответната програма;
ii)
съответните бюджетни редове;
iii)
общо описание на възложените задачи, включително срока и отражението им върху бюджета;
ж)
общият размер на разходите за ОВППС записан в глава, озаглавена „ОВППС“ и включваща специфични статии. Тези статии покриват разходите за ОВППС и съдържат специфични редове, посочващи най-малко отделните основни мисии.
2. Освен документите, посочени в параграф 1, Европейският парламент и Съветът може да приложат към бюджета всякакви други свързани с него документи.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно представянето на бюджета, включително определяне на фактическите разходи през последната приключена финансова година, забележките към бюджета и щатните разписания.
Член 50
Правила за щатното разписание на персонала
1. Щатното разписание, описано в член 49, параграф 1, буква в), представлява задължително ограничение за всяка институция или орган; не може да се извършват назначения, с които се надхвърля установеното ограничение.
Въпреки това, с изключение на степени AD 16, AD 15 и AD 14, всяка институция или орган може да изменя своето щатно разписание в рамките до 10 % от разрешените длъжности при следните условия:
а)
да не се отразява на размера на бюджетните кредити за персонала, които съответстват на пълната финансова година;
б)
да не се надхвърля ограничението за общия брой на длъжностите, разрешени с всяко щатно разписание; и
в)
институцията или органът да са участвали в съпоставителна оценка с други институции и органи на Съюза, инициирана в рамките на процедурата по аналитичен преглед на персонала на Комисията.
Три седмици преди внасяне на промените, посочени във втора алинея, институцията информира Европейския парламент и Съвета за своето намерение да направи това. В случай че в този срок Европейският парламент или Съветът изложи надлежно обосновани причини, институцията се въздържа от извършване на промените и се прилага процедурата, посочена в член 41.
2. Чрез дерогация от параграф 1, първа алинея работата на непълно работно време, разрешена от органа по назначаването в съответствие с Правилника за длъжностните лица, може да се компенсира с други назначения.
ГЛАВА 3
Бюджетна дисциплина
Член 51
Съответствие с многогодишната финансова рамка
Бюджетът е в съответствие с многогодишната финансова рамка.
Член 52
Съответствие на актовете на Съюза с бюджета
Когато изпълнението на акт на Съюза води до надвишаване на бюджетните кредити, налични в бюджета, този акт може да бъде изпълнен финансово само след като бюджетът бъде коригиран по съответен начин.
ДЯЛ IV
ИЗПЪЛНЕНИЕ НА БЮДЖЕТА
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Член 53
Изпълнение на бюджета в съответствие с принципа на доброто финансово управление
1. Комисията изпълнява приходите и разходите на бюджета в съответствие с настоящия регламент на собствена отговорност и в рамките на разрешените бюджетни кредити.
2. Държавите-членки сътрудничат на Комисията за усвояване на бюджетните кредити в съответствие с принципа на доброто финансово управление.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изпълнението на бюджета в съответствие с принципа на доброто финансово управление и за информацията във връзка с предаването на лични данни за одитни цели.
Член 54
Основен акт и изключения
1. За да могат да се използват бюджетните кредити, записани в бюджета за която и да е дейност на Съюза, първо трябва да се приеме основен акт.
2. Чрез дерогация от параграф 1 може да бъдат изпълнявани без основен акт, при условие че дейностите, за чието финансиране са предназначени, са от компетентността на Съюза:
а)
бюджетни кредити за пилотни проекти с експериментален характер, предназначени за изпитване на възможността за осъществяване на определена дейност и нейната целесъобразност. Съответните бюджетни кредити за поети задължения може да се запишат в бюджета за не повече от две поредни финансови години.
Общият размер на бюджетните кредити за пилотни проекти не може да надхвърля 40 000 000 EUR за всяка финансова година.
б)
бюджетни кредити за подготвителни действия в областта на прилагането на ДФЕС и Договора за Евратом, предназначени за подготовка на предложения с оглед на приемането на бъдещи действия. При подготвителните действия се съблюдава последователен подход, като те може да бъдат под различна форма. Съответните бюджетни кредити за поети задължения може да бъдат записани в бюджета за не повече от три поредни финансови години. Процедурата за приемането на съответния основен акт трябва да бъде приключена преди края на третата финансова година. В хода на тази процедура, поетите задължения съответстват на конкретните характеристики на подготвителните действия във връзка с предвидените дейности, преследваните цели и получателите. Следователно използваните средства не съответстват по обем на средствата, предвидени за финансиране на крайната дейност.
Общият размер на бюджетните кредити за нови подготвителни действия по тази точка не може да надхвърля 50 000 000 EUR за всяка финансова година, а бюджетните кредити за подготвителни действия, за които действително е поето задължение, не може да надхвърлят 100 000 000 EUR;
в)
бюджетни кредити за подготвителни мерки в областта на дял V на ДЕС. Тези мерки се ограничават до един кратък период и са предназначени да създадат условия за дейности на Съюза в изпълнение на целите на ОВППС и за приемането на необходимите правни инструменти.
За целите на операциите на Съюза за управление на кризи подготвителните мерки са предназначени, наред с другото, за изготвяне на оценка на оперативните нужди, за осигуряване на бързо първоначално разгръщане на ресурсите или за създаване на място на условия за започване на операцията.
Подготвителните мерки се одобряват от Съвета по предложение на върховния представител.
С цел да се осигури бързо изпълнение на подготвителните мерки, върховният представител информира Европейския парламент и Комисията, колкото е възможно по-рано, за намерението на Съвета да предприеме подготвителна мярка, и по-специално за предварителната оценка на ресурсите, необходими за тази цел. Комисията взема всички необходими мерки за осигуряване на бързото изплащане на средствата.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за финансирането на подготвителните мерки в областта на ОВППС;
г)
бюджетни кредити за еднократни дейности или дори за дейности за неопределен срок, провеждани от Комисията като задачи, произтичащи от нейните правомощия на институционално равнище съгласно ДФЕС и Договора за Евратом, различни от правото й на законодателна инициатива, посочено в буква б), и по силата на конкретни правомощия, предоставени й пряко от тези Договори, чийто списък трябва да бъде включен в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент;
д)
бюджетни кредити за работата на всяка институция в рамките на нейната административна автономия.
С представянето на проектобюджета Комисията внася доклад в Европейския парламент и Съвета за дейностите, посочени в първа алинея, букви а) и б), който съдържа също оценка на резултатите и планираните по-нататъшни стъпки.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за основния акт и изключенията, изброени в параграф 5 от настоящия член.
Член 55
Изпълнение на бюджета от институции, различни от Комисията
Комисията предоставя на останалите институции необходимите правомощия за изпълнение на разделите от бюджета, които се отнасят до тях.
Между ЕСВД и Комисията може да се приемат подробни договорености с цел да се улесни изпълнението на бюджетните кредити за административни разходи на делегациите на Съюза. Тези договорености не включват каквито и да са дерогации от настоящия регламент или делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
Член 56
Делегиране на правомощия по изпълнението на бюджета
1. Комисията и всяка от останалите институции може, в рамките на своите служби, да делегират правомощията си по изпълнението на бюджета в съответствие с условията, предвидени в настоящия регламент и в собствените им вътрешни правилници, както и при ограниченията, определени от тях в акта за делегиране. Така оправомощените лица действат в границите на изрично предоставените им правомощия.
2. Въпреки това Комисията може да делегира на ръководителите на делегациите на Съюза правомощията си по изпълнението на бюджета по отношение на бюджетните кредити за оперативни разходи в нейния раздел. Едновременно с това Комисията информира върховния представител за делегирането. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити на Комисията, те прилагат правилата на Комисията за изпълнението на бюджета и подлежат на същите отговорности, задължения и отчетност като всички други вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити на Комисията.
Комисията може да оттегля делегирането в съответствие със своите собствени правила.
За целите на първа алинея върховният представител взема необходимите мерки за улесняване на сътрудничеството между делегациите на Съюза и отделите на Комисията.
Член 57
Конфликт на интереси
1. Финансовите участници и другите лица, участващи в изпълнението и управлението на бюджета, включително в подготвителни действия за това, в одита или контрола, не предприемат каквито и да са дейности, които може да поставят собствените им интереси в конфликт с тези на Съюза.
При наличие на такъв риск въпросното лице се въздържа от такива дейности и отнася въпроса до оправомощения разпоредител с бюджетни кредити, който потвърждава в писмен вид дали съществува конфликт на интереси. Въпросното лице информира също така своя пряк ръководител. Ако бъде установен конфликт на интереси, въпросното лице спира всички свои дейности по случая. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити лично предприема по-нататъшни подходящи действия.
2. За целите на параграф 1 конфликт на интереси съществува, когато безпристрастното и обективно упражняване на функциите на финансов участник или друго лице, посочено в параграф 1, е опорочено по причини, свързани със семейството, емоционалния живот, политическата или националната принадлежност, икономически интерес или всякакъв друг интерес, който е общ с този на получателя.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210, с които се определя какво представлява конфликт на интереси, заедно с процедурата, която трябва да се следва в тези случаи.
ГЛАВА 2
Методи на изпълнение
Член 58
Методи на изпълнение на бюджета
1. Комисията изпълнява бюджета по следните начини:
а)
пряко („пряко управление“), чрез службите си, включително персонала си в делегациите на Съюза под контрола на съответния ръководител на делегация, в съответствие с член 56, параграф 2 или чрез изпълнителните агенции, посочени в член 62;
б)
чрез споделено управление с държавите-членки („споделено управление“); или
в)
непряко („непряко управление“), когато това е предвидено в основния акт или в случаите, посочени в член 54, параграф 2, първа алинея, букви а)-г), като възлага задачи по изпълнението на бюджета на:
i)
трети държави или определените от тях органи;
ii)
международни организации и агенциите им;
iii)
ЕИБ и Европейския инвестиционен фонд;
iv)
органи, посочени в членове 208 и 209;
v)
публичноправни органи;
vi)
частноправни органи със задължение за обществена услуга, доколкото тези органи предоставят подходящи финансови гаранции;
vii)
органи, уредени в частното право на държава-членка, на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство и които предоставят подходящи финансови гаранции;
viii)
лица, на които е възложено изпълнението на специфични дейности в областта на ОВППС съгласно дял V на ДЕС и които са посочени в съответния основен акт.
2 Комисията остава отговорна за изпълнението на бюджета в съответствие с член 317 от ДФЕС и информира Европейския парламент и Съвета за операциите, извършени от субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно параграф 1, буква в) от настоящия член. Когато субектът или лицето, на които е възложено изпълнението, е посочено в основен акт, във финансовата обосновка, предвидена в член 31, се включва пълна обосновка за избора на този конкретен субект или лице.
3. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението в съответствие с параграф 1, буква в) от настоящия член, изцяло сътрудничат при защитата на финансовите интереси на Съюза. Споразуменията за възлагане, сключени с такива субекти, предвиждат правото на Сметната палата и Европейската служба за борба с измамите (OLAF) на цялостно упражняване на техните компетенции съгласно ДФЕС при одита на средствата.
Комисията възлага задачи по изпълнението на бюджета на субектите и лицата по параграф 1, буква в) от настоящия член при наличието на прозрачни, недискриминационни, ефикасни и ефективни процедури за преглед във връзка с действителното изпълнение на тези задачи.
4. Всички споразумения за възлагане се предоставят на Европейския парламент и на Съвета при поискване.
5. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно параграф 1, буква в) от настоящия член, осигуряват в съответствие с член 35, параграф 2 подходящо годишно последващо публикуване на информация относно получателите. Комисията се уведомява за предприетите мерки в това отношение.
6. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно параграф 1, буква в), нямат статут на оправомощен разпоредител с бюджетни кредити.
7. Комисията не може да възлага на трети лица изпълнителни правомощия,, когато тези правомощия включват висока степен на преценка, предполагаща политически избор.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за методите на изпълнение на бюджета, включително прякото управление, упражняването на правомощията, делегирани на изпълнителните агенции, и специфичните разпоредби за непряко управление с международни организации, с органи, посочени в членове 208 и 209, с публичноправни органи или частноправни органи със задължение за обществена услуга, с органи, уредени от частното право на държава-членка, на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство, и с лица, на които е възложено изпълнението на специфични дейности в областта на ОВППС.
Член 59
Споделено управление с държавите-членки
1. Когато Комисията изпълнява бюджета в режим на споделено управление, задачите по изпълнението се делегират на държавите-членки. Комисията и държавите-членки спазват принципите на добро финансово управление, прозрачност и недопускане на дискриминация и осигуряват публичността на дейността на Съюза, когато управляват средствата на Съюза. За тази цел Комисията и държавите-членки изпълняват своите съответни задължения за контрол и одит и поемат произтичащите от тях отговорности, посочени в настоящия регламент. В специфичните за отделните сектори правила се установяват допълнителни разпоредби.
2. При извършването на задачи по изпълнението на бюджета държавите-членки вземат всички необходими мерки, в това число законодателни, регулаторни и административни мерки, за да защитят финансовите интереси на Съюза, и по-специално:
а)
гарантират, че финансираните от бюджета дейности са правилно и действително осъществени и в съответствие с приложимите специфични за отделните сектори правила и за тази цел определят в съответствие с параграф 3 органи, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза, и осъществяват надзор върху тяхната дейност;
б)
предотвратяват, откриват и коригират нередностите и измамите.
С цел защита на финансовите интереси на Съюза държавите-членки извършват, при спазване на принципа на пропорционалност и в съответствие с настоящия член, както и в съответствие със съответните специфични за отделните сектори правила, предварителен и последващ контрол, включително, когато е целесъобразно, проверки на място на представителни и/или основани на оценка на риска извадки от операции. Наред с това те събират недължимо платените средства и образуват съдебни производства, ако е необходимо.
Държавите-членки налагат на получателите ефективни, възпиращи и пропорционални санкции съгласно предвиденото в специфичните за отделните сектори правила и в конкретни разпоредби на националното законодателство.
Като част от оценката на риска, която извършва, и в съответствие със специфичните за отделните сектори правила Комисията наблюдава системите за управление и контрол, създадени в държавите-членки. В своята одитна дейност Комисията спазва принципа на пропорционалност и взема предвид нивото на оценения риск в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
3. В съответствие с критериите и процедурите, установени в специфичните за отделните сектори правила, държавите-членки на подходящо равнище определят органи, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза. Тези органи може също така да изпълняват задачи, които не са свързани с управлението на средства на Съюза и може да възлагат някои от задачите си на други органи.
Когато вземат решение относно определянето на органи, държавите-членки може да основат своето решение на това дали системите за управление и контрол са по същество същите като тези от предходния период и дали те са функционирали ефективно.
Ако резултатите от одити и контрол показват, че определените органи са престанали да отговарят на критериите, съдържащи се в специфичните за отделните сектори правила, държавите-членки предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че слабостите при изпълнението на задачите на тези органи са отстранени, включително чрез прекратяване на определянето в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
Специфичните за отделните сектори правила определят ролята на Комисията в процеса, посочен в настоящия параграф.
4. Определените съгласно параграф 3 органи:
а)
създават ефективна и ефикасна система за вътрешен контрол и осигуряват функционирането й;
б)
използват счетоводна система, която предоставя своевременно точна, пълна и надеждна информация;
в)
предоставят информацията, изисквана съгласно параграф 5;
г)
осигуряват последващо публикуване в съответствие с член 35, параграф 2. Всяко обработване на лични данни е съобразено с националните разпоредби за прилагане на Директива 95/46/ЕО.
5. Определените съгласно параграф 3 органи предоставят на Комисията до 15 февруари на следващата финансова година:
а)
своите отчети за разходите, които са направени през съответния референтен период, както е посочено в специфичните за отделните сектори правила, при изпълнение на техните задачи и които са представени за възстановяване на Комисията. Тези отчети включват предварителното финансиране, както и суми, за които са в ход или са приключили процедури по възстановяването им. Те се придружават от декларация за управлението, чрез която се удостоверява, че според отговарящите за управлението на средствата:
i)
информацията е подходящо представена, пълна и точна,
ii)
разходите са били усвоени за планираната цел, определена в специфичните за сектора правила,
iii)
въведените системи за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на съответните операции;
б)
годишно обобщение на окончателните одитни доклади и на осъществения контрол, включително анализ на естеството и размера на установените грешки и слабости в системите, както и коригиращите действия, които са предприети или планирани.
Отчетите, посочени в първа алинея, буква а), и обобщението, посочено в първа алинея, буква б), се придружават от становище на независим одитен орган, изготвено в съответствие с международно възприетите одиторски стандарти. Това становище определя дали отчетите дават вярна и точна представа, дали разходите, за които е изискано възстановяване от Комисията, са законосъобразни и редовни и дали въведените системи за контрол функционират правилно. В становището се заявява също така дали одитната дейност поставя под съмнение твърденията в декларацията за управлението, посочена в първа алинея, буква а).
По искане от съответната държава-членка Комисията може по изключение да удължи крайния срок 15 февруари до 1 март.
Държавите-членки може да публикуват на подходящо равнище информацията, посочена в настоящия параграф.
Освен това държавите-членки може да предоставят декларации, подписани на подходящото равнище и основани на информацията, посочена в настоящия параграф.
6. За да се гарантира, че средствата на Съюза са усвоени в съответствие с приложимите правила, Комисията:
а)
прилага процедури за проверка и приемане на отчетите на определените органи, които процедури гарантират, че отчетите са изчерпателни, точни и достоверни;
б)
изключва от финансиране от Съюза разходите, за които са правени плащания в нарушение на приложимото право;
в)
прекъсва крайните срокове за плащане или временно преустановява плащанията, когато това е предвидено в специфичните за отделните сектори правила.
Комисията прекратява изцяло или частично прекъсването на течението на крайните срокове за плащане или спирането на плащанията, след като съответната държава-членка е представила своите забележки и когато е предприела всички необходими мерки. Годишния отчет за дейността, посочен в член 66, параграф 9 обхваща всички задължения по настоящата алинея.
7. В специфичните за отделните сектори правила се вземат предвид нуждите, свързани с програмите за европейско териториално сътрудничество, по-специално по отношение на съдържанието на декларацията за управлението, процеса, посочен в параграф 3 и одитната функция.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за споделеното управление с държавите-членки, включително съставянето на регистър на органите, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза, и мерките за насърчаване на най-добрите практики.
Член 60
Непряко управление
1. Когато управляват средствата на Съюза, субектите и лицата, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета съгласно член 58, параграф 1, буква в), спазват принципите на добро финансово управление, прозрачност и недопускане на дискриминация и осигуряват публичността на дейността на Съюза. Те гарантират ниво на защита на финансовите интереси на Съюза, равностойно на това, което се изисква съгласно настоящия регламент, когато управляват средствата на Съюза, и вземат надлежно предвид:
а)
естеството на възложените им задачи и съответните суми;
б)
съответните финансови рискове;
в)
степента на увереност, произтичаща от техните системи, правила и процедури, както и от взетите от Комисията мерки за надзор и подпомагане на изпълнението на възложените им задачи.
2. С цел защита на финансовите интереси на Съюза субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), като спазват принципа на пропорционалност:
а)
създават ефективна и ефикасна система за вътрешен контрол и осигуряват функционирането й;
б)
използват счетоводна система, предоставяща своевременно точна, пълна и надеждна информация;
в)
подлежат на независим външен одит, извършван в съответствие с международно възприетите одиторски стандарти от одиторска организация, която е функционално независима от съответния субект или лице;
г)
прилагат подходящи правила и процедури за предоставяне на финансиране от средствата на Съюза посредством безвъзмездни средства, възлагане на обществени поръчки и финансови инструменти;
д)
осигуряват в съответствие с член 35, параграф 2 последващо публикуване на информация относно получателите;
е)
осигуряват разумна степен на защита на личните данни, както е установено в Директива 95/46/ЕО и Регламент (ЕО) № 45/2001.
Лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка viii), приемат своите финансови правила, след като получат предварително съгласието на Комисията. Те изпълняват изискванията, установени в букви а) - д) от настоящия параграф, не по-късно от шест месеца след началото на мандата им. Когато в края на този период те са изпълнили само частично тези изисквания, Комисията предприема подходящи коригиращи мерки за надзор и подпомагане на изпълнението на възложените им задачи.
3. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), предотвратяват, откриват и коригират нередностите и измамите при извършването на задачи по изпълнението на бюджета. За тази цел те извършват, в съответствие с принципа на пропорционалност, предварителен и последващ контрол, включително, когато е целесъобразно, проверки на място на представителни и/или основани на оценка на риска извадки от сделки, с цел да се гарантира, че финансираните от бюджета дейности са действително и правилно осъществени. Наред с това те събират недължимо платените средства и образуват съдебни производства, ако е необходимо.
4. Комисията може да преустановява временно плащанията за субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), по-специално в случаите, когато са открити системни грешки, поставящи под съмнение надеждността на системите за вътрешен контрол на съответния субект или лице или законосъобразността и редовността на операциите.
Независимо от член 92 отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да прекъсва напълно или частично плащанията за тези субекти или лица с цел извършване на допълнителни проверки, ако:
i)
му стане известна информация, която сочи съществена слабост във функционирането на системата за вътрешен контрол или че заверените от съответния субект или лице разходи са свързани със сериозна нередност и не са били коригирани;
ii)
това прекъсване е необходимо, за да се предотврати значително увреждане на финансовите интереси на Съюза.
5. Без да се засяга параграф 7, субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), предоставят на Комисията:
а)
доклад за изпълнението на възложените им задачи;
б)
своите отчети за разходите, направени при изпълнението на възложените им задачи. Тези отчети се придружават от декларация за управлението, в която се потвърждава, че според отговарящите за управлението на средствата:
i)
информацията е подходящо представена, пълна и точна,
ii)
разходите са били усвоени за планираната цел, определена в споразуменията за делегиране, или, по целесъобразност, в специфичните за сектора правила,
iii)
въведените системи за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на съответните операции;
в)
обобщение на окончателните одиторски доклади и на осъществения контрол, включително анализ на естеството и размера на установените грешки и слабости в системите, както и коригиращите действия, които са предприети или планирани.
Документите, посочени в първата алинея, са придружени от становище на независим одитен орган, изготвено в съответствие с международно възприетите одиторски стандарти. Това становище определя дали отчетите дават вярна и точна представа, дали въведените системи за контрол функционират правилно и дали свързаните с отчетите операции са законосъобразни и редовни. В становището се заявява също така дали одитната дейност поставя под съмнение твърденията в декларацията за управлението съгласно буква б) от първата алинея.
Документите, посочени в първата алинея, се предоставят на Комисията до 15 февруари на следващата финансова година. Становището, посочено във втората алинея, се предоставя на Комисията най-късно до 15 март.
Задълженията, установени в настоящия параграф, не засягат споразуменията, сключени с международни организации и трети държави. Тези споразумения включват най-малко задължението тези международни организации и трети държави да предоставят ежегодно на Комисията декларация, че през съответната финансова година вноската на Съюза е използвана и отчетена в съответствие с изискванията, определени в параграф 2 и задълженията, установени в тези споразумение.
6. Без да се засяга параграф 7, Комисията:
а)
контролира изпълнението от тези лица и субекти на техните отговорности, по-специално чрез провеждане на одити и извършване на оценки относно изпълнението на програмата;
б)
прилага процедури за проверка и приемане на отчетите на субектите и лицата, но които е възложено изпълнението, които процедури гарантират, че отчетите са изчерпателни, точни и достоверни;
в)
изключва от разходите на Съюза за финансиране плащанията, направени в нарушение на приложимите правила.
7. Параграфи 5 и 6 не се прилагат към вноските на Съюза за субектите, които подлежат на отделна процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета съгласно член 208.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за непрякото управление, включително установяването на условията при непрякото управление,според които системите, правилата и процедурите на субектите и лицата са еквивалентни на тези на Комисията, декларациите за управлението и декларациите за съответствието, както и процедурите за проверка и приемане на отчетите и изключването от финансиране от Съюза на разходите, направени в нарушение на приложимите правила.
Член 61
Предварителни оценки и споразумения за възлагане
1. Преди да възложи задачи по изпълнението на бюджета на субектите или лицата, съгласно член 58, параграф 1, буква в), Комисията получава доказателства, че изискванията по член 60, параграф 2, първа алинея, букви а)-г) са изпълнени.
Съответният субект или лице, на което е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), уведомява незабавно Комисията за всяка съществена промяна в своите системи или правила или в процедурите, които се отнасят до управлението на средствата на Съюза, поверени на този субект или лице. Комисията преразглежда сключените със съответния субект или лице споразумения за възлагане, за да гарантира, че изискванията по член 60, параграф 2, първа алинея букви а)-г) продължават да се изпълняват.
2. Освен в случаите, когато субектът, на който е възложено изпълнението, е посочен в основния акт, Комисията избира субект от една от категориите, посочени в член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), v), vi) и vii), като взема надлежно предвид естеството на задачите, които ще бъдат възложени на субекта, както и опита и оперативния и финансовия капацитет на съответните субекти. Изборът е прозрачен, почива на обективни основания и не може да поражда конфликт на интереси.
3. Споразуменията за възлагане съдържат изискванията, установени в член 60, параграф 2, първа алинея, букви а)-г). Те определят ясно задачите, възложени на субекта, и съдържат ангажимент за съответните субекти или лица да изпълнят задълженията, установени в член 60, параграф 2, първа алинея, букви д) и е), и да се въздържат от каквито и да са действия, които може да породят конфликт на интереси.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за предварителната оценка на правилата и процедурите при непряко управление и съдържанието на споразуменията за възлагане.
Член 62
Изпълнителни агенции
1. Комисията може да делегира правомощия на изпълнителните агенции за цялостно или частично изпълнение на програма или проект на Съюза от нейно име и на нейна отговорност в съответствие с Регламент (ЕО) № 58/2003 на Съвета от 19 декември 2002 г. относно установяването на статута на изпълнителните агенции, отговарящи за някои задачи по управлението на програмите на Общността (16). Изпълнителните агенции се създават с решение на Комисията и са юридически лица съгласно правото на Съюза.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за упражняването на правомощията, делегирани на изпълнителните агенции.
2. Директорът на изпълнителната агенция изпълнява съответните бюджетни кредити за оперативни разходи чрез пряко управление.
Член 63
Ограничения на делегирането на правомощия
1. Комисията не възлага задачи, свързани с изпълнението на средства на Съюза, включително плащане и събиране, на външни частноправни субекти или органи, освен в случая, посочен в член 58, параграф 1, буква в), подточки v), vi) и vii), или в конкретни случаи, когато съответните плащания:
i)
са за получатели, определени от Комисията;
ii)
са подчинени на условия и размери, определени от Комисията; и
iii)
не предполагат извършващият ги субект или орган да действа по своя преценка.
2. Комисията може да възлага чрез договор следните задачи на външни частноправни субекти или органи, които нямат задължение за обществена услуга: задачи от експертно-технически характер, както и административни, подготвителни или помощни задачи, които не предполагат упражняване на публична власт, нито на правомощие за вземане на решения по собствена преценка.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за възлагането на задачи на определени външни субекти или лица от частния сектор в съответствие с правилата за възлагане на обществени поръчки, установени в дял V на първа част.
ГЛАВА 3
Финансови участници
Раздел 1
Принцип на разделяне на функциите
Член 64
Разделяне на функциите
1. Функциите на разпоредител с бюджетни кредити и на счетоводител са разделени и са несъвместими.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за правата и задълженията на всички финансовите участници.
Раздел 2
Разпоредител с бюджетни кредити
Член 65
Разпоредител с бюджетни кредити
1. Всяка институция изпълнява функциите на разпоредител с бюджетни кредити.
2. За целите на настоящия дял понятието „персонал“ се отнася до лицата, обхванати от Правилника за длъжностните лица.
3. Всяка институция делегира в съответствие с условията на своя процедурен правилник функциите на разпоредител с бюджетни кредити на служители от подходящо равнище. Тя определя в своя вътрешен административен правилник служителите, на които делегира тези функции, обхвата на делегираните правомощия и дали лицата, на които са делегирани тези правомощия, могат да ги делегират вторично.
4. Правомощията на разпоредител с бюджетни кредити се делегират първично или вторично само на служители.
5. Отговорните разпоредители с бюджетни кредити действат единствено в рамките на ограниченията, установени в акта на първично или вторично делегиране. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да бъде подпомаган в изпълнението на своите задачи от един или повече служители, на които е възложено да извършват под негова отговорност определени действия, необходими за изпълнението на бюджета и за представянето на отчетите.
6. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, те са подчинени на Комисията като институцията, отговаряща за определянето, изпълнението, наблюдението и оценяването на техните функции и отговорности като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити. Същевременно Комисията информира върховния представител за това.
7. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да бъде подпомаган при изпълнението на своите функции от служители, на които са възложени под негова отговорност определени задачи, необходими за изпълнението на бюджета и изготвянето на финансова и управленска информация. По отношение на служителите, подпомагащи отговорните разпоредители с бюджетни кредити, се прилагат разпоредбите на член 57.
8. Всяка институция информира Сметната палата, Европейския парламент и Съвета за назначаването и освобождаването на оправомощените разпоредители с бюджетни кредити, вътрешните одитори и счетоводителите, както и за всички вътрешни правила, които приема по финансови въпроси.
9. Всяка институция информира Сметната палата за назначаването на администраторите на авансови средства и за решенията за делегиране съгласно член 69, параграф 1 и член 70.
10. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за подпомагането на отговорните разпоредители с бюджетни кредити и вътрешните разпоредби, регламентиращи оправомощаването.
Член 66
Правомощия и функции на разпоредителя с бюджетни кредити
1. Във всяка институция разпоредителят с бюджетни кредити отговаря за изпълнението на приходите и разходите в съответствие с принципа на добро финансово управление и следи за спазването на изискванията за законосъобразност и редовност.
2. За целите на параграф 1 оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити въвежда, в съответствие с член 32 и приетите от всяка институция минимални стандарти и след надлежно отчитане на рисковете, свързани с управленската среда и естеството на финансираните дейности, подходящите за изпълнението на функциите му организационна структура и системи за вътрешен контрол. Създаването на тази структура и на тези системи се основава на пълен анализ на риска, в който се отчита тяхната разходоефективност.
3. За изпълнение на разходите отговорният разпоредител с бюджетни кредити поемат бюджетни и правни задължения, утвърждават разходите и разрешават плащанията, както и извършват подготовката за изпълнението на бюджетните кредити.
4. Изпълнението на приходите се състои в изготвяне на прогнозите за вземанията, установяване на подлежащите на събиране вземания и издаване на нарежданията за събиране. Това включва отказ от установени вземания по целесъобразност.
5. Всяка операция се подлага поне на предварителен контрол, основан на документна проверка и на наличните резултати от вече извършения контрол, по отношение на оперативните и финансовите аспекти на операцията.
Предварителният контрол включва инициирането и проверката на дадена операция.
Проверката за дадена операция се извършва от служители, различни от тези, които са инициирали операцията. Служителите, извършващи проверката, не може да са подчинени на служителите, инициирали операцията.
6. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити може да въведе последващ контрол за проверяване на операциите, които вече са одобрени след извършване на предварителния контрол. Този контрол може да бъде организиран на извадков принцип съобразно риска.
Предварителният контрол се извършва от служители, различни от тези, които отговарят за последващия контрол. Служителите, които отговарят за последващия контрол, не са подчинени на служителите, отговарящи за предварителния контрол.
Когато оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити извършва финансови одити на бенефициери под формата на последващ контрол, съответните правила за извършване на одит са ясни, последователни и прозрачни и зачитат както правата на Комисията, така и тези на одитираните лица.
7. Служителите, отговорни за упражняване на контрол върху управлението на финансовите операции, притежават необходимите професионални умения. Те се придържат към въведен от всяка институция конкретен кодекс с професионални стандарти.
8. Ако служител, участващ във финансовото управление и контрола на операциите, счита, че решение, което неговият ръководител му налага да изпълни или да одобри, е неправомерно или противоречи на принципите на добро финансово управление или на професионалните правила, които същият служител е длъжен да съблюдава, той информира съответно своя пряк ръководител. Ако служителят подаде информацията в писмен вид, прекият ръководител отговаря в писмен вид. Ако прекият ръководител не предприеме действия или потвърди първоначалното решение или указание и служителят счита, че това потвърждение не представлява разумен отговор на неговата загриженост, служителят информира писмено оправомощения разпоредител с бюджетни кредити. В случай на бездействие от страна на този разпоредител, служителят информира релевантният орган, посочена в член 73, параграф 6.
В случай на незаконна дейност, измама или корупция, които може да увредят интересите на Съюза, служителят информира властите и органите, определени от приложимото законодателство. Договорите с външни одитори, извършващи одит на финансовото управление на Съюза, предвиждат задължение на външния одитор да информира оправомощения разпоредител с бюджетни кредити относно всяко съмнение за незаконна дейност, измама или корупция, които може да увредят интересите на Съюза.
9. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити се отчита пред своята институция относно изпълнението на своите задължения под формата на годишен отчет за дейността, съдържащ финансова информация и информация за управлението, включително резултатите от контрола, като декларира, че, освен ако е посочено друго в изразена резерва относно определени приходни и разходни области, има достатъчна увереност, че:
а)
информацията в отчета дава вярна и точна представа;
б)
ресурсите, предназначени за описаните в отчета дейности, са използвани по предназначение и в съответствие с принципа на добро финансово управление;
в)
въведените процедури за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на съответните операции.
Отчетът за дейността посочва резултатите от действията по отношение на определените цели, рисковете, свързани с тези действия, използването на предоставените ресурси и ефективността и ефикасността на системите за вътрешен контрол, в т.ч. цялостна оценка на разходите, свързани с контрола, и ползите от него.
Не по-късно от 15 юни всяка година Комисията изпраща до Европейския парламент и до Съвета обобщение на годишните отчети за дейността за предходната година. На Европейския парламент и на Съвета се предоставя и годишният отчет за дейността на всеки оправомощен разпоредител с бюджетни кредити.
10. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за предварителния и последващия контрол, съхранението на оправдателни документи, за кодекса с професионални стандарти, бездействието на разпоредителя с бюджетни кредити, предаването на информация на счетоводителя и докладите относно процедурите на договаряне.
Член 67
Правомощия и функции на ръководителите на делегациите на Съюза
1. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, те си сътрудничат тясно с Комисията по отношение на правилното изпълнение на средствата, с цел да се осигурят по-специално законосъобразността и редовността на финансовите операции, спазването на принципа на добро финансово управление при управлението на средствата и ефективната защита на финансовите интереси на Съюза.
За тази цел те вземат съответно необходимите мерки за предотвратяване на каквато и да е ситуация, при която е възможно да застраши отговорността на Комисията за изпълнението на вторично делегирания им бюджет, както и на какъвто и да е конфликт на приоритети с възможно отражение върху изпълнението на вторично делегираните им задачи по финансовото управление.
При възникване на посочените във втората алинея ситуации или конфликти ръководителите на делегациите на Съюза незабавно уведомяват за това отговорните генерални директори на Комисията и на ЕСВД. Тези генерални директори предприемат подходящи коригиращи мерки.
2. Ако ръководителите на делегациите на Съюза се намират в някоя от посочените в член 66, параграф 8 ситуации, те препращат случая към специалният орган за разглеждане на финансови нередности, създаден съгласно член 73, параграф 6. В случаи на незаконосъобразна дейност, измама или корупция, които може да навредят на интересите на Съюза, те информират за това властите и органите, определени от приложимото законодателство.
3. Ръководителите на делегациите на Съюза, действащи като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, докладват на своя оправомощен разпоредител с бюджетни кредити, за да може той да включи докладите им в своя годишен отчет за дейността, посочен в член 66, параграф 7. Докладите на ръководителите на делегациите на Съюза съдържат информация за ефикасността и ефективността на системите за вътрешен контрол, въведени в делегациите им, както и за управлението на вторично делегираните им операции, и представят декларацията за достоверност, посочена в член 73, параграф 5, трета алинея. Докладите се прилагат към годишния отчет за дейността на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити и се предоставят на разположение на Европейския парламент и на Съвета, като съответно се взема предвид тяхната поверителност.
Ръководителите на делегации на Съюза сътрудничат изцяло с институциите, участващи в процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и по целесъобразност предоставят всяка необходима допълнителна информация. В този контекст може да им бъде поискано да присъстват на заседания на съответните органи и да подпомагат оправомощения разпоредител с бюджетни кредити.
4. Ръководителите на делегациите на Съюза, действащи като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, отговарят на всички искания на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията, отправени по искане на Комисията или, в контекста на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, по искане на Европейския парламент.
5. Комисията прави необходимото, така че вторичното делегиране на правомощия да не възпрепятства процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета съгласно член 319 от ДФЕС.
Раздел 3
Счетоводител
Член 68
Правомощия и функции на счетоводителя
1. Всяка институция назначава счетоводител, който във всяка институция отговаря за:
а)
правилното извършване на плащанията, на събирането на приходите и на събирането на установените вземания;
б)
подготвянето и представянето на отчетите в съответствие с дял IX на първа част;
в)
воденето на счетоводството в съответствие с дял IX на първа част;
г)
определянето на счетоводните процедури и сметкоплана в съответствие с дял IХ на първа част;
д)
определянето и утвърждаването на системите за счетоводна отчетност, а когато е необходимо - утвърждаването на системите за предоставяне или обосноваване на счетоводната информация, определени от разпоредителя с бюджетни кредити; в тази връзка счетоводителят се упълномощава да проверява по всяко време спазването на критериите за утвърждаване;
е)
управлението на касата.
Отговорностите на счетоводителя на ЕСВД се отнасят само до бюджетния раздел за ЕСВД, изпълняван от ЕСВД. Счетоводителят на Комисията остава отговорен за целия бюджетен раздел за Комисията, включително за счетоводните операции, отнасящи се до вторично делегираните на ръководителите на делегациите на Съюза бюджетни кредити.
При условията на член 213 счетоводителят на Комисията действа и като счетоводител на ЕСВД по отношение на изпълнението на бюджетния раздел за ЕСВД.
2. Счетоводителят на Комисията отговаря за определянето на счетоводните правила и на хармонизираните сметкопланове в съответствие с дял IX на първа част.
3. За изготвянето на отчети, които дават вярна и точна представа за финансовото състояние на институциите и за изпълнението на бюджета, счетоводителят получава цялата необходима информация от разпоредителите с бюджетни кредити. Разпоредителите с бюджетни кредити гарантират надеждността на тази информация.
4. Преди приемането на отчетите от институцията или от органа, посочен в член 208, счетоводителят ги подписва, с което удостоверява, че има достатъчна увереност, че отчетите дават вярна и точна представа за финансовото състояние на институцията или на органа, посочен в член 208.
За тази цел счетоводителят проверява дали отчетите са изготвени в съответствие със счетоводните правила, посочени в член 143 и в процедурите за отчетност, посочени в параграф 1, буква г) от настоящия член и дали всички приходи и разходи са записани в сметките.
Оправомощените разпоредители с бюджетни кредити изпращат цялата информация, която е необходима на счетоводителя за изпълнението на задълженията му.
Разпоредителите с бюджетни кредити остават изцяло отговорни за правилното използване на средствата, които управляват, за законосъобразността и редовността на разходите под техен контрол и за изчерпателността и точността на изпратената на счетоводителя информация.
5. Счетоводителят има право да проверява получената информация, както и да извършва всякакви допълнителни проверки, които счита за необходими, за да подпише отчетите.
Счетоводителят въвежда резерви, ако е необходимо, обяснявайки точно характера и обхвата на тези резерви.
6. Освен ако в настоящия регламент е посочено друго, единствено счетоводителят е оправомощен да управлява парите и паричните еквиваленти. Счетоводителят отговаря за тяхното пазене.
7. В рамките на изпълнението на програма или на дейност може да се откриват доверителни сметки на името на Комисията и от нейно име с цел да може да се управляват от субект, на който е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка ii),iii), v) или vi).
Такива сметки се откриват под отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити, който отговаря за изпълнението на програмата или на дейността, със съгласието на счетоводителя на Комисията.
Управлението на такива сметки се извършва под отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити.
8. Счетоводителят на Комисията определя правила за откриването, управлението и закриването на доверителните сметки и тяхното използване.
9. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 201а относно подробните правила за правомощията и функциите на счетоводителя, включително назначаването му и отстраняването му от длъжност, становището относно системите за счетоводна отчетност и инвентаризация, управлението на касата и на банковите сметки, подписването на сметките, управлението на салдата по сметките, операциите за извършване на преводи и обмяна на валута, методите на плащане, досиетата на юридически лица и съхранението на оправдателна документация.
Член 69
Правомощия, които може да се делегират от счетоводителя
1. При изпълнението на своите задължения счетоводителят може да делегира на своите подчинени определени задачи.
Инструментът за делегиране определя тези задачи.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за лицата, оправомощени да администрират сметки в местна структурна единица.
Раздел 4
Администратор на авансови средства
Член 70
Сметки за авансови средства
1. За събирането на приходи, различни от собствените ресурси, и за плащането на малки суми може да се откриват сметки за авансови средства в съответствие с делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
Въпреки това, в областта на помощта за управление на кризи и операции за хуманитарна помощ по смисъла на член 128, сметките за авансови средства може да се използват без ограничение по отношение на сумите, при спазване на размера на бюджетните кредити, определен от Европейския парламент и Съвета за съответния бюджетен ред за текущата финансова година.
2. Сметките за авансови средства се захранват от счетоводителя на институцията и се поставят под отговорността на администраторите на авансови средства, назначени от него.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно условията за сметките за авансови средства, включително максималните суми, които може да плащат администраторите на авансови средства, както и правилата за външните дейности, включително правилата за избор на администратори на авансови средства, захранването на сметките за авансови средства, проверките от разпоредителите с бюджетни кредити и счетоводителите, както и спазването на процедурите за възлагане на обществени поръчки. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за създаването на сметки за авансови средства и администраторите на авансови средства в делегациите на Съюза.
ГЛАВА 4
Отговорност на финансовите участници
Раздел 1
Общи правила
Член 71
Оттегляне на делегиране и временно прекратяване на правомощия, делегирани на финансовите участници
1. Оправомощаването и вторичното оправомощаване на отговорните разпоредители с бюджетни кредити може по всяко време да бъдат оттегляни временно или окончателно от органа, който ги е назначил.
2. Счетоводителят или администраторът на авансови средства може по всяко време да бъде отстранен временно или окончателно от длъжност от органа, който е назначил счетоводителя.
3. Настоящият член не засяга дисциплинарните мерки, взети по отношение на финансовите участници, посочени в параграфи 1 и 2.
Член 72
Отговорност на разпоредителя с бюджетни кредити за незаконна дейност, измама или корупция
1. Настоящата глава не засяга възможността за търсене на наказателна отговорност от финансовите участници, посочени в член 71, съгласно приложимото национално право и действащите разпоредби за защита на финансовите интереси на Съюза и за борба с корупцията с участие на длъжностни лица на Съюза или длъжностни лица на държавите-членки.
2. Всеки отговорен разпоредител с бюджетни кредити, счетоводител или администратор на авансови средства носи дисциплинарна отговорност и дължи обезщетение, както е указано в Правилника за длъжностните лица, без да се засягат членове 73, 74 и 75 от настоящия регламент. В случай на незаконна дейност, измама или корупция, които може да увредят интересите на Съюза, случаят се предава на властите и органите, определени от приложимото законодателство, и по-специално на OLAF.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити, счетоводителя и администратора на авансови средства в случай на незаконна дейност, измама или корупция.
Раздел 2
Правила, приложими за разпоредителите с бюджетни кредити
Член 73
Правила, приложими за разпоредителите с бюджетни кредити
1. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити носи имуществена отговорност съгласно предвиденото в Правилника за длъжностните лица.
2. Имуществената отговорност възниква по-специално, ако отговорният разпоредител с бюджетни кредити, умишлено или поради груба небрежност от негова страна:
а)
установи подлежащи на събиране вземания или издаде нареждания за събиране, поеме задължение за разходи или подпише платежно нареждане, без да съблюдава настоящия регламент или делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент;
б)
пропусне да изготви документ, с който се установява вземане, пропусне или забави издаването на нареждане за събиране или забави издаването на платежно нареждане, което води до възникването на гражданска отговорност на институцията спрямо трети лица.
3. Оправомощен или вторично оправомощен разпоредител с бюджетни кредити, който прецени, че определено решение, за чието вземане отговаря, е неправомерно или противоречи на принципите на добро финансово управление, информира писмено делегиращия орган. В случай че след това делегиращият орган даде на оправомощения или вторично оправомощения разпоредител с бюджетни кредити мотивирано указание в писмен вид за вземане на това решение, този разпоредител с бюджетни кредити бива освободен от отговорност.
4. В случай на вторично оправомощаване в рамките на службата му оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити продължава да бъде отговорен за ефикасността и ефективността на въведените системи за вътрешно управление и контрол и за избора на вторично оправомощен разпоредител с бюджетни кредити.
5. В случай на вторично оправомощаване на ръководителите на делегациите на Съюза оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити отговаря за определянето на въведените системи за вътрешно управление и контрол, както и за тяхната ефикасност и ефективност. Ръководителите на делегациите на Съюза отговарят за адекватното създаване и функциониране на тези системи в съответствие с инструкциите на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити и за управлението на средствата и на операциите, осъществявани в делегациите на Съюза под тяхна отговорност. Преди да поемат функциите си, те трябва да завършат специфичните курсове на обучение относно задачите и отговорностите на разпоредителите с бюджетни кредити и изпълнението на бюджета.
Ръководителите на делегациите на Съюза докладват в съответствие с член 67, параграф 3 за отговорностите си съгласно първата алинея от настоящия параграф.
Всяка година ръководителите на делегациите на Съюза предоставят на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията декларация за достоверност относно въведените в делегациите им системи за вътрешно управление и контрол, както и относно управлението на вторично делегираните им операции и резултатите от тях, за да може разпоредителят с бюджетни кредити да направи декларацията за достоверност, предвидена в член 66, параграф 9.
6. Всяка институция създава специален орган за разглеждане на финансови нередности или участва в съвместен орган, създаден от няколко институции. Органите действат независимо и се произнасят по наличието на финансова нередност и естеството на последиците, ако има такива.
Въз основа на становището на този орган институцията решава дали да образува производство за подвеждане под дисциплинарна или имуществена отговорност. Ако открие системни проблеми, органът изпраща доклад с препоръки до разпоредителя с бюджетни кредити и до оправомощения разпоредител с бюджетни кредити, освен ако последният е замесен, както и до вътрешния одитор.
7. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, специалният орган за разглеждане на финансови нередности, създаден от Комисията съгласно параграф 6 от настоящия член, е компетентен да разглежда случаите, посочени в член 56, параграф 2.
Ако открие системни проблеми, органът изпраща доклад с препоръки до разпоредителя с бюджетни кредити, до върховния представител и до първично оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията, освен ако последният е замесен, както и до вътрешния одитор.
Въз основа на становището на този орган Комисията може да поиска от върховния представител да образува в качеството си на орган по назначаването дисциплинарно производство или производство за подвеждане под имуществена отговорност срещу вторично оправомощените разпоредители с бюджетни кредити, ако нередностите се отнасят до вторично делегираните им правомощия на Комисията. В такива случаи върховният представител предприема подходящи действия съгласно Правилника за длъжностните лица с цел да приложи решенията за дисциплинарни или парични санкции според препоръките на Комисията.
Държавите-членки подпомагат изцяло Съюза при реализирането на отговорност по член 22 от Правилника за длъжностните лица по отношение на срочно наетите служители, за които се прилага член 2, буква д) от Условията за работа на другите служители на Европейските общности.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила, приложими за оправомощените разпоредители с бюджетни кредити, включително потвърждаването на нарежданията и ролята на специалния орган за разглеждане на финансови нередности.
Раздел 3
Правила, приложими за счетоводителите и администраторите на авансови средства
Член 74
Правила, приложими за счетоводителите
1. Счетоводителят носи дисциплинарна и имуществена отговорност по реда и при условията на Правилника за длъжностните лица. По-специално счетоводителят може да бъде подведен под отговорност в резултат на всяко едно от следните неправомерни деяния:
а)
изгубване или повреждане на средства, активи или документи, поверени му за съхранение;
б)
неправомерна промяна на банкови сметки или сметки, открити в пощенските служби;
в)
събиране или изплащане на суми, които не отговарят на съответните нареждания за събиране или платежни нареждания;
г)
несъбиране на дължими приходи.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за отговорността на счетоводителите в случай на други неправомерни действия.
Член 75
Правила, приложими за администраторите на авансови средства
1. Администраторът на авансови средства носи дисциплинарна и имуществена отговорност, както е указано в Правилника за длъжностните лица. По-специално администраторът на авансови средства може да бъде подведен под отговорност в резултат на всяко едно от следните неправомерни деяния:
а)
изгубване или повреждане на средства, активи или документи, поверени му за съхранение;
б)
непредставяне на необходимите оправдателни документи за плащанията, които е извършил;
в)
извършване на плащания в полза на лица, различни от лицата, които имат право на тях;
г)
несъбиране на дължими приходи.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за отговорността на администраторите на авансови средства в случай на други неправомерни действия.
ГЛАВА 5
Приходни операции
Раздел 1
Предоставяне на собствените ресурси
Член 76
Собствени ресурси
1. В бюджета се записва в евро прогноза за приходите, формирани от собствените ресурси, посочени в Решение 2007/436/ЕО, Евратом. Тези средства се предоставят в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила, приложими за собствените ресурси.
Раздел 2
Прогноза за вземанията
Член 77
Прогноза за вземанията
1. Когато отговорният разпоредител с бюджетни кредити разполага с достатъчна и надеждна информация относно каквато и да е мярка или ситуация, която може да е основание за възникване на вземане на Съюза, отговорният разпоредител с бюджетни кредити прави прогноза за вземането.
2. Прогнозата за вземането се коригира от отговорния разпоредител с бюджетни кредити веднага след като той узнае за събитие, което променя мярката или ситуацията, довела до изготвянето на прогнозата.
При изготвяне на нареждането за събиране относно мярка или ситуация, която е била основание да бъде направена по-рано прогноза за вземане, отговорният разпоредител с бюджетни кредити коригира съответно прогнозата.
Ако нареждането за събиране е съставено за сума, която е равна на първоначалната прогноза за вземането, тази прогноза се намалява до нула.
3. Чрез дерогация от параграф 1 не се прави прогноза за вземането, преди държавите-членки да предоставят на Комисията сумите от собствени ресурси, определени в Решение 2007/436/ЕО, Евратом, които се внасят от държавите-членки на определени периоди. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити издава нареждане за събиране на тези суми.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за прогнозата за вземанията.
Раздел 3
Установяване на вземания
Член 78
Установяване на вземания
1. Установяването на вземане представлява действие, чрез което отговорният разпоредител с бюджетни кредити:
а)
проверява наличието на задължението;
б)
определя или проверява действителността и размера на задължението;
в)
проверява условията, съгласно които задължението е изискуемо.
2. Собствените ресурси, предоставени на Комисията, както и всички вземания, които са определени като безспорни, ликвидни и изискуеми, се установяват чрез нареждане за събиране до счетоводителя, последвано от дебитно известие, изпратено на длъжника, като и двете се съставят от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
3. Недължимо платените суми се събират.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за установяването на вземанията, включително процедурата и оправдателните документи, както и на лихвата за забава.
Раздел 4
Разпореждане за събиране
Член 79
Разпореждане за събиране
1. Разпореждането за събиране представлява действие, с което отговорният разпоредител с бюджетни кредити дава указание на счетоводителя чрез издаване на нареждане за събиране да събере вземане, което е установено от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
2. Институцията може официално да установи вземане по отношение на лица, различни от държавите-членки, чрез решение, което представлява изпълнително основание по смисъла на член 299 от ДФЕС.
Ако ефикасната и навременна защита на финансовите интереси на Съюза го налага, Комисията може също така, при извънредни обстоятелства, да приеме такова решение, което представлява изпълнително основание, в полза на други институции, по тяхно искане, по отношение на вземания, възникнали във връзка със служители, за които се прилага Правилникът за длъжностните лица.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно съставянето на нареждането за събиране.
Раздел 5
Събиране
Член 80
Правила относно събирането
1. Счетоводителят предприема действия по нарежданията за събиране на вземания, надлежно съставени от отговорния разпоредител с бюджетни кредити. Счетоводителят полага необходимата грижа, за да гарантира, че Съюзът получава своите приходи, и следи за гарантиране на правата на Съюза.
Счетоводителят пристъпва към събиране на вземанията на Съюза чрез прихващане с насрещно вземане на всеки длъжник, който от своя страна има вземане към Съюза. Тези вземания трябва да бъдат безспорни, ликвидни и изискуеми.
2. Когато оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити възнамерява да се откаже изцяло или частично от събирането на установено вземане, той гарантира, че отказът е правомерен и съответства на принципите на добро финансово управление и на пропорционалност. Решението за отказ се мотивира. Разпоредителят с бюджетни кредити може да делегира правото за вземане на решението за отказ.
Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити може да отмени установено вземане изцяло или частично. Частичното отменяне на установено вземане не предполага отказ от установено вземане на Съюза.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за начина на събиране на вземания, включително събиране чрез прихващане, процедура за събиране при отказ от доброволно плащане, удължаване на срока за плащане, събиране на глоби и други санкции, отказ от събиране на установено вземане и отмяна на установено вземане.
3. Държавите-членки носят отговорност на първо място за извършване на контрол и одити и за събиране на недължимо платени суми съгласно предвиденото в специфичните за отделните сектори правила. Доколкото държавите-членки откриват и коригират нередности по своя сметка, те се освобождават от финансови корекции от Комисията във връзка с тези нередности.
4. Комисията предприема финансови корекции по отношение на държавите-членки с цел изключване от финансиране от Съюза на разходите, които са в нарушение на приложимото право. Комисията определя финансовите корекции, които предприема, въз основа на установяването на сумите, които са изплатени недължимо, както и на финансовите последици за бюджета. Когато такива суми не може да бъдат установени точно, Комисията може да приложи корекции, основани на екстраполация, или корекции с фиксирани суми в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
При определяне на размера на финансовата корекция Комисията взема предвид естеството на нарушението на приложимото право и доколко е сериозно то, както и финансовите последици за бюджета, включително в случай на недостатъци в системите за управление и контрол.
Критериите за установяване на финансовите корекции и приложимата процедура може да бъдат определени в специфичните за отделните сектори правила.
5. Методологията за прилагане на корекции, основани на екстраполация, или корекции с фиксирани суми се установява в съответствие със специфичните за отделните сектори правила с оглед да се даде възможност на Комисията да защити финансовите интереси на Съюза.
Член 81
Давностен срок
1. Без да се засягат разпоредбите на специалните актове и прилагането на Решение 2007/436/ЕО, Евратом, вземанията на Съюза към трети лица и вземанията на трети лица към Съюза подлежат на давностен срок от пет години.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за давностния срок.
Член 82
Национално третиране на вземанията на Съюза
При откриване на процедура по несъстоятелност вземанията на Съюза се ползват със същото преференциално третиране като вземания от същото естество, дължими на публични органи в държавите-членки, където се провеждат процедурите по събиране.
Член 83
Глоби, санкции и начислени лихви, наложени от Комисията
1. Сумите, постъпили от глоби, финансови санкции и други санкции, както и всички начислени лихви или други генерирани от тях приходи не се записват като бюджетни приходи, докато решенията за тяхното налагане може да бъдат отменени от Съда на Европейския съюз.
2. Посочените в параграф 1 суми се записват като бюджетни приходи във възможно най-кратък срок и най-късно през годината след изчерпването на всички правни средства за защита. Сумите, които трябва да бъдат възстановени на субекта, който ги е платил, след произнасяне на решение на Съда на Европейския съюз, не се записват като бюджетни приходи.
3. Параграф 1 не се прилага за решения по уравняване на сметки или финансови корекции.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за сумите, получени под формата на глоби, санкции и начислени лихви.
ГЛАВА 6
Разходни операции
Член 84
Решение за финансиране
1. Всеки разход се поема като задължение, утвърждава се, разрешава се и се изплаща.
2. Освен в случаите на бюджетни кредити, които може да бъдат изпълнени без основен акт в съответствие с член 54, параграф 2, първа алинея, буква д), поемането на задължение за разходи се предхожда от решение за финансиране, прието от институцията или от органите, на които институцията е делегирала правомощия.
3. В решението за финансиране, посочено в параграф 2, се определят преследваната цел, очакваните резултати, методът на изпълнение и общата сума. То съдържа също така описание на дейностите, които ще се финансират, размера на сумата, разпределена за всяка дейност, и примерен график на изпълнението.
В случай на непряко управление, в решението за финансиране се посочват също така субектът или лицето, на което е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), критериите, използвани при избора на субекта или лицето и възложените му задачи.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за решенията за финансиране.
Раздел 1
Поемане на задължение за разход
Член 85
Видове поети задължения
1. Поемането на бюджетно задължение представлява операцията по заделяне на бюджетните кредити, необходими за покриване на последващи плащания в изпълнение на правни задължения.
Правното задължение представлява действие, чрез което разпоредителят с бюджетни кредити поема или установява задължение за извършване на разход.
Бюджетните и правните задължения се приемат от един и същ разпоредител с бюджетни кредити, с изключение на надлежно обоснованите случаи, предвидени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете поети задължения, приемането на глобални задължения, правилото за един подпис и административните разходи, покривани с временни задължения.
3. Бюджетните задължения попадат в една от следните категории:
а)
индивидуални: бюджетното задължение е индивидуално, когато бенефициерът и размерът на разхода са известни;
б)
глобални: бюджетното задължение е глобално, когато най-малко един от елементите, необходими за установяване на индивидуалното задължение, е все още неизвестен;
в)
временни: бюджетното задължение е временно, когато е предназначено за покриване на разходите, посочени в член 170, или на обичайните административни разходи, при които размерът или крайните получатели на сумите не са окончателно известни.
4. Бюджетните задължения за дейности, които надхвърлят една финансова година, може да се разпределят за няколко години под формата на годишни вноски единствено когато това е предвидено в основния акт или когато се отнасят до административни разходи.
Член 86
Правила, приложими за поемането на задължения
1. По отношение на всички мерки, които може да доведат до разходи за сметка на бюджета, отговорният разпоредител с бюджетни кредити първо поема бюджетно задължение, преди да сключи правно задължение с трети лица или да прехвърли средства към доверителен фонд въз основа на член 187.
2. Предвиденото в параграф 1 задължение за поемане на бюджетно задължение, преди да се поеме правно задължение, не се прилага по отношение на правните задължения, сключени вследствие на обявяване на кризисно положение в рамките на плана за непрекъснатост на дейността, в съответствие с процедурите, приети от Комисията или от всяка друга институция съгласно административната й автономия.
3. При операции за хуманитарна помощ, операции за гражданска защита и помощ за управление на кризи задължението, установено в параграф 1, не се прилага, ако ефикасното осъществяване на намесата на Съюза прави необходимо незабавното поемане от Съюза на правно задължение към трети лица и не е възможно предварително записване на конкретно бюджетно задължение. Бюджетното задължение се записва незабавно след поемането на правно задължение към трети лица.
4. При спазване на специалните разпоредби на дял IV на втора част, глобалните бюджетни задължения покриват всички разходи по съответните индивидуални правни задължения, сключени до 31 декември на година n + 1.
При спазване на член 85, параграф 4 и член 203, параграф 2, индивидуалните правни задължения, свързани с индивидуални или временни бюджетни задължения, се сключват до 31 декември на година n.
В края на периодите, посочени в първа и втора алинея, неусвоеният остатък по такива бюджетни задължения се отменя от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
Преди подписването му размерът на всяко индивидуално правно задължение, прието вследствие на глобално бюджетно задължение, се записва от отговорния разпоредител с бюджетни кредити в бюджетните сметки и се осчетоводява към глобалното бюджетно задължение.
5. С изключение на случаите на разходи за персонала бюджетните и правните задължения, поети за дейности, които надхвърлят една финансова година, имат крайна дата на изпълнение, определена в съответствие с принципа на добро финансово управление.
Всички части от такива задължения, които не са били изпълнени шест месеца след тази дата, се отменят в съответствие с член 15.
Размерът на бюджетно задължение, отговарящо на правно задължение, за което не е извършено плащане по смисъла на член 90 в срок от две години след датата на подписването на правното задължение, се отменя освен когато сумата е свързана със случай, който е предмет на спор пред съд или арбитражен орган, или когато съществуват специални разпоредби, определени в специфични за сектора правила.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за бюджетните и правните задължения, включително записването на индивидуални задължения.
Член 87
Проверки, приложими за поемането на задължения
1. Когато приема бюджетно задължение, отговорният разпоредител с бюджетни кредити гарантира, че:
а)
разходът е начислен в правилната бюджетна позиция;
б)
бюджетните кредити са налични;
в)
разходът е в съответствие с разпоредбите на Договорите, бюджета, настоящия регламент, делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, и всички актове, приети съгласно Договорите и всеки друг регламент;
г)
е спазен принципът на добро финансово управление. Уместността на плащанията по предварително финансиране, техният размер и общият график на плащанията са пропорционални на планираната продължителност, напредъка по изпълнението и финансовите рискове във връзка с това предварително финансиране.
2. Когато регистрира правно задължение посредством физически или електронен подпис, разпоредителят с бюджетни кредити гарантира, че:
а)
задължението е обезпечено със съответно поето бюджетно задължение;
б)
разходът е редовен и е в съответствие с разпоредбите на Договорите, бюджета, настоящия регламент, делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, и с всички актове, приети в съответствие с Договорите и всеки друг регламент;
в)
е спазен принципът на добро финансово управление.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 201а относно подробните правила за проверките, приложими за поемането на задължения.
Раздел 2
Утвърждаване на разход
Член 88
Утвърждаване на разход
1. Утвърждаване на разходи представлява действието, чрез което отговорният разпоредител с бюджетни кредити:
а)
потвърждава наличието на право на кредитора;
б)
определя или проверява действителността и размера на вземането;
в)
проверява условията, съгласно които плащането е дължимо.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно установяването на подробни правила за утвърждаването на разходи, включително предаване за плащане на разходи за персонал и за междинно плащане и плащане на остатъка по договори за възлагане на обществени поръчки и по безвъзмездни средства, резолюция „удостоверено вярно“ за плащания по предварително финансиране и формулярите на резолюциите „прието за плащане“ и „удостоверено вярно“.
Раздел 3
Разрешаване на разход
Член 89
Разрешаване на разход
1. Разрешаването на разход представлява действието, с което отговорният разпоредител с бюджетни кредити, след като провери наличността на бюджетните кредити, дава указание на счетоводителя, посредством издаване на платежно нареждане, да плати утвърдения от отговорния разпоредител с бюджетни кредити разход.
Когато се извършват периодични плащания във връзка с извършени услуги, включително наем, или доставка на стоки, и в зависимост от извършената от разпоредителя с бюджетни кредити оценка на риска, разпоредителят с бюджетни кредити може да нареди използването на системата за плащания незабавно инкасо.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за разрешаването на разходи, включително установяването на задължителните реквизити на платежните нареждания и проверката на платежните нареждания от разпоредителя с бюджетни кредити.
Раздел 4
Плащане на разход
Член 90
Видове плащания
1. Плащането се извършва при представяне на доказателство, че съответната дейност отговаря на разпоредбите на основния акт или на договора, и обхваща една или повече от следните операции:
а)
плащане на цялата дължима сума;
б)
плащане на дължимата сума по един от следните начини:
i)
предварително финансиране, което може да се раздели на няколко плащания след подписване на споразумението за делегиране, договора или споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или след съобщаване на решението за отпускане на безвъзмездни средства;
ii)
едно или повече междинни плащания в замяна на частично изпълнение на дейността;
iii)
плащане на остатъка по дължимите суми, когато дейността е изпълнена изцяло.
2. В бюджетното счетоводство се прави разграничение между различните видове плащания, посочени в параграф 1, към момента на извършване на всяко плащане.
3. Счетоводните правила, посочени в член 152, включват правилата за изчистване на предварителното финансиране по сметките и за потвърждаване на допустимостта на разходите.
4. Плащанията по предварителното финансиране се изчистват редовно от отговорния разпоредител с бюджетни кредити съобразно икономическото естество и графика на съответния проект.
Когато отговорният разпоредител с бюджетни кредити счита, че е неефикасно да изисква финансови отчети от бенефициерите и изпълнителите, той получава от тях във връзка с безвъзмездни средства или договори на стойност над 5 000 000 EUR информация относно кумулативните разходи поне веднъж годишно.
За целите на втора алинея се включват подходящи разпоредби в договорите, решенията за отпускане на безвъзмездни средства и споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, както и в споразуменията за делегиране.
Настоящият параграф не засяга специалните правила, установени в дял IV на втора част.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете плащания и оправдателните документи.
Член 91
Плащане, ограничено до наличните средства
Плащането на разхода се извършва от счетоводителя в рамките на наличните средства.
Раздел 5
Срокове за разходните операции
Член 92
Срокове
1. Плащанията се извършват в следните срокове:
а)
90 календарни дни за споразумения за възлагане, договори, споразумения и решения за отпускане на безвъзмездни средства, които включват технически услуги или дейности, които са особено сложни за оценяване и по които плащането зависи от одобрението на отчет или удостоверение;
б)
60 календарни дни за всички други споразумения за възлагане, договори, споразумения и решения за отпускане на безвъзмездни средства, по които плащането зависи от одобрението на отчет или удостоверение;
в)
30 календарни дни за всички други споразумения за възлагане, договори, споразумения и решения за отпускане на безвъзмездни средства.
2. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може временно да спира срока за плащане, когато:
а)
сумата по заявката за плащане не е дължима; или
б)
не са представени подходящите оправдателни документи.
Ако до знанието на отговорния разпоредител с бюджетни кредити достигне информация, която поставя под съмнение допустимостта на разхода, съдържащ се в заявка за плащане, той може временно да спре срока за плащането за да провери, включително чрез проверки на място,, че разходът наистина е допустим.
3. Съответните кредитори се уведомяват писмено за причините за спирането.
4. Когато продължителността на спирането надхвърля два месеца, кредиторът може да поиска решение на отговорния разпоредител с бюджетни кредити относно продължителността на спирането.
5. При изтичане на сроковете, определени в параграф 1, кредиторът има право на лихва освен по отношение на държавите-членки.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за сроковете за плащания и относно определянето на обстоятелствата, при които кредиторите, които са получили плащане със закъснение, имат право да получат лихва за забава за сметка на реда, от който е платена главницата.
ГЛАВА 7
Информационни системи и електронно управление
Член 93
Електронно управление на операциите
1. Когато приходните и разходните операции се управляват чрез компютърни системи, документите може да се подписват посредством компютъризирана или електронна процедура.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за електронното управление на операциите.
Член 94
Предаване на документи
При условие че съответните институции и държави-членки дадат предварителното си съгласие за това, предаването на документи между тях може да се извършва по електронен път.
Член 95
Електронно управление
1. При споделено управление целият официален обмен на информация между държавите-членки и Комисията се извършва чрез средства, посочени в специфичните за отделните сектори правила. Тези правила предвиждат оперативна съвместимост на данните, които са събрани или получени и са предадени при управлението на бюджета.
2. Институциите и изпълнителните агенции, както и органите, посочени в член 208, установяват и прилагат единни стандарти за обмен на информация по електронен път с трети лица, участващи в процедури за възлагане на обществени поръчки и отпускане на безвъзмездни средства. В частност те изготвят и изпълняват във възможно най-голяма степен решения за предаване, съхранение и обработка на данни, предавани при процедури за отпускане на безвъзмездни средства и възлагане на обществени поръчки, като за тази цел въвеждат единна „зона за електронен обмен на данни“ за заявители, кандидати и оференти.
3. Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета на редовни интервали за напредъка по прилагането на електронното управление.
ГЛАВА 8
Административни принципи
Член 96
Добра администрация
1. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити обявява баз забавяне необходимостта да се представят доказателства и/или документация, тяхната форма и предварително определеното съдържание, както и, по целесъобразност, примерният график за приключване на процедурите за възлагане.
2. Когато поради явна техническа грешка от страна на заявителя или оферента или когато заявителят или оферентът не предаде доказателство или не даде декларация, комисията за оценка или, по целесъобразност, отговорният разпоредител с бюджетни кредити приканва, освен в надлежно обосновани случаи, заявителя или оферента да предостави липсващата информация или да изясни оправдателните документи. Информация или разяснения от този тип не може да изменят в значителна степен предложението или условията на офертата.
Член 97
Посочване на средствата за обжалване
Когато процедурен акт на разпоредител с бюджетни кредити засяга неблагоприятно правата на заявител или оферент, бенефициер или изпълнител, в него се посочват наличните средства за административно и/или съдебно обжалване на този акт.
По-конкретно се посочват естеството на средството за обжалване, органът или органите, пред които то може да бъде извършено, както и сроковете за упражняване на това право.
ГЛАВА 9
Вътрешен одитор
Член 98
Назначаване на вътрешния одитор
1. Във всяка институция се въвежда функция по вътрешен одит, която се изпълнява в съответствие с приложимите международни стандарти. Вътрешният одитор, назначен от институцията, се отчита пред нея за проверката на правилното действие на системите и процедурите за изпълнение на бюджета. Вътрешният одитор не може да действа като разпоредител с бюджетни кредити, нито като счетоводител.
2. За целите на вътрешния одит на ЕСВД ръководителите на делегациите на Съюза, действащи като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, подлежат на правомощията за проверка на вътрешния одитор на Комисията по отношение на вторично делегираното им финансово управление.
Вътрешният одитор на Комисията действа и като вътрешен одитор на ЕСВД по отношение на изпълнението на бюджетния раздел за ЕСВД, при спазване на член 213.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за назначаването на вътрешния одитор.
Член 99
Правомощия и функции на вътрешния одитор
1. Вътрешният одитор съветва своята институция относно справянето с рисковете, като издава независими становища относно качеството на системите за управление и контрол и като отправя препоръки за подобряване на условията за изпълнение на операциите и насърчаване на доброто финансово управление.
По-специално вътрешният одитор отговаря за:
а)
оценяване на пригодността и ефективността на системите за вътрешно управление и на работата на службите при осъществяването на политиките, програмите и дейностите в зависимост от свързаните с тях рискове;
б)
оценяване на ефикасността и ефективността на системите за вътрешен контрол и одит, приложими за всяка операция по изпълнението на бюджета.
2. Вътрешният одитор изпълнява своите функции по отношение на всички дейности и служби на институцията. Той разполага с пълен и неограничен достъп до цялата информация, необходима за изпълнение на неговите задължения, а ако е необходимо - и на място, включително в държавите-членки и в трети държави.
Вътрешният одитор взема предвид годишния отчет на разпоредителите с бюджетни кредити и всяка друга налична информация.
3. Вътрешният одитор докладва пред институцията за своите констатации и препоръки. Институцията осигурява предприемането на действия по препоръките от одитите. Вътрешният одитор също така представя на институцията годишен отчет за вътрешния одит, в който се посочват броят и видът на проведените вътрешни одити, отправените препоръки и действията, предприети по отношение на тях.
4. Координатите за връзка с вътрешния одитор се предоставят на разположение на всяко физическо или юридическо лице, което участва в разходни операции, с цел поверително свързване с вътрешния одитор.
5. Всяка година институцията изпраща на Европейския парламент и на Съвета доклад, съдържащ обобщение на броя и вида на извършените вътрешни одити, отправените препоръки и действията, предприети по тях.
6. Докладите и констатациите на вътрешния одитор, както и докладът на институцията, са достъпни за обществеността едва след като вътрешният одитор удостовери действията, предприети за тяхното изпълнение.
7. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за правомощията и функциите на вътрешния одитор.
Член 100
Независимост на вътрешния одитор
1. Институцията определя специални правила, приложими за вътрешния одитор, с които се гарантира пълната му независимост при изпълнение на неговите задължения и се регламентира неговата отговорност.
Ако вътрешният одитор е член на персонала, той упражнява при пълна независимост изключителните си функции за осъществяване на одит и носи отговорността, предвидена в Правилника за длъжностните лица и в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за независимостта и отговорността на вътрешния одитор, включително правото на вътрешния одитор да сезира Съда на Европейския съюз.
ДЯЛ V
ВЪЗЛАГАНЕ НА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Раздел 1
Обхват и принципи на възлагането
Член 101
Определение за обществени поръчки
1. Обществените поръчки са възмездни договори, сключени в писмена форма между един или повече икономически оператори и един или повече възложители по смисъла на членове 117 и 190, с цел да се получи срещу заплащане на цена, платена изцяло или частично от бюджета, доставката на движимо или недвижимо имущество, изпълнението на строителни работи или предоставянето на услуги.
Тези договори обхващат:
а)
поръчките за недвижими имоти;
б)
поръчките за доставки;
в)
поръчките за строителство;
г)
поръчките за услуги.
2. Рамковите споразумения са споразумения между един или повече икономически оператори и един или повече възложители, чиято цел е да се определят условията на договорите, които ще бъдат сключени през даден период, по-конкретно относно цените и, при необходимост, предвидените количества. Рамковите споразумения се уреждат от разпоредбите на настоящия дял във връзка с процедурата за възлагане на обществени поръчки, включително обявяването.
3. Освен в случаите по членове 106-109, настоящият дял не се прилага за безвъзмездните средства, нито за договорите за техническа помощ, сключени с ЕИБ или Европейския инвестиционен фонд.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за определението и обхвата на договорите за възлагане на обществени поръчки, включително рамковите споразумения и отделните договори.
Член 102
Принципи, приложими за обществените поръчки
1. Всички обществени поръчки, финансирани изцяло или частично от бюджета, са в съответствие с принципите на прозрачност, пропорционалност, равно третиране и недопускане на дискриминация.
2. Всички договори за възлагане на обществени поръчки са обект на процедура, която се провежда при осигуряване на конкуренция на възможно най-широка основа, освен когато се използва процедурата на договаряне, посочена в член 104, параграф 1, буква г).
Възлагащите органи не може да използват рамкови споразумения неправомерно или по начин, имащ за своя цел или като резултат предотвратяването, ограничаването или нарушаването на конкуренцията.
Раздел 2
Публикуване
Член 103
Публикуване на обществените поръчки
1. Всички обществени поръчки, чиято стойност надвишава праговете, предвидени в член 118 или член 190, се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз от възложителите.
Обявленията за обществени поръчки се публикуват предварително, освен в случаите, посочени в член 104, параграф 2, и по отношение на обществените поръчки за услуги, обхванати от приложение IIБ към Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, доставки и услуги (17).
Публикуването на определена информация, след като обществената поръчка е вече възложена, може да отпадне, когато това би попречило на прилагането на закона, би било в разрез с обществения интерес, би увредило законните стопански интереси на публични или частни предприятия или би могло да наруши лоялната конкуренция помежду им.
2. Обществените поръчки на стойност под праговете, предвидени в член 118 или член 190, и обществените поръчки за услуги, посочени в приложение IIБ към Директива 2004/18/ЕО, се обявяват с подходящи средства.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изискванията, приложими към обявяването на поръчки и публикуването на обявления.
Раздел 3
Процедури за възлагане на обществени поръчки
Член 104
Процедури за възлагане
1. Процедурите за възлагане на обществени поръчки се провеждат под една от следните форми:
а)
открита процедура;
б)
ограничена процедура;
в)
конкурси;
г)
процедура на договаряне;
д)
състезателен диалог.
Когато дадена обществена поръчка или рамково споразумение представляват интерес за две или повече институции, изпълнителни агенции или органи, посочени в членове 208 и 209, и когато има възможност за постигане на по-голяма ефикасност, съответните възложители се стремят да проведат процедурата за възлагане на обществена поръчка на междуинституционална основа.
Когато дадена обществена поръчка или рамково споразумение са необходими за осъществяването на съвместна дейност между институция и един или повече възложители от държави-членки, процедурата за възлагане на обществена поръчка може да бъде проведена съвместно от институцията и възложителите в определени случаи, които се посочват делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
Процедура за възлагане на обществени поръчки може да бъде проведена съвместно с държави от ЕАСТ и със страни кандидатки за членство в Съюза, при условие че тази възможност е била предвидена изрично в двустранен или многостранен договор.
2. За поръчките, чиято стойност надвишава праговете, предвидени в член 118 или в член 190, прилагането на процедурата на договаряне се разрешава единствено в случаите, предвидени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете процедури за възлагане, съвместното възлагане, поръчките с ниска стойност и плащането по фактури.
Член 105
Съдържание на тръжната документация
В тръжната документация се дава пълно, ясно и точно описание на предмета на поръчката и се посочват критериите за отстраняване, подбор и възлагане, приложими за поръчката.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за съдържанието на тръжната документация, включително възможността и условията за преразглеждане на цените и техническите спецификации.
Член 106
Критерии за отстраняване, приложими за участието в процедури за възлагане на обществени поръчки
1. Кандидатите или оферентите се отстраняват от участие в процедурите за възлагане на обществени поръчки, в случай че:
а)
са обявени в несъстоятелност или са в ликвидация, тяхната дейност е под разпореждане на съда, са сключили споразумение с кредиторите, са преустановили дейността си, са обект на производство по тези въпроси или се намират в аналогично положение в резултат на подобна процедура, предвидена в националните законови или подзаконови актове;
б)
те или лицата с правомощия за представителство, вземане на решения или контрол спрямо тях са осъдени за престъпление по служба с влязла в сила присъда от компетентен орган на държава-членка;
в)
са признати за виновни за тежко нарушение при упражняване на професионалната си дейност, доказано с всякакви средства, които възложителят може да обоснове, включително с решения на ЕИБ и на международни организации;
г)
не са изпълнили своите задължения, свързани с плащането на вноски за социално осигуряване или плащането на данъци в съответствие с правните разпоредби на страната, в която са установени, или с тези на страната на възложителя, или с тези на страната, в която трябва да се изпълни поръчката;
д)
те или лицата с правомощия за представителство, вземане на решения или контрол спрямо тях са осъдени с влязла в сила присъда за измама, корупция, участие в престъпна организация, изпиране на пари или всякаква друга незаконна дейност, ако тази незаконна дейност накърнява финансовите интереси на Съюза;
е)
са обект на административна санкция, посочена в член 109, параграф 1.
Букви а)-г) от първа алинея не се прилагат в случай на закупуване при особено изгодни условия на стоки от доставчик, който е в процес на окончателна ликвидация на своята дейност, или от синдици или ликвидатори по производство по несъстоятелност, чрез споразумение с кредиторите или друга подобна процедура съгласно националното законодателство.
Букви б) и д) от първа алинея не се прилагат, когато кандидатите или оферентите може да докажат, че са приети адекватни мерки по отношение на лицата с правомощия за представителство, вземане на решения или контрол спрямо тях, по отношение на които лица е издадено съдебното решение, посочено в буква б) или буква д) от първа алинея.
2. В случай на процедура на договаряне, когато по технически или художествени причини или по причини, свързани със защитата на изключителни права, поръчката може да бъде възложена само на конкретен икономически оператор, институцията може да реши да не отстрани този икономически оператор на посочените в параграф 1, първа алинея, букви а), в) и г) основания, ако това е наложително, за да се осигури непрекъснатостта на дейността на институцията. В такъв случай институцията надлежно мотивира решението си.
3. Кандидатите или оферентите удостоверяват, че не се намират в някое от положенията, посочени в параграф 1. При все това възложителят може да не изисква това удостоверяване при поръчки с много ниска стойност.
За целите на правилното прилагане на параграф 1, кандидатът или оферентът при поискване от възлагащия орган:
а)
когато кандидатът или оферентът е юридическо лице - да предостави информация за собствеността или управлението, контрола и правомощието за представителство на юридическото лице, както и да удостовери, че не се намира в някое от положенията, посочени в параграф 1;
б)
когато е предвидено подизпълнение - да удостовери, че подизпълнителят не се намира в някоя от ситуациите, посочени в параграф 1.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за:
а)
критериите за отстраняване, приложими за участието в процедури за възлагане на обществени поръчки, в това число правилата относно незаконните дейности, представляващи основание за отстраняване;
б)
какви доказателства може да са достатъчни, за да се покаже липсата на положение за отстраняване;
в)
срока на отстраняване. Това отстраняване не може да надхвърля 10 години.
Член 107
Критерии за отстраняване, приложими при възлагане на обществени поръчки
1. Не се възлага поръчка на кандидати или оференти, които в хода на процедурата за възлагане на тази поръчка:
а)
се намират в положение на конфликт на интереси;
б)
са виновни за подаване на декларация с невярно съдържание при представянето на информацията, изискана от възложителя като условие за участие в процедурата за възлагане, или не са представили тази информация;
в)
се намират в някое от положенията за отстраняване от участие в процедурата за възлагане на поръчката, посочени в член 106, параграф 1.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за критериите за отстраняване, приложими в хода на процедурата за възлагане на обществени поръчки, и за определянето на доказателствата, които може да се считат за достатъчни, за да се покаже липсата на положение за отстраняване. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно срока на отстраняване.
Член 108
Централна база данни за отстраняванията
1. Комисията създава и управлява централна база данни за отстраняванията. Тя съдържа подробна информация за кандидатите и оферентите, които са в някое от положенията, посочени в член 106, член 109, параграф 1, първа алинея, буква б) и член 109, параграф 2, буква а). Посочената база данни е обща за институциите, изпълнителните агенции и органите, посочени в член 208. Европейският парламент и Съветът получават ежегодно информация за броя на новите случаи и за общия брой на случаите, въведени в базата данни.
2. Органите на държавите-членки и на третите държави, както и субектите, различни от посочените в параграф 1, които участват в изпълнението на бюджета в съответствие с членове 58 и 61, предоставят на отговорния разпоредител с бюджетни кредити информация за кандидатите и оферентите, които са в някое от положенията, посочени в член 106, параграф 1, първа алинея, буква д), когато поведението на съответния оператор е увредило финансовите интереси на Съюза. Посоченият разпоредител с бюджетни кредити получава тази информация и възлага на счетоводителя да я въведе в базата данни.
Органите и субектите, посочени в първата алинея, имат достъп до информацията, съдържаща се в базата данни, и може да я вземат предвид, в зависимост от случая и на своя отговорност, при възлагането на обществени поръчки, свързани с изпълнението на бюджета.
3. ЕЦБ, ЕИБ и Европейският инвестиционен фонд имат достъп до информацията, съдържаща се в базата данни, за целите на защитата на средствата им и може да я вземат предвид, в зависимост от случая и на своя отговорност, при възлагането на поръчки съгласно правилата им за възлагане на обществени поръчки.
Те изпращат на Комисията информацията за кандидатите и оферентите, които се намират в някое от положенията, посочени в член 106, параграф 1, първа алинея, буква д), когато поведението на съответните оператори е увредило финансовите интереси на Съюза.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за централната база данни за отстраняванията, включително определянето на стандартни процедури и технически характеристики за управлението на базата данни.
5. На органи на трети държави може да бъде предоставен достъп само когато правилата, установени в член 9 на Регламент (ЕО) № 45/2001, са изпълнени и въз основа на оценка на всеки отделен случай.
Член 109
Административни и финансови санкции
1. Възложителят може да налага административни и/или финансови санкции на:
а)
изпълнителите, кандидатите или оферентите в случаите, посочени в член 107, параграф 1, буква б);
б)
изпълнителите, по отношение на които е установено, че са в съществено неизпълнение на задълженията си по поръчките, финансирани от бюджета.
Независимо от това, във всички случаи възложителят първо дава на заинтересованото лице възможност да представи своите забележки.
2. Санкциите, посочени в параграф 1, са пропорционални на значението на поръчката и на сериозността на неправомерните действия и може да включват:
а)
отстраняване на съответния кандидат или оферент, или изпълнител от поръчките и безвъзмездните средства, финансирани от бюджета, за максимален срок от десет години; и/или
б)
плащането на финансови санкции от кандидата или оферента, или изпълнителя в размер до стойността на тази поръчка.
3. С цел по-голяма степен на защита на финансовите интереси на Съюза, институциите може да вземат решение, в съответствие с принципа на пропорционалност, да публикуват своите решения за налагане на административните или финансовите санкции, посочени в параграф 1, след като процедурата съгласно параграф 1 е била напълно спазена.
При вземането на решението да се публикува решение за налагане на административни или финансови санкции, посочено в първа алинея, се отчитат по-специално сериозността на неправомерното поведение, включително неговото въздействие върху финансовите интереси и имиджа на Съюза, изминалото от нарушението време, продължителността и повтаряемостта на нарушението, наличието на умисъл или степента на небрежност на съответния субект и предприетите от него мерки за поправяне на положението.
Решението за публикуване се включва в решението за налагане на административните или финансовите санкции и изрично предвижда публикуването на решението за налагане на санкции или на резюме на това решение на интернет сайта на институцията.
С цел гарантиране на възпиращо въздействие публикуваното резюме включва името на отговорното за неправомерното поведение лице, кратко описание на това нарушение, съответната програма и срока на отстраняването и/или размера на финансовите санкции.
Решението се публикува, след като са били изчерпани правните средства за обжалване на решението или след изтичането на крайния срок за обжалване, като то остава на интернет сайта до края на срока на отстраняване или до 6 месеца след плащането на финансовите санкции, в случай че те са били единствената предприета мярка.
Когато са засегнати физически лица, решението за публикуване се взема при отчитане на правото на неприкосновеност на личния живот и при надлежно спазване на правата, предвидени в Регламент (ЕО) № 45/2001.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за различните административни и финансови санкции за оферентите или кандидатите, които са направили декларации с невярно съдържание, съществени грешки, нередности или измами, или тежко са нарушили договорните си задължения.
Член 110
Критерии за възлагане на поръчките
1. Поръчките се възлагат въз основа на критерии за възлагане, приложими за съдържанието на офертите, след като се провери способността на икономическите оператори, които не са отстранени от участие съгласно членове 106 и 107 и член 109, параграф 2, буква а), въз основа на критериите за подбор, съдържащи се в документите относно процедурата за възлагане на поръчката.
2. Поръчките се възлагат чрез процедурата за автоматично възлагане или чрез процедурата за възлагане на оферента, представил икономически най-изгодната оферта.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно определянето на критериите за подбор и критериите за възлагане. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно документите, доказващи икономическия и финансов капацитет и доказателствата за технически и професионален капацитет, както и подробни правила относно електронните търгове и офертите с необичайно ниска стойност.
Член 111
Представяне на оферти
1. Организацията на представянето на офертите гарантира наличието на истинска конкуренция, както и поверителността на съдържанието на офертите до едновременното им отваряне.
2. Комисията гарантира чрез подходящи средства и при условията на член 95, че оферентите може да въвеждат съдържанието на офертите и евентуални подкрепящи доказателства в електронен формат („електронно възлагане на обществени поръчки“).
Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета за напредъка по изпълнението на настоящата разпоредба в срок 28 октомври 2014 г. и на редовни интервали след това.
3. Ако бъде счетено за уместно и пропорционално, възложителят може да изиска от оферентите да предоставят предварително обезпечение като гаранция, че представените оферти няма да бъдат оттеглени.
4. С изключение на поръчките с ниска стойност, посочени в член 104, параграф 3, заявленията и офертите се отварят от комисия по отварянето, назначена за тази цел. Всички оферти или заявления, които са обявени от комисията като неотговарящи на посочените условия, се отхвърлят.
5. Всички заявления за участие или оферти, обявени от комисията по отварянето за отговарящи на определените условия, се оценяват въз основа на критериите, предвидени в документите относно процедурата за възлагане на поръчката, за да се предложи на възложителя да възложи поръчката или да организира електронен търг.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за представянето на оферти и установяването на сроковете за получаване на оферти и заявления за участие, сроковете за достъп до тръжната документация и сроковете при спешни случаи. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно различните методи на комуникация и подробните правила относно възможността за тръжна гаранция, отварянето на офертите, заявленията за участие и комисията за оценка на офертите и заявленията за участие.
Член 112
Принципи на равно третиране и на прозрачност
1. Докато процедурата за възлагане на обществена процедура е в ход, всички контакти между възложителя и кандидатите или оферентите трябва да отговарят на условия, които гарантират прозрачност и равно третиране. Те не може да водят до изменения в условията на поръчката или в условията на първоначално подадената оферта.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за принципите на равно третиране и на прозрачност. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно позволените контакти между възложителите и оферентите по време на процедурата на възлагане на поръчката, минималните изисквания за протокола от оценката и минималната информация във връзка с решението на възложителя.
Член 113
Решение за възлагане
1. Разпоредителят с бюджетни кредити решава на кого да се възложи поръчката съгласно критериите за подбор и възлагане, определени предварително в документите относно процедурата за възлагане на поръчката и в правилата за възлагане на обществени поръчки.
2. Възложителят уведомява всички кандидати или оференти, чиито заявления или оферти са отхвърлени, за основанията, на които е взето решението и за продължителността на периода на изчакване, посочен в член 118, параграф 2. Възложителят уведомява всички оференти, които изпълняват критериите за отстраняване и за подбор и които подадат писмено запитване, за характеристиките и сравнителните предимства на спечелилата оферта и за името на оферента, на когото се възлага поръчката.
Въпреки това не е необходимо да се оповестяват определени подробности, когато оповестяването би попречило на прилагането на закона, би било в разрез с обществения интерес, би увредило законните стопански интереси на публични или частни предприятия или би нарушило лоялната конкуренция между тези предприятия.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за решението за възлагане и подписването и изпълнението на договора.
Член 114
Отмяна на процедурата за възлагане на поръчки
Преди да се подпише договорът, възложителят може да се откаже от поръчката или да отмени процедурата за възлагането, без кандидатите или оферентите да имат право на обезщетение.
Решението се мотивира и се свежда до знанието на кандидатите или оферентите.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за отмяната на процедурата за възлагане на поръчки.
Раздел 4
Гаранции и корективни мерки
Член 115
Гаранции
Освен в случай на поръчки с ниска стойност, ако счете за уместно и пропорционално, възложителят може, индивидуално за всеки отделен случай и при извършен анализ на риска, да изисква от изпълнителите да предоставят гаранция с цел:
а)
да се осигури пълното изпълнение на поръчката или
б)
да се ограничат финансовите рискове, свързани с плащането на предварителното финансиране.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила, включително критериите за анализ на риска, за гаранциите, изисквани от изпълнителите.
Член 116
Грешки, нередности и измами в рамките на процедурата
1. Когато се установи, че процедурата за възлагане на поръчката е опорочена поради съществени грешки, нередности или измами, възложителят спира временно процедурата и може да предприеме всички необходими мерки, включително и отмяна на процедурата.
Когато след възлагането на поръчката се окаже, че процедурата за възлагане или изпълнението на поръчката са опорочени поради съществени грешки, нередности или измами, възложителят може, в зависимост от достигнатия етап в процедурата, да не сключи договора, да спре временно неговото изпълнениеръчката или при необходимост да прекрати договора.
Когато тези грешки, нередности или измами се дължат на изпълнителя, възложителят може също така да откаже да извърши плащанията, да събере вече изплатените суми или да прекрати всички договори, сключени с този изпълнител, пропорционално на сериозността на грешките, нередностите или измамите.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за спирането на изпълнението на договора в случай на грешки, нередности и измами.
ГЛАВА 2
Разпоредби, приложими за поръчките, възлагани от институциите за техни нужди
Член 117
Възложител
1. Институциите се считат за възложители, когато възлагат поръчки за свои нужди. Те делегират в съответствие с член 65 правомощията, необходими за упражняване на функциите на възложител.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за делегирането на функциите на възложител, включително установяването на подходящото равнище за изчисляването на праговете.
Член 118
Приложими прагове
1. При спазване на дял IV на втора част, в Директива 2004/18/ЕО са предвидени праговете, които определят:
а)
условията за публикуване, посочени в член 103;
б)
избора на процедурите, посочени в член 104, параграф 1;
в)
съответните срокове.
2. При спазване на изключенията и условията, определени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, при поръчки, попадащи в приложното поле на Директива 2004/18/ЕО, възложителят не подписва договор или рамково споразумение със спечелилия поръчката оферент до изтичането на период на изчакване.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за приложимите прагове, отделните договори и договорите, включващи обособени позиции, оценката на стойността на определени договори и периода на изчакване преди подписването на договора.
Член 119
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
1. В процедурите за възлагане на поръчки може да участват при равни условия всички физически и юридически лица, попадащи в обхвата на Договорите, и всички физически и юридически лица от трета държава, която е сключила със Съюза специално споразумение в областта на обществените поръчки, при условията, предвидени в това споразумение.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила по отношение на доказателствата за право на участие в обществени поръчки.
2. OLAF упражнява правомощията, предоставени на Комисията с Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (18), да извършва проверките и контрола на място в държавите-членки и, в съответствие със споразуменията за сътрудничество и взаимопомощ, които са в сила, в трети държави и в помещенията на международни организации.
Член 120
Правила на Световната търговска организация относно възлагането на поръчки
Когато се прилага Многостранното споразумение относно обществените поръчки, сключено в рамките на Световната търговска организация, процедурите за възлагане на обществени поръчки са отворени и за граждани на държавите, които са ратифицирали посоченото споразумение, при условията, предвидени в него.
ДЯЛ VI
БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА
ГЛАВА 1
Обхват и форма на безвъзмездните средства
Член 121
Обхват на безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства представляват преки финансови помощи, отпускани безвъзмездно от бюджета, с цел финансиране на:
а)
дейност, предназначена да подпомогне постигането на цел на политиката на Съюза;
б)
функционирането на орган, който преследва цел от общ интерес на Съюза или има цел, съставляваща част от политика на Съюза и подкрепяща такава политика („безвъзмездни средства за оперативни разходи“).
Безвъзмездните средства се предвиждат или в писмено споразумение, или в решение на Комисията, за което бенефициерът на безвъзмездни средства се уведомява.
Комисията може да установи защитена електронна система за връзка с бенефициерите.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробното уточняване на обхвата на безвъзмездните средства и относно правилата, определящи дали трябва да се използват споразумения или решения за отпускане на безвъзмездни средства. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробностите по отношение на електронната система за връзка, включително условията, при които да се считат за оригинали и да бъдат подписани документи, представени с помощта на тези системи, включително споразумения за отпускане на безвъзмездни средства, и използването на рамкови партньорства.
2. Не представляват безвъзмездни средства по смисъла на настоящия дял:
а)
разходите за членовете и служителите на институциите и вноските за Европейските училища;
б)
обществените поръчки, посочени в член 101, помощите, изплатени като макрофинансово подпомагане, и бюджетното подпомагане;
в)
финансовите инструменти, както и акционерните или дяловите участия в международни финансови институции, като например Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР), или специализираните органи на Съюза, като например Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ);
г)
вноските, изплащани от Съюза за участие в органи, в които той членува;
д)
разходите, изпълнявани в режим на споделено управление и непряко управление по смисъла на членове 58, 59 и 60, освен ако не е предвидено друго във финансовите правила, приложими за бюджета на субектите или лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в) или в споразуменията за възлагане;
е)
вноските за изпълнителните агенции, посочени в член 62, изплащани по силата на акта за учредяването на всяка от агенциите;
ж)
разходите във връзка с риболовните пазари, посочени в член 3, параграф 2, буква е) от Регламент (ЕО) № 1290/2005 на Съвета от 21 юни 2005 г. относно финансирането на Общата селскостопанска политика (19);
з)
възстановяването на пътни и дневни разходи, направени от лица, поканени или упълномощени от институциите, или, когато е уместно, всякакви други обезщетения, изплатени на тези лица;
и)
присъдените на конкурси награди, по отношение на които се прилага дял VII на първа част.
3. Отстъпките по лихвените проценти и субсидиите за гаранционни такси се считат за безвъзмездни средства, ако не са комбинирани в една-единствена мярка с финансовите инструменти, посочени в дял VIII на първа част.
Разпоредбите на настоящия дял се прилагат към тези отстъпки и субсидии, с изключение на:
а)
принципа на съфинансиране, установен в член 125, параграф 3;
б)
принципа на недопускане на печалба, установен в член 125, параграф 4;
в)
за дейности, чиято цел е засилване на финансовия капацитет на бенефициера или генерирането на приход, оценката на финансовия капацитет на заявителя, посочена в член 132, параграф 1;
4. Всяка институция може да предоставя безвъзмездни средства за комуникационни дейности, когато, поради надлежно обосновани причини, използването на процедури за възлагане на обществени поръчки не е подходящо.
Член 122
Бенефициери
1. Когато няколко субекта отговарят на критериите за получаване на безвъзмездни средства и заедно формират един субект, този субект може да бъде третиран като единствен бенефициер, включително когато субектът е създаден специално за целите на изпълнение на дейността, която подлежи на финансиране с безвъзмездните средства.
2. За целите на настоящия дял следните субекти се считат за субекти, свързани с бенефициера:
а)
субекти, формиращи бенефициера в съответствие с параграф 1;
б)
субекти, които отговарят на критериите за допустимост и които не са в никое от положенията, посочени в член 131, параграф 4, и които имат връзка с бенефициера, по-специално правна връзка или връзка посредством собствения капитал, която не е ограничена нито до дейността, нито е създадена с единствената цел на нейното изпълнение.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно минималното съдържание на споразуменията или решенията за отпускане на безвъзмездни средства, в частност, когато безвъзмездните средства се отпускат на няколко субекта, конкретните задължения на координатора, по целесъобразност, и на другите бенефициери, приложимият режим на отговорност и условията за добавяне или отстраняване на бенефициер.
Член 123
Форми на безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства може да бъдат отпуснати под формата на:
а)
възстановяване на определена част от действително направените допустими разходи, посочени в член 126;
б)
възстановяване въз основа на единичните разходи;
в)
еднократни суми;
г)
финансиране с единна ставка;
д)
комбинация от формите, посочени в букви а)-г).
2. При определяне на подходящата форма на безвъзмездни средства се отчитат в максимално възможна степен интересите и счетоводните методи на потенциалните бенефициери.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно правилата за различните форми на безвъзмездните средства, включително безвъзмездните средства с ниска стойност.
Член 124
Еднократни суми, единични разходи и финансиране с единна ставка
1. Без да се засягат разпоредбите на основния акт, използването на еднократни суми, единични разходи или финансиране с единна ставка се разрешава с решение на Комисията, гарантиращо зачитане на принципа на равно третиране на бенефициерите за една и съща категория дейности или работни програми.
Когато максималната сума на безвъзмездните средства не надвишава сумата на безвъзмездни средства с ниска стойност, разрешението може да бъде дадено от компетентния разпоредител с бюджетни кредити.
2. Разрешението е подкрепено най-малко от следното:
а)
обосновка на уместността на тези форми на финансиране с оглед на естеството на подкрепяните дейности или работни програми, както и с оглед на рисковете от нередности и измами и разходите за контрол;
б)
посочване на разходите или категориите разходи, обхванати от еднократни суми, единични разходи или финансиране с единна ставка, които не включват недопустими съгласно приложимите правила на Съюза разходи;
в)
описание на методите за определяне на еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка, както и на условията за гарантиране в разумна степен на спазване на принципите за недопускане на печалба и за съфинансиране и за избягване на двойно финансиране на разходи. Тези методи се основават на:
i)
статистически данни или подобни обективни средства; или
ii)
подход, специфичен за всеки бенефициер, чрез използване на заверени или подлежащи на одит ретроспективни данни на бенефициера или на обичайните му практики за определяне и анализ на разходите.
3. Когато бъде разрешено използване на обичайните практики на бенефициера за определяне и анализ на разходите, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да оцени съответствието на тези практики с посочените в параграф 2 условия предварително или чрез подходяща стратегия за последващ контрол.
Ако съответствието на обичайните практики на бенефициера за определяне и анализ на разходите с условията, посочени в параграф 2, е установено предварително, размерът на еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка, определен чрез прилагане на тези практики, не се подлага на последващи проверки.
Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да счете, че обичайните практики на бенефициера за определяне и анализ на разходите съответстват на условията, посочени в параграф 2, ако те се приемат от националните органи по сравними схеми за финансиране.
4. В решението или споразумението за отпускане на безвъзмездни средства може да се разреши или да се наложи финансиране под формата на единни ставки на косвените разходи на бенефициера в размер до 7 % от общите допустими преки разходи за дейността, освен когато бенефициерът получава безвъзмездни средства за оперативни разходи, финансирани от бюджета. Максималният размер от 7 % може да бъде надвишен въз основа на мотивирано решение на Комисията.
5. Собствениците на МСП и други физически лица, които не получават заплата, може да обявят допустими разходи за персонал за работата, извършена по дейност или работна програма, въз основа на единични разходи, определени посредством решение на Комисията.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка.
ГЛАВА 2
Принципи
Член 125
Общи принципи, приложими за безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства се отпускат съобразно принципите на прозрачност и на равно третиране.
2. Без да се засяга член 130, не се допуска кумулиране или отпускане със задна дата на безвъзмездните средства.
3. Безвъзмездните средства включват съфинансиране, без да се засягат специалните правила, определени в дял IV на втора част.
Освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго, статутът и финансирането на политическите партии на европейско равнище са установени в Регламент (ЕО) № 2004/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 4 ноември 2003 г. относно статута и финансирането на политическите партии на европейско равнище (20).
4. Безвъзмездните средства не може да имат за цел или резултат реализирането на печалба в рамките на дейността или на работната програма на бенефициера („принцип на недопускане на печалба“).
Първата алинея не се прилага по отношение на:
а)
дейностите, чиято цел е засилване на финансовия капацитет на бенефициера или дейностите, които генерират приход, за да се гарантира тяхната непрекъснатост след периода на финансиране от Съюза, предвиден в решението или споразумението за отпускане на безвъзмездни средства;
б)
стипендиите за образование, изследователска дейност или професионално обучение, отпуснати на физически лица.
в)
друга пряка помощ, изплатена на най-нуждаещи се физически лица, като безработни лица и бежанци;
г)
безвъзмездните средства въз основа на единна ставка и/или еднократни суми и/ или единични разходи, когато те отговарят на условията по член 124, параграф 2;
д)
безвъзмездните средства с ниска стойност.
Когато се реализира печалба, Комисията има право да извърши събиране на процент от печалбата, който отговаря на вноската на Съюза за допустимите разходи, действително извършени от бенефициера за изпълнение на дейността или работната програма.
5. За целите на настоящия дял печалбата се определя като излишъкът на приходите спрямо допустимите разходи, направени от бенефициера, когато се прави заявката за плащане на остатъка.
Приходите, посочени в първа алинея, се ограничават до дохода, генериран от дейността или работната програма, както и целевите финансови вноски от донори за финансирането на допустимите разходи.
В случай на безвъзмездни средства за оперативни разходи, сумите, предвидени за натрупване на резерви, не се вземат предвид за целите на проверката на спазването на принципа за недопускане на печалба.
6. Ако политическа партия на равнището на Съюза реализира излишък на приходите спрямо разходите в края на финансова година, за която е получила безвъзмездни средства за оперативни разходи, чрез дерогация от установения в параграф 4 принцип за недопускане на печалба част от този излишък в размер до 25 % от общите приходи за посочената година може да бъде пренесена за следващата година, при условие че се използва преди края на първото тримесечие на тази следваща година.
За целите на проверката на спазването на принципа за недопускане на печалба не се вземат предвид собствените средства, по-специално даренията и приходите от членски внос, натрупани при годишната дейност на политическа партия на равнището на Съюза, които надвишават 15 % от поеманите от бенефициера допустими разходи.
Втора алинея не се прилага, ако финансовите резерви на политическа партия на равнището на Съюза надвишават 100 % от средните й годишни приходи.
7. На Европейската инвестиционна банка или ЕИБ може да бъдат отпуснати, без покани за представяне на предложения, безвъзмездни средства за дейности, свързани с предоставянето на техническа помощ. В такива случаи член 131, параграфи 2-5 и член 132, параграф 1 не се прилагат.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210за допълване на общите принципи, приложими за безвъзмездните средства, включително принципа за недопускане на печалба и принципа на съфинансиране. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно определението за техническа помощ.
Член 126
Допустими разходи
1. Безвъзмездните средства не надвишават общ таван, изразен като абсолютна стойност, който се определя въз основа на прогнозните допустими разходи.
Безвъзмездните средства не надвишават допустимите разходи.
2. Допустимите разходи са действително направени от бенефициера на безвъзмездни средства разходи, които отговарят на всички изброени по-долу критерии:
а)
направени са през периода на осъществяване на дейността или работната програма, с изключение на разходите във връзка с окончателните отчети и одиторските заверки;
б)
посочени са в прогнозния общ бюджет за дейността или работната програма;
в)
необходими са за изпълнението на дейността или работната програма, за които се отпускат безвъзмездните средства;
г)
възможно е да бъдат установени и проверени, по-специално като се записват в счетоводната документация на бенефициера и се определят съгласно приложимите счетоводни стандарти на държавата, в която бенефициерът е установен, и в съответствие с неговите обичайни практики за определяне и анализ на разходите;
д)
отговарят на разпоредбите на приложимото данъчно и социално законодателство;
е)
те са приемливи, обосновани и отговарят на принципа на добро финансово управление, по-специално от гледна точка на икономичността и ефикасността.
3. Поканите за представяне на предложения посочват категориите разходи, считани за допустими за финансиране от Съюза.
Без да се засяга основният акт и в допълнение към параграф 2, следните категории разходи се считат за допустими, ако отговорния разпоредител с бюджетни кредити ги е посочил като такива в поканата за представяне на предложения:
а)
разходи за гаранция за предварителното финансиране, представена от бенефициера на безвъзмездните средства, когато такава гаранция е изискана от отговорния разпоредител с бюджетни кредити съгласно член 134, параграф 1;
б)
разходи за външни одити, когато такива одити са изискани от отговорния разпоредител с бюджетни кредити в подкрепа на исканията за плащане;
в)
данък добавена стойност („ДДС“), когато не е възстановим по приложимото национално законодателство за ДДС и е платен от бенефициер, различен от данъчно незадължено лице, както е определено в член 13, параграф 1, първа алинея от Директива 2006/112/ЕО на Съвета от 28 ноември 2006 г. относно общата система на данъка върху добавената стойност (21);
г)
разходи за амортизация, при условие че те са действително направени от бенефициера;
д)
разходи за заплати на персонала от националните администрации, до размера, в който те съответстват на разходите за дейности, които съответните обществени органи не биха извършили, ако въпросният проект не е бил започнат.
4. Разходите, направени от субекти, свързани с бенефициера, както е описано в член 122, може да се приемат за допустими от отговорния разпоредител с бюджетни кредити по поканата за представяне на предложения. В този случай се прилагат едновременно следните условия:
а)
съответните субекти са посочени в споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства;
б)
съответните субекти изпълняват правилата, приложими за бенефициера съгласно споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства по отношение на допустимостта на разходите и правата на Комисията, OLAF и Сметната палата за провеждане на проверки и одити.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно допълнителни уточнения във връзка с допустимите разходи.
Член 127
Съфинансиране в натура
1. Съфинансирането под формата на вноски в натура не се взема предвид за целите на изчисляването на печалбата, генерирана от безвъзмездните средства.
2. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да приеме вноски в натура като съфинансиране, ако прецени, че е необходимо или целесъобразно. Когато съфинансирането в натура се предлага в подкрепа на безвъзмездни средства с ниска стойност и отговорният разпоредител с бюджетни кредити е решил да го откаже, той обосновава защо това е ненужно или нецелесъобразно.
Тези вноски не надвишават:
а)
размера на фактически извършените разходи от трети лица, надлежно удостоверени от счетоводна документация;
б)
или, при липса на подобни документи, разходите, които съответстват на общоприетите разходи на въпросния пазар.
Вноските в натура се представят отделно в прогнозния бюджет, така че да се отразят общите средства, заделени за тази дейност. Единичната стойност на тези вноски се оценява в предварителния бюджет и не подлежи на по-нататъшна промяна.
Вноските в натура зачитат националните правила в данъчната област и в областта на социалната сигурност.
Член 128
Прозрачност
1. Безвъзмездните средства са предмет на работна програма, която се публикува, преди да започне изпълнението й.
Тази работна програма се изпълнява чрез публикуването на покани за представяне на предложения, освен в надлежно обосновани извънредни случаи на спешност или когато характеристиките на бенефициера или на дейността го налагат като единствена възможност за определена дейност, или когато бенефициерът е посочен в основен акт.
Първата алинея не се прилага за помощ за управление на кризи, операции за гражданска защита или операции за предоставяне на хуманитарна помощ.
2. В поканите за представяне на предложения се посочва планираната дата, до която всички заявители ще бъдат информирани за резултатите от оценката на техните заявления и индикативната дата за подписване на споразумения за отпускане на безвъзмездни средства или уведомяване за решенията за отпускане на безвъзмездни средства.
Тези дати се определят въз основа на следните периоди:
а)
за информиране на всички заявители за резултатите от оценката на техните заявления - максимум шест месеца, считано от крайната дата за подаване на пълните предложения;
б)
за подписване със заявителите на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства или за уведомяването им за такива решения - максимум три месеца, считано от датата на информиране на успешните заявители.
Тези срокове може да бъдат адаптирани, за да се вземе предвид времето, необходимо за съобразяване със специфичните процедури, които могат да бъдат изисквани в основния акт в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (22) и може да бъдат надхвърлени в изключителни, надлежно обосновани случаи, по-специално за сложни дейности, когато е налице голям брой предложения или закъснения по вина на заявителите.
Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити докладва в годишния си отчет за дейността за средната продължителност на сроковете, използвани за информиране на заявителите, за подписване на споразумения за отпускане на безвъзмездни средства или за уведомяване за решенията за отпускане на безвъзмездни средства. В случай на надхвърляне на сроковете, посочени във втората алинея, оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити посочва причините за това и ако липсва надлежна обосновка в съответствие с трета алинея, предлага коригиращо действие.
3. Всички безвъзмездни средства, отпуснати през финансовата година, се публикуват ежегодно в съответствие с член 35, параграфи 2 и 3.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за изискванията за работната програма, съдържанието на поканите за представяне на предложения, изключенията от тези покани, информацията за заявителите и последващото публикуване.
Член 129
Принцип на некумулативно отпускане
1. Всяка дейност може да води до отпускането само на една сума безвъзмездни средства от бюджета за един бенефициер, освен ако е разрешено друго в съответните основни актове.
На един бенефициер може да бъде отпусната само една сума безвъзмездни средства за оперативни разходи от бюджета за финансовата година.
Заявителят незабавно информира разпоредителите с бюджетни кредити за всякакви многократни заявления и многократни плащания на безвъзмездни средства, свързани с една и съща дейност или с една и съща работна програма.
При никакви обстоятелства едни и същи разходи не може да се финансират два пъти от бюджета.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за принципа на некумулативно отпускане на безвъзмездни средства.
Член 130
Принцип на забрана за отпускане със задна дата
1. Безвъзмездни средства може да бъдат отпуснати за дейност, която вече е започнала, ако заявителят може да обоснове необходимостта от започване на дейността преди подписването на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или преди уведомлението за решението за отпускане на безвъзмездни средства.
В такива случаи допустимите за финансиране разходи не предхождат датата на подаване на заявлението за безвъзмездни средства, освен в надлежно обосновани извънредни случаи, предвидени в основния акт, или в случай на изключителна спешност за помощ за управление на кризи, операции за гражданска защита и операции за хуманитарна помощ или в ситуации на предстояща или непосредствена опасност, която заплашва да ескалира във въоръжен конфликт или да дестабилизира дадена държава, когато включването на Съюза на ранен етап би било от голямо значение за предотвратяване на конфликта.
Безвъзмездни средства не може да бъдат отпускани със задна дата за вече приключени дейности.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила относно принципа за неотпускането на безвъзмездни средства със задна дата.
2. В случай на безвъзмездни средства за оперативни разходи, споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се подписва или решението за отпускане на безвъзмездни средства се обявява в срок от шест месеца след началото на бюджетната година на бенефициера. Допустимите за финансиране разходи не може да бъдат направени преди подаването на заявлението или преди началото на финансовата година на бенефициера.
ГЛАВА 3
Процедура за отпускане
Член 131
Заявления за безвъзмездни средства
1. Заявленията за безвъзмездни средства се представят в писмена форма, включително, по целесъобразност, в защитен електронен формат.
Когато счита това за осъществимо, Комисията предоставя възможността за подаване на заявления за безвъзмездни средства онлайн.
2. Заявленията за безвъзмездни средства са допустими, ако са подадени от следните лица:
а)
юридически лица; или
б)
физически лица, доколкото това се изисква от естеството или характеристиките на дейността или целта, преследвана от заявителя.
За целите на първа алинея, буква а) заявленията за безвъзмездни средства може да бъдат допустими, ако са подадени от субекти, които нямат правосубектност съгласно приложимото национално право, при условие че техните представители имат способността да поемат правни задължения от името на субекта и предоставят гаранции за защитата на финансовите интереси на Съюза, които са равностойни на гаранциите, предоставени от юридическите лица.
3. В заявлението се посочва правният статут на заявителя и се показва неговият финансов и оперативен капацитет да изпълни предложената дейност или работна програма.
За целта заявителят подава клетвена декларация и - освен ако безвъзмездните средства не са с ниска стойност, всички оправдателни документи, изисквани от отговорния разпоредител с бюджетни кредити въз основа на оценка на риска. Предварително изискуемите документи се посочват в поканата за представяне на предложения.
Проверката на финансовия капацитет не се прилага към физически лица стипендианти, към физически лица, които са сред най-нуждаещите се и получават пряка помощ, към публични органи или към международни организации. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в зависимост от оценка на риска, да отмени задължението за проверка на оперативния капацитет на публични органи или международни организации.
4. Член 106, параграф 1 и членове 107, 108 и 109 се прилагат и по отношение на заявителите за безвъзмездни средства. Заявителите удостоверяват, че не се намират в някое от положенията, посочени в тези членове. Въпреки това, отговорният разпоредител с бюджетни кредити не изисква това удостоверяване:
а)
за безвъзмездни средства с ниска стойност;
б)
когато такова удостоверение е предоставено наскоро в рамките на друга процедура за отпускане.
5. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да налага на заявителите административни и финансови санкции, които са ефективни, пропорционални и възпиращи, при условията на член 109.
Тези санкции може да се налагат също и на бенефициери, които в момента на представяне на заявлението или по време на изпълнението на безвъзмездните средства са представили декларации с невярно съдържание при предоставянето на информацията, изисквана от отговорния разпоредител с бюджетни кредити, или не са предоставили тази информация.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за организацията, свързана със заявленията за безвъзмездни средства, доказателствата за непопадане в положение за отстраняване, заявителите без юридическа правосубектност, юридическите лица, формиращи един заявител, финансовите и административните санкции, критериите за допустимост и безвъзмездните средства с ниска стойност.
Член 132
Критерии за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства
1. Критериите за подбор, обявени предварително в поканата за оферти трябва да дават възможност за оценка на способността на заявителя да осъществи предложената дейност или работна програма.
2. Критериите за отпускане на безвъзмездни средства, обявени предварително в поканата за представяне на предложения, дават възможност да се оцени качеството на представените предложения спрямо набелязаните цели и приоритети.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за критериите за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства.
Член 133
Процедура за оценяване
1. Предложенията се оценяват въз основа на предварително обявени критерии за подбор и за отпускане на средствата, за да се определят предложенията, които може да бъдат финансирани.
2. След това въз основа на оценката, предвидена в параграф 1, отговорният разпоредител с бюджетни кредити съставя списък на одобрените бенефициери и суми.
3. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити информира писмено заявителите за решенията по техните заявления. В случай че заявената сума не е отпусната, съответната институция посочва основанията за отхвърляне на заявлението, с конкретно позоваване на критериите за подбор и отпускане на средствата.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за оценката и отпускането на безвъзмездните средства и информирането на заявителите.
ГЛАВА 4
Плащане и контрол
Член 134
Гаранция за предварителното финансиране
1. Ако счете за уместно и пропорционално, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, индивидуално за всеки отделен случай и при извършен анализ на риска, да изиска от бенефициера да предостави предварително гаранция с цел да се ограничат финансовите рискове, свързани с плащането на предварителното финансиране.
2. Независимо от параграф 1 не се изискват гаранции в случай на безвъзмездни средства с ниска стойност.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за гаранцията за предварителното финансиране.
Член 135
Плащане на безвъзмездните средства и контрол
1. Размерът на безвъзмездните средства става окончателен едва след като отговорният разпоредител с бюджетни кредити приеме окончателните доклади и отчети, без това да засяга последващите проверки от съответната институция, които се извършват своевременно.
2. Ако се установи, че процедурата за отпускане на безвъзмездните средства е опорочена поради съществени грешки, нередности или измами, отговорният разпоредител с бюджетни кредити спира временно процедурата и може да предприеме всички необходими мерки, включително отмяна на процедурата. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити информира незабавно OLAF за предполагаемите случаи на измама.
3. Ако след отпускане на безвъзмездните средства бъде установено, че процедурата по отпускането или усвояването на безвъзмездните средства са опорочени от съществени грешки, нередности, измами или неизпълнение на задължения, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в зависимост от достигнатия етап в процедурата и при условия че на заявителя или бенефициера е дадена възможност да представи своите забележки:
а)
да откаже да сключи споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или да откаже да изпрати уведомление за решението за отпускане на безвъзмездни средства;
б)
да спре временно изпълнението на безвъзмездните средства; или
в)
по целесъобразност да прекрати споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства.
4. Когато такива грешки, нередности или измами се дължат на бенефициера или бенефициерът не изпълни задълженията си по споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в допълнение, да намали безвъзмездните средства или да събере суми, изплатени недължимо съгласно споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства, пропорционално на тежестта на грешките, нередностите или измамите или на неизпълнението на задълженията, при условие че на бенефициера е дадена възможност да представи своите забележки.
5. Когато при контрола или одитите се установят системни или повтарящи се грешки, нередности, измами или неизпълнение на задълженията, които се дължат на бенефициера и имат съществени последици за повече от една безвъзмездна помощ, отпусната на този бенефициер при сходни условия, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да преустанови временно изпълнението на всички засегнати безвъзмездни средства или по целесъобразност да прекрати съответните споразумения или решения за отпускане на безвъзмездни средства с въпросния бенефициер, пропорционално на тежестта на грешките, нередностите, измамите или неизпълнението на задълженията, след като на бенефициера е дадена възможност да представи своите забележки.
След провеждане на процедура по преглед на доказателствата отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в допълнение, да намали безвъзмездните средства или да събере сумите, изплатени недължимо по всички безвъзмездни средства, засегнати от посочените в първата алинея системни или повтарящи се грешки, нередности, измами или неизпълнение на задълженията, които може да бъдат одитирани съгласно споразуменията или решенията за отпускане на безвъзмездни средства.
6. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити определя сумите, които да бъдат приспаднати или събрани, когато е възможно и практически осъществимо, на основата на разходите, които са недължимо декларирани като допустими за всяка съответна безвъзмездна помощ, след приемане на преразгледаните финансови обосновки, представени от бенефициера.
7. Когато не е възможно или практически осъществимо да се определи точно размерът на недопустимите разходи за всяка съответна безвъзмездна помощ, сумите, които трябва да бъдат приспаднати или събрани, може да се определят чрез екстраполиране на процента намаление или събиране, който се прилага по отношение на безвъзмездни средства, за които е било доказано наличието на системни или повтарящи се грешки или нередности, а когато недопустимите разходи не може да служат като основа за определяне на сумите, които да бъдат приспаднати или събрани, чрез прилагането на единна ставка, при спазване на принципа на пропорционалност. На бенефициера се дава възможност да представи своите забележки относно метода на екстраполиране или приложимата единна ставка и да предложи надлежно обоснован алтернативен метод или ставка преди намалението или събирането.
8. Комисията гарантира равно третиране на бенефициерите по дадена програма, по-специално когато тя се изпълнява от няколко отговорни разпоредители с бюджетни кредити.
На бенефициерите се предоставя информация за начините на оспорване на решенията, взети съгласно параграфи 3, 4, 5, 6 и б7 от настоящия член, в съответствие с член 97.
9. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за плащането на безвъзмездните средства и контрола, включително правила относно оправдателните документи и спирането и намаляването на безвъзмездните средства.
Член 136
Срокове за съхраняване на документация
1. Бенефициерите съхраняват документация, оправдателни документи, статистически данни и други записи във връзка с отпуснати безвъзмездни средства за период от пет години след плащането на остатъка и за период от три години в случай на безвъзмездни средства с ниска стойност.
2. Документация във връзка с одити, обжалвания, съдебни дела или подадени искове за вземания, възникнали от изпълнението на проекта, се съхранява до приключването на тези одити, обжалвания, съдебни дела или искове.
ГЛАВА 5
Изпълнение
Член 137
Договори за изпълнение и финансова подкрепа за трети лица
1. Когато изпълнението на дейност или на работна програма изисква предоставянето на финансова подкрепа на трети лица, бенефициерът може да предостави такава финансова подкрепа, при условие че са спазени следните условия:
а)
преди да отпусне безвъзмездните средства, отговорният разпоредител с бюджетни кредити е проверил, че бенефициерът дава адекватни гаранции по отношение на събирането на сумите, дължими на Комисията;
б)
условията за предоставяне на такава подкрепа са строго определени в решението за отпускане на безвъзмездни средства или в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства между бенефициера и Комисията, за да се избегне възможността бенефициерът да действа по своя преценка;
в)
съответните суми са малки, с изключение на случаите, когато финансовата подкрепа е основна цел на дейността.
2. Във всяко решение или споразумение за отпускане на безвъзмездни средства се предвижда изрично правото на Комисията и на Сметната палата да упражняват правомощията си на контрол по отношение на документи, помещения и информация, включително съхраняваната на електронни носители, спрямо всички трети лица, които са получили средства на Съюза.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила във връзка с договорите за изпълнение и финансовата подкрепа за трети лица.
ДЯЛ VII
НАГРАДИ
Член 138
Общи правила
1. Наградите се дават при спазване на принципите на прозрачност и равно третиране. Наградите насърчават постигането на целите на политиките на Съюза.
2. За тази цел наградите са предмет на работна програма, която се публикува преди да започне нейното изпълнение. Работната програма се изпълнява чрез обявяване на конкурси.
Конкурсите за награди с единична стойност 1 000 000 EUR или повече може да се публикуват само ако са предвидени в справките или друг съответен документ, посочен в член 38, параграф 3, буква д).
В правилата на конкурса се определят най-малко условията за участие, в това число критериите за изключване съгласно член 106, параграф 1 и членове 107, 108 и 109, критериите за присъждане, размерът на наградата и условията на плащане.
Наградите не може да се присъждат пряко без конкурс и се публикуват ежегодно в съответствие с член 35, параграфи 2 и 3.
3. Участията в конкурси се оценяват от орган от експерти въз основа на публикуваните конкурсни правила.
Наградите се присъждат след това от отговорния разпоредител с бюджетни кредити въз основа на оценката на органа от експерти, които имат свободата да решат дали да препоръчат присъждането на награди в зависимост от направената от тях оценка на качеството на участващите проекти.
4. Размерът на наградата не се обвързва с извършените от победителя разходи.
5. Когато изпълнението на дадено действие или работна програма изисква присъждането на награди на трети лица от бенефициер на безвъзмездни средства на Съюза, бенефициерът може да присъжда такива награди, при условие че минималното съдържание на правилата на конкурса, посочени в параграф 2, е строго определено в решението за отпускане на безвъзмездни средства или в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства между бенефициера и Комисията, без възможности за действия по собствена преценка.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за наградите, включително програмиране, правила на конкурса, последващо публикуване, оценка, информация и уведомяване на победителите.
ДЯЛ VIII
ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 139
Обхват
1. Финансовите инструменти се разрешават с основен акт.
Без да се засяга първата алинея, финансови инструменти може да бъдат създавани, в надлежно обосновани случаи, без да се разрешават с основен акт, при условие че тези инструменти са включени в бюджета в съответствие с член 49, параграф 1, буква д).
2. Когато помощта на Съюза се предоставя чрез финансови инструменти и комбинирано в една единна мярка с елементите, които са пряко свързани с финансовите инструменти, насочени към същите крайни получатели, включително техническата помощ, отстъпките по лихвените проценти и субсидиите за гаранционни такси, за всички елементи на тази мярка се прилага настоящият дял.
3. Когато финансовите инструменти са комбинирани с безвъзмездни средства, които се финансират от бюджета по дял VI на първа част за елементи, които не са пряко свързани с финансовите инструменти, се водят отделни записи за всеки източник на финансиране.
4. Комисията може да изпълнява финансовите инструменти чрез пряко управление или чрез непряко управление, според предвиденото в основния акт, чрез възлагане на задачи по изпълнението на субектите съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi).
Когато изпълняват финансови инструменти, субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi), може допълнително да възложат, на своя отговорност, част от изпълнението на финансови посредници, при условие че тези субекти гарантират, че финансовите посредници отговарят на критериите, посочени в член 140, параграфи 1, 3 и 5. Финансовите посредници се избират въз основа на открити, прозрачни, пропорционални и недискриминационни процедури, като се избягват конфликти на интереси.
Комисията продължава да носи отговорност за съответствието на рамката за изпълнение за финансовите инструменти с принципа на доброто финансово управление и подкрепя постигането в срок на определените цели на политиките, с измерими постижения и резултати. Комисията носи отговорност за изпълнението на финансовите инструменти, без да се засяга правната и договорната отговорност на субектите, на които е възложено изпълнението, в съответствие с приложимото право.
5. Когато финансовите инструменти се изпълняват чрез споделено управление с държавите-членки, приложимите спрямо тези инструменти разпоредби, включително правилата за вноските за финансовите инструменти, управлявани пряко или непряко в съответствие с настоящия дял, се определят в регламентите, посочени в член 175.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за финансовите инструменти, включително избора на субектите, на които е възложено изпълнението на финансовите инструменти, съдържанието на споразуменията за възлагане, разноските и таксите за управление, специфичните правила за доверителните сметки, прякото изпълнение на финансовите инструменти и избора на ръководство, на финансови посредници и на крайни получатели.
Член 140
Принципи и условия, приложими за финансовите инструменти
1. Финансовите инструменти се използват в съответствие с принципите на добро финансово управление, прозрачност, пропорционалност, недискриминация, равно третиране и субсидиарност и съгласно техните цели и по целесъобразност, срок, определени в основния акт относно тези финансови инструменти.
2. Финансовите инструменти отговарят на следното:
а)
служат за преодоляване на неефективност на пазара или неоптимални инвестиционни ситуации, които са доказано жизнеспособни, но не могат да привлекат достатъчно финансиране от пазарни източници;
б)
допълняемост: финансовите инструменти нямат за цел да бъдат заместител на финансовите инструменти на дадена държава-членка, на частното финансиране или друга финансова намеса на Съюза;
в)
ненарушаване на конкуренцията на вътрешния пазар и съвместимост с правилата за държавна помощ;
г)
ефект на лоста: участието на Съюза във финансов инструмент има за цел мобилизирането на обща инвестиция, чийто размер е по-голям от участието на Съюза съобразно предварително определените показатели;
д)
хармонизиране на интересите: при изпълнението на финансови инструменти Комисията гарантира, че съществува общ интерес от постигане на целите на политиките, определени за даден финансов инструмент, който може да бъде подкрепен с разпоредби, като например изисквания за съвместни инвестиции и поделяне на риска или финансови стимули, като същевременно се предотвратяват конфликти на интереси с други дейности на субектите, на които е възложено изпълнението;
е)
финансовите инструменти се създават въз основа на предварителна оценка, в това число оценка на възможното повторно усвояване на допълнителните ресурси, посочени в параграф 8, буква е).
3. Бюджетните разходи, свързани с даден финансов инструмент, и финансовата отговорност на Съюза в никакъв случай не надвишават размера на съответното бюджетно задължение, поето за този финансов инструмент, като по този начин се изключва възможността за генериране на условни пасиви за бюджета.
4. Субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v)и vi) и всички финансови посредници, които са избрани да участват в извършването на финансови операции по даден финансов инструмент, спазват приложимите стандарти и законодателство относно предотвратяването на изпирането на пари, борбата с тероризма и данъчните измами. За изпълнението на финансовите инструменти в съответствие с настоящия дял, субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi) не може да бъдат установени на територия, чиито съдебни органи не си сътрудничат със Съюза по отношение на прилагането на международно възприетите данъчни стандарти, нито може да поддържат делови взаимоотношения със субекти, регистрирани на такава територия, като транспонират тези изисквания в своите договори с избраните финансови посредници.
5. Субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v)и vi), финансовите посредници, посочени в параграф 3 от настоящия член, които участват в управлението на финансови инструменти на Съюза, и крайните получатели на помощ от Съюза съгласно настоящия дял осигуряват на Сметната палата всички условия и й предоставят цялата информация, която Сметната палата счита за необходима за изпълнение на задачата си съгласно член 161.
По отношение на помощта от Съюза съгласно настоящия дял се прилагат Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския Парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (23).
6. Сумите, които са поне в същия размер като вноската на Съюза или, където това е приложимо, са нейни кратни, се използват за постигането на конкретните цели на политиките, преследвани чрез финансовия инструмент, и не пораждат неправомерни предимства, по-специално под формата на неправомерни дивиденти или печалби за трети лица.
Без да се засягат специфичните за сектора правила относно споделеното управление, приходите, в това число дивиденти, прираст на капитала, гаранционни такси и лихви по заеми и върху суми по доверителни сметки, изплащани на Комисията или доверителни сметки, които са открити за финансовите инструменти и могат да бъдат отнесени към подкрепата от бюджета в рамките на финансов инструмент, се записват в бюджета след приспадане на разноските и таксите за управление.
Годишните вноски за изплащане, в това число капиталови изплащания, освободени гаранции и погашения на главницата, изплатени на Комисията или по доверителните сметки, които са открити за финансовите инструменти и могат да бъдат отнесени към подкрепата от бюджета в рамките на финансов инструмент, са вътрешен целеви приход в съответствие с член 21 и се използват за същия финансов инструмент, без да се засяга параграф 9 от настоящия член, за период не по-дълъг от периода, за който са разпределени бюджетните кредити плюс две години, освен ако е посочено друго в основния акт.
7. Плащанията към доверителни сметки се изпълняват от Комисията въз основа на заявки за плащане, които са надлежно обосновани с прогнози за отпусканите суми, като се взема предвид наличното салдо по доверителните сметки и необходимостта да се избягват прекомерно големите салда по такива сметки. В случай че сумите по доверителните сметки са достатъчни, за да покрият определения по договор минимален резерв по доверителните сметки, към който е прибавена прогнозата за отпусканите суми за текущата финансова година и да покрият сумите, които са необходими, за да се изключат условните пасиви във връзка със задълженията за плащане във валути различни от еврото, не се изпълняват други плащания към доверителните сметки. Прогнозите за отпусканите суми следва да се осигуряват за годината или по целесъобразност, за шестмесечие.
8. Комисията докладва ежегодно на Европейския парламент и на Съвета относно дейностите, които са свързани с финансовите инструменти. За всеки получаващ подкрепа финансов инструмент докладът включва:
а)
посочване на финансовия инструмент и основния акт;
б)
описание на финансовия инструмент, реда и условията за неговото изпълнение и добавената стойност на участието на Съюза;
в)
участващите в изпълнението финансови институции, в това число всички въпроси, свързани с прилагането на параграф 5;
г)
общия размер на бюджетните задължения и плащания от бюджета за всеки финансов инструмент;
д)
резултатите от изпълнението на финансовия инструмент, включително извършените инвестиции;
е)
оценка на използването на сумите, които са постъпили обратно във финансовия инструмент под формата на вътрешни целеви приходи по параграф 6;
ж)
салдото по доверителната сметка;
з)
приходи и плащания по параграф 6;
и)
стойността на инвестициите в собствен капитал спрямо предходни години;
й)
общите цифри за обезценката на активите на инструменти за дялово участие или за поделяне на риска и гаранциите, по които са подадени искания за плащане по линия на инструментите с гаранция;
к)
целевия ефект на лоста и постигнатия ефект на лоста;
л)
приноса му за постигането на целите на съответната програма, измерен чрез установените показатели, включително, когато е приложимо, географската диверсификация.
9. Когато Европейският парламент или Съветът считат, че даден финансов инструмент не е постигнал ефективно своите цели, те може да поискат от Комисията да внесе предложение за преразгледан основен акт с цел постепенно приключване на инструмента. В случай на постепенно приключване на финансов инструмент всички нови плащания по този инструмент по параграф 6, трета алинея се считат за общ приход.
10. Целите на финансовите инструменти и по целесъобразност, тяхната специфична правна форма и място на регистрация се публикуват на уебсайта на Комисията.
11. За финансовите инструменти отговорният разпоредител с бюджетни кредити гарантира, че финансовите отчети за периода от 1 януари до 31 декември и в съответствие със счетоводните правила, посочени в член 143 и Международните счетоводни стандарти за публичния сектор (IPSAS), както и всяка информация, която е необходима за изготвянето на финансовите отчети съгласно член 68, параграф 3, се предоставят от субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi) до 15 февруари следващата година. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити гарантира също, че одитираните финансови отчети за финансовите инструменти се предоставят от тези субектите до 15 май следващата година.
12. Комисията гарантира хармонизирано управление на финансовите инструменти, по-специално в областта на счетоводството, отчетността, наблюдението и управлението на финансовия риск.
13. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изпълнението на финансовите инструменти, в това число условията за тяхното използване, ефекта на лоста, предварителната оценка, наблюдението и обработката на вноските от фондовете, посочени в член 175.
ДЯЛ IX
ПРЕДСТАВЯНЕ НА ОТЧЕТИТЕ И СЧЕТОВОДНА ОТЧЕТНОСТ
ГЛАВА 1
Представяне на отчетите
Член 141
Устройство на отчетите
Отчетите включват:
а)
консолидираните финансови отчети, в които се представя консолидирането на финансовата информация, съдържаща се във финансовите отчети на институциите, финансирани от бюджета, тези на органите, посочени в член 208, и на други органи, чиито отчети се изисква да бъдат консолидирани съгласно счетоводните правила, посочени в член 143;
б)
агрегираните бюджетни отчети, в които се представя информацията, съдържаща се в бюджетните отчети на институциите.
Член 142
Доклад за бюджетното и финансовото управление
1. Всяка институция и орган, посочени в член 141, изготвят доклад за бюджетното и финансовото управление през финансовата година.
Те изпращат доклада на Европейския парламент, на Съвета и на Сметната палата до 31 март, следващ финансовата година.
2. Докладът, посочен в параграф 1, отчита както в абсолютно, така и в процентно изражение най-малко степента на изпълнение на бюджетните кредити и дава обобщена информация относно трансфера на бюджетни кредити между различните бюджетни позиции.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за доклада за бюджетното и финансовото управление.
Член 143
Правила относно отчетите
1. Счетоводителят на Комисията приема правилата, въз основа на международно възприетите счетоводни стандарти в публичния сектор. Счетоводителят може да се отклони от тези стандарти, ако според него това е необходимо, за да се даде вярна и точна представа за активите и пасивите, разходите, приходите и паричните потоци. Когато дадено счетоводно правило се отклонява съществено от тези стандарти, това следва да бъде отразено в бележките към финансовите отчети, наред с основанията за отклонението.
2. Бюджетните отчети, посочени в член 141, спазват бюджетните принципи, определени в настоящия регламент. Те дават вярна и точна представа за бюджетните приходни и разходни операции.
Член 144
Счетоводни принципи
1. Финансовите отчети, посочени в член 141, представят информацията, включително информацията относно счетоводните политики, по начин, който гарантира, че тя е релевантна, надеждна, сравнима и разбираема. Финансовите отчети се съставят в съответствие с общоприетите счетоводни принципи, изложени в счетоводните правила, посочени в член 143.
2. На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове относно определянето на рамката за изпълнението от страна на счетоводителя на неговите задачи съгласно настоящия член и членове 145, 146, 148, 151, 154, 156 и 157.
Член 145
Финансови отчети
1. Финансовите отчети се представят в милиони евро и се състоят от:
а)
счетоводния баланс и отчета за финансовия резултат, които представят всички активи и пасиви, финансовото състояние и финансовия резултат към 31 декември на предходната година; те се представят в съответствие със счетоводните правила, посочени в член 143;
б)
отчета за паричните потоци, в който се посочват събраните и отпуснатите суми през годината и крайното салдо на касата;
в)
отчета за промените в нетните активи, в който се представя общ преглед на движенията през годината в резервите и натрупаните резултати.
2. Чрез бележките към финансовите отчети се допълва и пояснява информацията, представена в посочените в параграф 1 отчети, и се предоставя цялата допълнителна информация, утвърдена от международно възприетата счетоводна практика, когато тази информация има отношение към дейностите на Съюза.
Член 146
Отчети за изпълнението на бюджета
1. Отчетите за изпълнението на бюджета се представят в милиони евро. Те се състоят от:
а)
отчетите, в които се агрегират всички бюджетни операции за годината като приходи и разходи;
б)
бележките, с които се допълва и пояснява информацията, представена в отчетите.
2. Отчетите за изпълнението на бюджета имат същото устройство като това на самия бюджет.
Член 147
Междинни отчети
1. Счетоводителите на другите институции и на органите, посочени в член 141, изпращат своите междинни отчети на счетоводителя на Комисията и на Сметната палата до 1 март на следващата година.
2. Счетоводителите на другите институции и на органите, посочени в член 141, изпращат на счетоводителя на Комисията също така пакет от отчети в стандартен формат, определен от счетоводителя на Комисията за целите на консолидирането, до 1 март на следващата година.
3. Счетоводителят на Комисията консолидира тези междинни отчети с междинните отчети на Комисията и до 31 март на следващата година изпраща на Сметната палата междинните отчети на Комисията и консолидираните междинни отчети на Съюза.
Член 148
Одобряване на окончателните консолидирани отчети
1. До 1 юни Сметната палата представя своите забележки по междинните отчети на другите институции и на всеки орган, посочени в член 141, а до 15 юни представя своите забележки по междинните отчети на Комисията и консолидираните междинни отчети.
2. Институциите, различни от Комисията, и всеки от органите, посочени в член 141, изготвят своите окончателни отчети и ги изпращат до 1 юли на счетоводителя на Комисията, на Сметната палата, на Европейския парламент и на Съвета с оглед на изготвянето на окончателните консолидирани отчети.
Счетоводителите на другите институции и на органите, посочени в член 141, изпращат на счетоводителя на Комисията също така пакет от отчети в стандартен формат, определен от счетоводителя на Комисията за целите на консолидирането, до 1 юли.
3. На същата дата, на която предава своите окончателни отчети, счетоводителят на всяка институция и на всеки орган, посочени в член 141, изпраща на Сметната палата с копие до счетоводителя на Комисията също така представително писмо относно тези окончателни отчети.
Окончателните отчети се придружават от бележка, съставена от счетоводителя, в която той декларира, че окончателните отчети са изготвени в съответствие с настоящия дял и приложимите счетоводни принципи, правила и методи.
4. Счетоводителят на Комисията изготвя окончателните консолидирани отчети въз основа на информацията, представена съгласно параграф 2 от настоящия член от институциите различни от Комисията и органите, посочени в член 141. Окончателните консолидирани отчети се придружават от бележка, съставена от счетоводителя на Комисията, в която той декларира, че окончателните консолидирани отчети са изготвени в съответствие с настоящия дял и със счетоводните принципи, правила и методи, изложени в бележките към финансовите отчети.
5. След като одобри окончателните консолидирани отчети и своите собствени окончателни отчети, Комисията ги изпраща на Европейския парламент, на Съвета и на Сметната палата до 31 юли.
До същата дата счетоводителят на Комисията предава на Сметната палата представително писмо относно окончателните консолидирани отчети.
6. В срок до 15 ноември окончателните консолидирани отчети се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз заедно с декларацията за достоверност, предоставена от Сметната палата в съответствие с член 287 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом.
ГЛАВА 2
Информация за изпълнението на бюджета
Член 149
Отчет за бюджетните гаранции и рискове
В допълнение към отчетите и докладите, предвидени в членове 145 и 146, Комисията се отчита пред Европейския парламент и пред Съвета веднъж годишно за бюджетните гаранции, посочени в член 49, параграф 1, буква г), и съответните рискове.
Тази информация се изпраща същевременно и на Сметната палата.
Член 150
Информация за изпълнението на бюджета
1. Освен отчетите и докладите, предвидени в членове 145 и 146, счетоводителят на Комисията изпраща веднъж месечно на Европейския парламент и на Съвета цифрите, агрегирани най-малко на ниво глави, за изпълнението на бюджета както за приходите, така и за разходите спрямо всички бюджетни кредити.
С тези данни се дават и подробности за усвояването на пренесените бюджетни кредити.
Данните се изпращат в срок от десет дни от края на всеки месец.
2. Три пъти годишно в рамките на 30 работни дни, считано от 31 май, 31 август и 31 декември счетоводителят на Комисията изпраща на Европейския парламент и на Съвета отчет за изпълнението на бюджета, който обхваща както приходите, така и разходите, разбити по глави, статии и позиции.
В тези отчети се дават и подробности за усвояването на бюджетните кредити, пренесени от предходни финансови години.
3. Едновременно с това цифрите и отчетът за изпълнението на бюджета се изпращат на Сметната палата и се публикуват на уебсайта на Комисията.
4. До 15 септември всяка година счетоводителят изпраща на Европейския парламент и на Съвета доклад с информация относно забелязаните текущи рискове, наблюдаваните общи тенденции, срещнатите нови счетоводни проблеми, напредъка по въпросите в областта на счетоводството, в това число повдигнатите от Сметната палата, и информация за събирането на вземания.
ГЛАВА 3
Счетоводна отчетност
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 151
Счетоводна система
1. Счетоводната система на институциите служи за организиране на бюджетната и финансовата информация така, че цифрите да могат да се записват, архивират и регистрират.
2. Счетоводната система включва общи сметки и бюджетни сметки. Сметките се водят в евро на база календарна година.
3. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити може да води и аналитични сметки.
Член 152
Обща разпоредба за счетоводната система на институциите
След съгласуване със счетоводителите на останалите институции и на органите, посочени в член 141, счетоводителят на Комисията приема в съответствие с член 143 счетоводните правила и хармонизирания сметкоплан, които ще се прилагат от всички институции, от службите, посочени в дял V на втора част, и от всички органи, посочени в член 141.
Раздел 2
Общи сметки
Член 153
Общи сметки
В общите сметки се записват в хронологичен ред чрез прилагане на метода на двустранно записване всички събития и операции, които влияят на икономическото и финансовото състояние, както и на активите и пасивите на институциите и органите, посочени в член 141.
Член 154
Записвания в общите сметки
1. Салдата и движенията по общите сметки се записват в счетоводните книги.
2. Всички счетоводни записвания, включително корекциите по сметките, се основават на оправдателни документи, на които записванията се позовават.
3. Счетоводната система е такава, че оставя ясна одитна следа за всички счетоводни записвания.
Член 155
Счетоводни корекции
След приключване на финансовата година и до датата на представяне на общите сметки счетоводителят извършва корекции, които, без да водят до отпускане или събиране на суми за тази година, са необходими за вярното и точно представяне на тези сметки. Корекциите спазват правилата за счетоводна отчетност, посочени в член 143.
Раздел 3
Бюджетни сметки
Член 156
Бюджетно счетоводство
1. В бюджетните сметки се отразява подробно изпълнението на бюджета.
2. За целите на параграф 1 в бюджетните сметки се записват всички бюджетни приходни и разходни операции, предвидени в дял IV на първа част.
ГЛАВА 4
Инвентаризационни описи
Член 157
Инвентарен опис
1. Всяка институция и орган, посочени в член 141, водят инвентарен опис, в който се отразяват количеството и стойността на всички материални, нематериални и финансови активи на Съюза в съответствие с образец, изготвен от счетоводителя на Комисията.
Всяка институция и орган, посочени в член 141, проверяват дали записванията в инвентарния опис отговарят на действителното състояние.
2. Продажбата на материални активи на Съюза се обявява по подходящ начин.
ДЯЛ X
ВЪНШЕН ОДИТ И ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ОТГОВОРНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА
ГЛАВА 1
Външен одит
Член 158
Външен одит от Сметната палата
Европейският парламент, Съветът и Комисията информират Сметната палата във възможно най-кратки срокове за всички решения и правила, приети съгласно членове 13, 16, 21, 25, 26, 29 и 40.
Член 159
Правила и процедура по отношение на одита
1. Проверката на Сметната палата за това дали всички приходи са постъпили и всички разходи са извършени по законосъобразен и редовен начин се извършва по отношение на Договорите, бюджета, настоящия регламент, делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, и всички останали актове, приети съгласно Договорите.
2. При изпълнението на своята задача Сметната палата има право да разглежда, по начина, указан в член 161, всички документи и информация, свързани с финансовото управление на службите или органите по отношение на операциите, финансирани или съфинансирани от Съюза. Сметната палата има право да разпитва всички длъжностни лица, отговорни за определена приходна или разходна операция, както и да използва всички приложими за горепосочените служби или органи процедури за одит. Одитът в държавите-членки се извършва във връзка с националните институции за одит или, когато те не разполагат с необходимите правомощия, с компетентните национални служби. Сметната палата и националните одитни институции на държавите-членки си сътрудничат в дух на доверие, като запазват своята независимост.
За да получи цялата необходима информация за изпълнение на задачата, поверена й по силата на Договорите или на актовете, приети съгласно тях, Сметната палата може да присъства, по свое искане, по време на одита, извършван в рамките на изпълнението на бюджета от или от името на която и да е институция.
По искане на Сметната палата, всяка институция издава разрешение на финансовите институции, които държат депозити на Съюза, да дадат възможност на Сметната палата да се увери, че външните данни съответстват на счетоводните сметки.
3. За да изпълни своята задача, Сметната палата уведомява институциите и органите, за които се прилага настоящият регламент, за имената на своите служители, които са оправомощени да ги одитират.
Член 160
Проверки на ценни книжа и парични средства
Сметната палата гарантира, че всички ценни книжа и парични средства по депозити или в наличност са сверени с подписани от депозитарите бордера или с официални удостоверения за държаните парични средства и ценни книжа. Сметната палата може да извършва такива проверки.
Член 161
Право на достъп на Сметната палата
1. Комисията, останалите институции, органите, които се разпореждат с приходи и разходи от името на Съюза, както и получателите осигуряват на Сметната палата всички материални условия и й предоставят цялата информация, която Сметната палата счита за необходима за изпълнение на своята задача. Те предоставят на разположение на Сметната палата всички документи, които се отнасят до възлагането и изпълнението на финансирани от бюджета поръчки, всички отчети за парични средства или материали, цялата счетоводна документация или оправдателни документи, както и свързаните с това административни документи, всички документи за приходи и разходи, всички инвентарни описи, всички органиграми на отдели, които Сметната палата счита за необходими за извършване на одит, по документи или на място, на отчета за бюджетния и финансовия резултат, и за същите цели - всички документи и данни, създадени или съхранявани на електронен носител.
Органите за вътрешен одит и другите служби на съответните национални администрации осигуряват на Сметната палата всички материални условия, които тя прецени за необходими за изпълнение на своята задача.
2. Служителите, чиято работа се проверява от Сметната палата, са длъжни:
а)
да покажат своята документация за паричните средства в наличност, за всички останали парични средства, за всички ценни книжа и материали от всякакъв вид, както и оправдателните документи за тяхното разпореждане с поверените им средства, а също и всички свързани с тях счетоводни книги, регистри и други документи;
б)
да представят кореспонденцията и всички останали документи, необходими за цялостното извършване на одита, посочен в член 159, параграф 1.
Информацията, предоставена съгласно първа алинея, буква б), може да бъде поискана единствено от Сметната палата.
3. Сметната палата се оправомощава да извършва одит на документите за приходите и разходите на Съюза, които се държат от службите на институциите, и по-специално от службите, отговорни за решенията за тези приходи и разходи, от органите, които се разпореждат с приходите и разходите от името на Съюза, както и от физическите или юридически лица, които получават плащания от бюджета.
4. Задачата по проверката на законосъобразното и редовно постъпване на приходите и извършване на разходите, както и на доброто финансово управление обхваща и усвояването на средства на Съюза от органи извън институциите, които са получили тези вноски.
5. Финансирането от Съюза, изплатено на получатели извън институциите, подлежи на даването на писмено съгласие от тези получатели, а при липса на такова съгласие от тяхна страна - на писмено съгласие от изпълнителите или подизпълнителите, за извършване на одит от Сметната палата относно използването на предоставеното финансиране.
6. Комисията предоставя на Сметната палата, по нейно искане, всякаква информация за операциите по получаване и отпускане на заеми.
7. Използването на интегрирани компютърни системи не води до ограничаване на достъпа на Сметната палата до оправдателните документи.
Член 162
Годишен доклад на Сметната палата
1. До 30 юни Сметната палата предава на Комисията и на съответните институции всички забележки, които по нейно мнение са от такова естество, че следва да бъдат включени в годишния доклад. Тези забележки запазват поверителния си характер и подлежат на състезателна процедура. До 15 октомври всяка институция изпраща своя отговор на Сметната палата. Отговорите на останалите институции, различни от Комисията, се изпращат същевременно и на Комисията.
2. Годишният доклад съдържа оценка на доброто финансово управление.
3. Годишният доклад съдържа раздел за всяка институция. Сметната палата може да добави всякакви кратки отчети или общи забележки, каквито прецени за уместни.
Сметната палата предприема всички необходими мерки, за да гарантира, че отговорите от всички институции на нейните забележки се публикуват до или след всяка забележка, за която се отнасят.
4. Сметната палата предава до 15 ноември на органите, отговарящи за освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и на другите институции своя годишен доклад, придружен от отговорите на институциите, и осигурява публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
5. След като Сметната палата предаде годишния доклад, Комисията информира незабавно съответните държави-членки за подробностите от този доклад, касаещи управлението на средствата, за които те отговарят съгласно приложимите правила.
След получаване на тази информация, държавите-членки отговарят на Комисията в срок от 60 дни. Комисията предава обобщение на тази информация на Сметната палата, Европейския парламент и Съвета до 28 февруари.
Член 163
Специални доклади на Сметната палата
1. Сметната палата предава на съответната институция или орган всички забележки, които по нейно мнение следва да бъдат включени в специален доклад. Тези забележки запазват поверителния си характер и подлежат на състезателна процедура.
Съответната институция или орган информира Сметната палата в срок от два месеца и половина от предаването на забележките за всички отговори, които желае да направи във връзка с тези забележки.
През месеца след получаването на отговорите на съответната институция или орган Сметната палата приема окончателен вариант на специалния доклад.
Специалните доклади, заедно с отговорите на съответните институции или органи, се предават незабавно на Европейския парламент и на Съвета, като всеки от тях решава, при необходимост съгласувано с Комисията, какви последващи действия да предприеме спрямо тях.
Сметната палата предприема всички необходими мерки, за да гарантира, че отговорите на нейните забележки от всяка съответна институция или орган се публикуват заедно със специалния доклад.
2. Становищата, посочени в член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС, които не се отнасят до предложения или проекти, попадащи в обхвата на процедурата по законодателни консултации, може да се публикуват от Сметната палата в Официален вестник на Европейския съюз. Сметната палата взема решението си за публикуване след консултация с институцията, която е поискала становището или която има отношение към него. Към публикуваните становища се прилагат всички пояснения от съответните институции.
ГЛАВА 2
Освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 164
График на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
1. Преди 15 май на година n + 2 по препоръка на Съвета и с квалифицирано мнозинство Европейският парламент освобождава Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за година n.
2. В случай че датата, посочена в параграф 1, не може да бъде спазена, Европейският парламент или Съветът информират Комисията за причините за отлагането.
3. В случай че Европейският парламент отложи решението за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, Комисията полага всички усилия за възможно най-бързо предприемане на мерки за отстраняване или улесняване на отстраняването на препятствията пред това решение.
Член 165
Процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
1. Решението за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета обхваща отчетите за всички приходи и разходи на Съюза, крайното салдо по тях, както и активите и пасивите на Съюза, отразени в счетоводния баланс.
2. С оглед на освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета Европейският парламент, след като Съветът е извършил същото, проверява отчетите, финансовите отчети и доклада за оценка, посочени в член 318 от ДФЕС. Той проверява и изготвения от Сметната палата годишен доклад заедно с отговорите на институциите, предмет на одит, всички съществени специални доклади на Сметната палата във връзка със съответната финансова година, както и декларацията за достоверност на Сметната палата относно надеждността и точността на отчетите, както и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции.
3. Комисията представя на Европейския парламент, по негово искане, всякаква информация, необходима за безпроблемното протичане на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за съответната финансова година, в съответствие с член 319 от ДФЕС.
Член 166
Последващи мерки
1. В съответствие с член 319 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом Комисията и останалите институции правят всичко необходимо за предприемане на действия по забележките, придружаващи решението на Европейския парламент за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, както и по коментарите, придружаващи препоръката за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, приета от Съвета.
2. По искане на Европейския парламент или Съвета институциите докладват за мерките, предприети с оглед на тези забележки и коментари, и по-специално за указанията, които са дали на своите служби, отговарящи за изпълнението на бюджета. Държавите-членки сътрудничат на Комисията, като я информират за мерките, които са предприели по тези забележки, така че Комисията да ги вземе предвид при изготвянето на собствения си отчет. Отчетите на институциите се предават и на Сметната палата.
Член 167
Специални разпоредби относно ЕСВД
Спрямо ЕСВД се прилагат процедурите, предвидени в член 319 от ДФЕС и в членове 164, 165 и 166 от настоящия регламент. ЕСВД сътрудничи изцяло с институциите, които участват в процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и осигурява, по целесъобразност, всяка необходима допълнителна информация, включително чрез присъствие на заседания на съответните органи.
ВТОРА ЧАСТ
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА ГАРАНТИРАНЕ НА ЗЕМЕДЕЛИЕТО
Член 168
Специални разпоредби относно Европейския фонд за гарантиране на земеделието
1. Първа и трета част се прилагат за разходите, направени от органите и структурите, посочени в правилата относно Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), както и за приходите, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
2. Управляваните пряко от Комисията дейности се изпълняват в съответствие с правилата, предвидени в първа и трета част.
Член 169
Поемане на задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
1. За всяка финансова година бюджетните кредити за ЕФГЗ включват едногодишни бюджетни кредити, с изключение на разходите, свързани с мерките, посочени в член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1290/2005, които се покриват с многогодишни бюджетни кредити.
2. Пренесените, но неусвоени до края на финансовата година бюджетни кредити за плащания се анулират.
3. Бюджетните кредити, които се отнасят до дейностите, посочени в член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1290/2005, и за които няма поети задължения, може да се пренасят само за следващата финансова година.
Като се спазва ограничение от 2 % от първоначалните бюджетни кредити, такъв пренос не надвишава размера на корекцията на преките плащания, посочена в член 11 от Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета от 19 януари 2009 г. за установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски стопани (24) и който се прилага през предходната финансова година.
Пренесените бюджетни кредити се включват изключително в бюджетните редове, обхващащи посочените в член 3, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕО) № 1290/2005 дейности.
Такъв пренос може да доведе до допълнителни плащания само за крайните получатели, по отношение на които през предходната финансова година е била направена корекцията на преките плащания, посочена в член 11 от Регламент (ЕО) № 73/2009.
Решението за пренос се взема до 15 февруари през годината, към която се прави преносът, от Комисията, която информира Европейския парламент и Съвета за това.
Член 170
Глобални временни задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
1. Комисията възстановява разходите за ЕФГЗ, извършени от държавите-членки.
2. Решенията на Комисията, с които се определя размерът на възстановяване на такива разходи, представляват глобални временни задължения, които не може да надвишават общия размер на бюджетните кредити, записани за ЕФГЗ.
3. Считано от 15 ноември на финансовата година задължения за обичайните разходи за управление на ЕФГЗ може да се поемат авансово за сметка на бюджетните кредити, предвидени за следващата финансова година. Независимо от това тези задължения не може да надвишават три четвърти от съответните общи бюджетни кредити за финансова година. Те се прилагат единствено за разходи, принципът за които е установен в действащ основен акт.
Член 171
График на бюджетните задължения за ЕФГЗ
1. В срок от два месеца от получаване на отчетите, подадени от държавите-членки, разходите, направени от органите и структурите, посочени в правилата относно ЕФГЗ, са предмет на поемане на задължение по глави, статии и позиции. Такива задължения може да се поемат след изтичането на този двумесечен срок когато е необходима процедура за трансфер на бюджетни кредити по отношение на съответните бюджетни редове. Освен когато плащането още не е извършено от държавите-членки или когато е поставена под въпрос допустимостта, сумите се начисляват като плащания в същия двумесечен срок.
Задълженията, посочени в първата алинея, се приспадат от глобалното временно бюджетно задължение, посочено в член 170.
2. Глобалните временни задължения, които са поети за дадена финансова година и които до 1 февруари на следващата финансова година не са довели до задължение по конкретни редове в бюджетната номенклатура, се анулират за съответната финансова година.
3. Параграфи 1 и 2 се прилагат при спазване на процедурата за проверката и приемането на отчетите.
Член 172
Осчетоводяване на разходите по ЕФГЗ
При бюджетното счетоводство разходите се отразяват за определена финансова година въз основа на средствата, възстановени на държавите-членки от Комисията, до 31 декември на същата финансова година, при условие че платежното нареждане е получено от счетоводителя до 31 януари на следващата финансова година.
Член 173
Трансфер на бюджетни кредити по ЕФГЗ
1. Когато Комисията трансферира бюджетни кредити съгласно член 26, параграф 1, тя взема решението си до 31 януари на следващата финансова година и информира Европейския парламент и Съвета в съответствие с член 26, параграф 1.
2. В случаите, различни от посочените в параграф 1, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета предложения за трансфери най-късно до 10 януари на следващата финансова година.
Европейският парламент и Съветът вземат решения по тези трансфери в съответствие с процедурата по член 27, но за целите на настоящия член приложимият срок е три седмици.
Член 174
Целеви приходи по ЕФГЗ
1. Предназначението на целевите приходи по настоящия дял се определя в зависимост от произхода на приходите в съответствие с член 21, параграф 3.
2 Резултатът от решенията, посочени в член 30 от Регламент (ЕО) № 1290/2005, се записва в една статия.
ДЯЛ II
СТРУКТУРНИ ФОНДОВЕ, КОХЕЗИОНЕН ФОНД, ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА РИБАРСТВО, ЕВРОПЕЙСКИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ФОНД ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ И ФОНДОВЕ В ОБЛАСТТА НА СВОБОДАТА, СИГУРНОСТТА И ПРАВОСЪДИЕТО, УПРАВЛЯВАНИ ЧРЕЗ СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ
Член 175
Специални разпоредби
1. Първа и трета част се прилагат за разходите, направени от органите и структурите, посочени в Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (25), Регламент (ЕО) № 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. относно Европейския фонд за регионално развитие (26), Регламент (ЕО) № 1081/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. относно Европейския социален фонд (27), Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд (28), Регламент (ЕО) № 1084/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за създаване на Кохезионен фонд (29), Регламент (ЕО) № 1198/2006 на Съвета от 27 юли 2006 г. за Европейския фонд за рибарство (30), и фондовете в областта на свободата, сигурността и правосъдието, включително фондовете в рамките на програмата „Солидарност и управление на миграционните потоци“, които се управляват чрез споделено управление съгласно член 59 („фондовете“), както и за техните приходи, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
2. Управляваните пряко от Комисията дейности се изпълняват и в съответствие с правилата, предвидени в първа и трета част.
Член 176
Спазване на разпределението на бюджетните кредити за поети задължения
Европейският парламент и Съветът спазват разпределението на бюджетните кредити за поети задължения, предвидени в съответните основни актове за структурни операции, развитие на селските райони и Европейския фонд за рибарство.
Член 177
Плащания на финансови участия, междинни плащания и възстановявания на средства
1. Плащането от Комисията на финансовите участия по фондовете се извършва в съответствие с регламентите, посочени в член 175.
2. Срокът за междинните плащания от Комисията се установява в съответствие с регламентите, посочени в член 175.
3. В съответствие с регламентите, посочени в член 175, пълното или частично възстановяване на плащания по предварително финансиране във връзка с дадена операция не може да води до намаляване на финансовото участие по фондовете в съответната операция.
Възстановените суми представляват вътрешни целеви приходи съгласно член 21, параграф 3, буква в).
Третирането на възстановяванията на средства от държавите-членки и отраженията на това третиране върху размера на финансовите участия по фондовете се уреждат от регламентите, посочени в член 175.
4. Чрез дерогация от член 14 наличните на 31 декември бюджетни кредити за поети задължения, които произтичат от възстановявания на плащания по предварително финансиране, може да се пренасят до приключването на програмата и да се използват, когато това е необходимо, при условие че вече не са налични други бюджетни кредити за поети задължения.
5. При бюджетното счетоводство разходите се отразяват за определена финансова година въз основа на средствата, възстановени на държавите-членки от Комисията до 31 декември на тази година, включително разходите, които до 31 януари на следващата финансова година са отнесени към бюджетните кредити, предоставени през месеца след извършване на трансферите, посочени в член 179.
Член 178
Отмяна на бюджетни кредити
1. Комисията служебно отменя бюджетните кредити, за които е поето задължение, в съответствие с регламентите, посочени в член 175.
2. Отменените бюджетни кредити може да се предоставят отново в случай на явна грешка, която се дължи изцяло на Комисията.
За тази цел, до 15 февруари на текущата финансова година, Комисията проверява отменените бюджетни кредити през предходната финансова година, за да установи, въз основа на потребностите, дали е необходимо отново да се предоставят съответните бюджетни кредити.
Член 179
Трансфер на бюджетни кредити
1. По отношение на оперативните разходи, посочени в настоящия дял, Комисията може, освен по отношение на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, да извършва трансфери от един бюджетен дял в друг, при условие че съответните бюджетни кредити са предназначени за същата цел по смисъла на регламентите, посочени в член 175, или са за разходи за техническа помощ. Комисията взема решенията си до 31 януари на следващата финансова година.
2. В случаите, различни от посочените в параграф 1, Комисията може да представи на Европейския парламент и на Съвета предложения за трансфери на бюджетни кредити за плащания към фондовете най-късно до 10 януари на следващата финансова година. Трансферът на бюджетни кредити за плащания може да бъде извършен от всяка позиция в бюджета. Европейският парламент и Съветът вземат решения по тези трансфери в съответствие с процедурата по член 27, но за целите на настоящия член приложимият срок е три седмици.
3. Ако трансферът не бъде одобрен или бъде одобрен само частично от Европейския парламент и Съвета, съответната част от разходите, посочени в член 177, параграф 5, се отнася към бюджетните кредити за следващата финансова година.
Член 180
Управление, подбор и одит
Управлението и подбора на проекти и техния одит, се уреждат от регламентите, посочени в член 175.
ДЯЛ III
НАУЧНИ ИЗСЛЕДВАНИЯ
Член 181
Фондове за научни изследвания
1. Първа и трета част се прилагат за бюджетните кредити за научни изследвания и технологично развитие, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
Тези бюджетни кредити се записват или в един от дяловете на бюджета относно областите на политиката свързани с „Непреки научни изследвания“ или „Преки научни изследвания“, или в глава, касаеща научноизследователските дейности, от друг дял.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете операции в рамките на научните изследвания.
2. Бюджетните кредити, свързани с приходите, генерирани от Изследователския фонд за въглища и стомана, създаден с Протокол № 37 относно финансовите последици от изтичането на срока на Договора за ЕОВС и Изследователския фонд за въглища и стомана, приложен към ДЕС и ДФЕС се третират като целеви приходи по смисъла на член 21. Бюджетните кредити за поети задължения, породени от тези приходи, възникват с изчисляване на размера на вземането, а бюджетните кредити за плащания - с получаване на прихода.
3. По отношение на оперативните разходи, посочени в настоящия дял, Комисията може да извършва трансфер на бюджетни кредити от един дял в друг, при условие че бюджетните кредити се използват за същата цел.
4. Експертите, на които се заплаща възнаграждение от бюджетните кредити за научни изследвания и технологично развитие, се наемат в съответствие с процедурите, установени от Европейския парламент и от Съвета, когато те приемат всяка рамкова програма за научни изследвания или в съответствие със съответните правила за участие на предприятия, изследователски центрове и университети.
Член 182
Поемане на задължения за фондовете за научни изследвания
1. Бюджетните кредити за поети задължения, отговарящи на размера на поето задължение, отменено в резултат на пълно или частично неизпълнение на научноизследователските проекти, за които са били заделени, може по изключение и в надлежно обосновани случаи да бъдат предоставени отново, когато това е от основно значение за осъществяването на първоначално планираната програма, освен ако в бюджета за съответната финансова година (година n) има средства, предвидени за тази цел.
2. За целите на параграф 1 в началото на всяка финансова година Комисията проучва отменянията на бюджетни кредити, извършени през предходната финансова година (година n - 1), и преценява въз основа на потребностите дали е необходимо бюджетните кредити да се предоставят отново.
Въз основа на тази преценка до 15 февруари на всяка финансова година Комисията може да представи на Европейския парламент и на Съвета подходящи предложения, в които посочва за всяка бюджетна позиция причините за повторното предоставяне на тези бюджетни кредити.
3. Европейският парламент и Съветът вземат решение по предложенията на Комисията в срок от шест седмици. Когато не бъде взето решение в този срок, предложенията се считат за одобрени.
Размерът на бюджетните кредити за поети задължения, които се предоставят отново през година n, в никакъв случай не надвишава 25 % от общата сума на отменените кредити по същия бюджетен ред през година n - 1.
4. Предоставените отново бюджетни кредити за поети задължения не се пренасят.
Правните задължения, отнасящи се до предоставените отново бюджетни кредити за поети задължения, се сключват до 31 декември на година n.
В края на година n неизползваният остатък от предоставените отново бюджетни кредити за поети задължения се отменя окончателно от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
Член 183
Съвместен изследователски център
1. Съвместният изследователски център (СИЦ) може да получава финансиране за сметка на бюджетни кредити, записани извън дяловете и главите, посочени в член 181, параграф 1, за своето участие в процедурите за възлагане на поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства съгласно дялове V и VI на първа част, финансирани изцяло или частично от бюджета.
За целите на участието в процедурите за възлагане на поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства СИЦ се разглежда като юридическо лице, установено в държава-членка.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за СИЦ.
2. Бюджетните кредити, свързани със следното се третират като целеви приходи по смисъла на член 21, параграф 2:
а)
процедурите за възлагане на поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства, в които СИЦ участва,
б)
дейностите на СИЦ от името на трети лица, или
в)
дейностите, предприети съгласно административно споразумение с други институции или други служби на Комисията за предоставяне на научно-технически услуги.
Бюджетните кредити за поети задължения, генерирани от посочените в първа алинея, букви а) и в) приходи, се предоставят в момента на изготвяне на прогнозата за вземането.
По отношение на дейностите, посочени в първа алинея, буква в), неизползваните в срок от пет години бюджетни кредити се анулират.
3. Използването на бюджетни кредити се отразява в набор от аналитични сметки в отчета за изпълнението на бюджета за всяка категория дейности, за които се отнася; то е отделено от приходите, възникнали от финансиране от трети лица (публични или частни), и от приходите от други услуги, извършени от Комисията за трети лица.
4. Когато участва в процедури за отпускане на безвъзмездни средства или за в процедури за възлагане на поръчки в съответствие с параграф 1 от настоящия член, за СИЦ не се прилагат условията, определени в член 106, член 107, параграф 1, букви б) и в), членове 108 и 109 и член 131, параграфи 4 и 5, относно разпоредбите за отстраняването и за санкциите във връзка с възлагането на поръчки и отпускането на безвъзмездни средства.
Освен това се приема по презумпция, че СИЦ отговаря на изискванията за икономически и финансов капацитет.
СИЦ се освобождава от изискването за внасяне на гаранции, посочено в членове 115 и 134.
5. Правилата за възлагане на поръчки по дял V на първа част, не се прилагат за дейностите на СИЦ от името на трети лица.
6. Чрез дерогация от член 26 Комисията може, в рамките на дела на бюджета, свързан с областта от политиката „Преки научни изследвания“, да извършва трансфери между главите в размер до 15 % от бюджетните кредити в реда, от който се извършва трансферът.
ДЯЛ IV
ВЪНШНИ ДЕЙНОСТИ
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Член 184
Външни дейности
1. Първа и трета част се прилагат за външните дейности, финансирани от бюджета, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за дейностите, които може да бъдат финансирани в рамките на външните дейности.
2. Бюджетните кредити за дейностите, посочени в параграф 1, се използват от Комисията:
а)
в рамките на помощи, предоставени на автономни начала; или
б)
в партньорство с трета държава, посочена в член 55, параграф 1, буква в), подточка i), чрез подписване на споразумение за финансиране.
3. Когато външните дейности се съфинансират посредством бюджетни кредити от бюджета и посредством външни целеви приходи, посочени в член 21, параграф 2, буква б), средствата, които не са разпределени след изтичането на определения срок, посочен в член 189, параграф 2, за съответната дейност се възстановяват пропорционално след приспадане на еднократна сума за одит, оценка и непредвидени разходи, които може да възникнат в по-късен момент.
4. За дейностите, посочени в настоящия дял, не се прилага член 90, параграф 4, втора алинея.
За безвъзмездните средства в режим на пряко управление за сума над 5 000 000 EUR, финансиращи външни дейности, за целия срок на изпълнение на дейността може да останат неизравнени не повече от две плащания по предварително финансиране.
ГЛАВА 2
Изпълнение на дейностите
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 185
Осъществяване на външните дейности
Дейностите, посочени в настоящия дял, може да се осъществяват пряко от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква а), в режим на споделено управление съгласно член 58, параграф 1, буква б) или непряко от който и да е субект или лице, на което са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), в съответствие с приложимите разпоредби на членове 58-63. Бюджетните кредити за външни дейности може да се съчетават със средства от други източници за постигане на дадена съвместна цел.
Раздел 2
Бюджетна подкрепа и доверителни фондове с няколко донора
Член 186
Използване на бюджетна подкрепа
1. Когато това е предвидено в съответните основни актове, Комисията може да предостави бюджетна подкрепа на трета държава бенефициер, ако управлението на публичните финанси в същата държава е достатъчно прозрачно, надеждно и ефективно.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за използването на бюджетна подкрепа и за задълженията на получателите.
2. Решението за финансиране, посочено в член 84, посочва целите и очакваните резултати от предоставената на трета държава бенефициер бюджетна подкрепа. Вноската на Съюза се плаща въз основа на изпълнението на условията, посочени в параграф 1, включително подобряването на управлението на публичните финанси, както и на ясни и обективни показатели за изпълнението, съставляващи основата за измерване на напредъка във времето в съответния сектор.
3. Комисията включва в съответното споразумение за финансиране, сключено в съответствие с член 184, параграф 2, буква б), целесъобразни разпоредби, съгласно които засегнатата трета държава бенефициер се задължава незабавно да възстанови изцяло или частично финансирането на съответната операция, ако бъде установено, че плащането на съответните средства на Съюза е било опорочено от сериозни нередности, дължащи се на тази държава.
За обработката на възстановяването, посочено в първа алинея, може да се приложи член 80, параграф 1, втора алинея.
4. Комисията подкрепя в трети държави бенефициери развитието на парламентарния контрол и капацитета за одит, както и повишаването на прозрачността и достъпа на широката общественост до информация.
Член 187
Доверителни фондове на Съюза за външни дейности
1. За спешните ситуации, действията след спешна ситуация или тематичните действия Комисията може да създава доверителни фондове съобразно сключено с други донори споразумение. В акта за учредяване на всеки доверителен фонд се определят целите на този фонд.
2. Доверителните фондове на Съюза се изпълняват в съответствие с принципите на добро финансово управление, прозрачност, пропорционалност, недискриминация и равно третиране, както и съобразно специфичните цели, определени във всеки отделен акт за учредяване.
Доверителните фондове на Съюза се изпълняват пряко от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква а), с изключение на доверителните фондове на Съюза за спешна ситуация или действие след спешна ситуация, които може също да се прилагат непряко чрез възлагане на задачите по изпълнението на бюджета на субекти съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки i), ii), v) и vi).
3. Доверителните фондове на Съюза отговарят на следните условия:
а)
намесата на Съюза да има добавена стойност: доверителните фондове се създават и изпълняват на равнището на Съюза само когато техните цели, по-специално поради своя обхват и потенциални последици, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, отколкото на национално равнище;
б)
доверителните фондове на Съюза носят ясна политическа видимост на Съюза и управленски преимущества, както и по-добър контрол от страна на Съюза върху рисковете и плащанията на вноските на Съюза и на другите донори. Те не следва да се създават, ако само дублират други действащи канали за финансиране или сходни инструменти, без да добавят нищо ново.
4. За всеки доверителен фонд на Съюза се създава управителен съвет, председателстван от Комисията, с цел да се осигури представителството на донорите и - в качеството на наблюдатели - на неучастващите държави-членки, както и с цел да се вземат решения за използването на средствата.
5. Доверителните фондове на Съюза се създават за ограничен срок на съществуване, определен в акта за тяхното учредяване. Този срок може да бъде удължен с решение на Комисията по искане на управителния съвет на съответния доверителен фонд.
Европейският парламент и/или Съветът може да изискат от Комисията да спре бюджетните кредити за въпросния доверителен фонд или да преразгледа акта за учредяване с цел ликвидация на доверителния фонд, по целесъобразност. В такъв случай неусвоените средства се възстановяват пропорционално в бюджета като общ приход и на участващите държави-членки и другите донори.
6. Вноските на Съюза и на донорите постъпват в специална банкова сметка. Вноските на Съюза се прехвърлят по тази сметка въз основа на заявките за плащане, които са надлежно обосновани с прогнози за отпусканите суми, като се взема предвид наличното салдо по сметката и произтичащата необходимост от допълнителни плащания. Прогнозите за отпусканите суми се осигуряват за годината или по целесъобразност, за шестмесечие.
Вноските не се включват в бюджета и се управляват от Комисията под отговорността на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити.
Счетоводителят на доверителен фонд на Съюза е счетоводителят на Комисията. Той отговаря за съставяне на счетоводните процедури и сметкоплана, които да се спазват от всички доверителни фондове на Съюза.
Вътрешният одитор на Комисията и Сметната палата упражняват спрямо доверителния фонд същите правомощия като правомощията, които упражняват спрямо останалите извършвани от Комисията дейности.
Специалната банкова сметка на доверителния фонд се открива и закрива от счетоводителя.
Комисията осигурява строго разделение на функциите между счетоводителя и разпоредителите с бюджетни кредити.
Поемането на задължения за средствата и плащането на средствата се извършват от финансовите участници от Комисията , както е посочено в глава 3 на дял IV на първа част .
7. Комисията се оправомощава да изтегля до 5 % от сумите в доверителния фонд, за да покрие разходите си за управление през годините, в които е започнато използването на вноските, посочени в параграф 6 . За срока на съществуване на доверителния фонд тези такси за управлението се приравняват на целеви приходи по смисъла на член 21, параграф 2, буква б).
Счетоводителят предприема действия по нарежданията за събиране, които се отнасят до дейностите, финансирани от доверителния фонд. Приходите от възстановяванията по тези нареждания за събиране се връщат в специалната банкова сметка на доверителния фонд. Отменянето на нареждания за събиране и отказът от тях се извършват съгласно правилата, посочени в член 80.
8. Комисията представя своите проекторешения относно създаването, продължаването и ликвидацията на доверителен фонд на Съюза на компетентния комитет, предвиден в основния акт, съгласно който вноската от Съюза се предоставя на доверителния фонд на Съюза.
9. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за управлението, отчетната дейност и ръководството на доверителните фондове за външни дейности.
10. Всяка година Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета всеобхватен и подробен доклад относно дейностите, подкрепяни чрез доверителни фондове на Съюза, относно тяхното изпълнение и резултати, както и относно тяхното счетоводно отчитане. Комисията прилага своя доклад към обобщението на годишните отчети, посочено в член 66, параграф 9, трета алинея.
Раздел 3
Други режими на управление
Член 188
Осъществяване на външни дейности чрез непряко управление
1. Осъществяването на дейности чрез непряко управление, съгласно член 58, параграф 1, буква в) подлежи на контрол от Комисията и от делегациите на Съюза в съответствие с член 56, параграф 2. Този контрол се извършва чрез предварително одобряване, последващи проверки или комбинирана процедура.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за осъществяването на външните дейности чрез непряко управление.
Член 189
Споразумения за финансиране относно осъществяването на външни дейности
1. Осъществяваните външни дейности водят до създаването на един или повече от следните инструменти:
а)
споразумение за финансиране между Комисията и субект или лице, посочено в член 185;
б)
договор или споразумение за отпускане на безвъзмездни средства между Комисията и физически или юридически лица, отговарящи за осъществяването на дейностите.
Условията, при които се предоставя външната помощ, се определят в инструмента, съгласно който се управляват споразуменията за финансиране, договорите или споразуменията за безвъзмездните средства, предвидени в първа алинея, букви а) и б).
2. Споразуменията за финансиране със субектите, посочени в параграф 1, първа алинея, буква а), се сключват до 31 декември на година n + 1, като година n е годината, през която е поето бюджетното задължение.
В споразуменията за финансиране се определя срокът, в рамките на който посочените в параграф 1, първа алинея, буква а) субекти сключват всички отделни договори и споразумения за безвъзмездни средства, с които се осъществява дейността. Този срок не надхвърля три години след датата на сключване на споразумението за финансиране, с изключение на:
а)
дейности с няколко донора;
б)
отделни договори, свързани с одит и оценка;
в)
при следните извънредни обстоятелства:
i)
допълнителни клаузи се добавят към вече сключени договори;
ii)
отделни договори, които трябва да се сключат след предсрочно прекратяване на действащ договор;
iii)
промени на субект с възложени задачи.
3. Параграф 2 не се прилага по отношение на многогодишните програми, изпълнявани чрез разделени на части поети задължения, в следните случаи:
а)
Инструмента за предприсъединителна помощ,
б)
Инструмента за европейско съседство и партньорство.
В тези случаи бюджетните кредити се отменят автоматично от Комисията в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за споразуменията за финансиране относно осъществяването на външни дейности.
ГЛАВА 3
Възлагане на обществени поръчки
Член 190
Възлагане на поръчки за външни дейности
1. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за възлагането на поръчки за външни дейности.
2. Разпоредбите на първа част, дял V, глава 1, свързани с общите разпоредби за възлагане на поръчки, се прилагат за поръчките, обхванати от настоящия дял, при спазване на специалните разпоредби за праговете и механизмите за възлагане на външни поръчки, установени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент. За целите на настоящата глава възложители са:
а)
Комисията от името и за сметка на една или повече трети държави;
б)
субектите и лицата, посочени в член 185, на които са възложени съответните задачи по изпълнението на бюджета.
3. Процедурите за възлагане на поръчки се установяват в споразуменията за финансиране, предвидени в член 189.
4. Разпоредбите на настоящата глава не се прилагат за дейностите, извършвани съгласно специфичните за отделните сектори основни актове, които се отнасят до помощта за управление на кризи, до операциите за гражданска защита и до операциите за хуманитарна помощ.
Член 191
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
1. В процедурите за възлагане на поръчки може да участват при равни условия всички лица, които попадат в обхвата на Договорите, както и всяко друго физическо или юридическо лице в съответствие с конкретните разпоредби на основните актове, с които се урежда съответният сектор на сътрудничество.
2. В случаите, посочени в член 54, параграф 2 при надлежно обосновани от отговорния разпоредител с бюджетни кредити извънредни обстоятелства може да бъде решено да се позволи на граждани на трети държави, различни от посочените в параграф 1, да участват в процедурите за възлагане на поръчки.
3. Когато се прилага споразумение за отваряне на пазара на стоки и услуги, по което Съюзът е страна, поръчките за възлагане, финансирани от бюджета, са отворени за участие и на граждани на трети държави, различни от посочените в параграфи 1 и 2, при условията, определени в това споразумение.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за участие в процедури за възлагане на поръчки.
ГЛАВА 4
Безвъзмездни средства
Член 192
Цялостно финансиране на външна дейност
Определена дейност може да бъде финансирана изцяло от бюджета само ако това се окаже от съществено значение за нейното осъществяване.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за цялостното финансиране на външна дейност.
Член 193
Правила, приложими за безвъзмездните средства за външни дейности
Процедурите относно безвъзмездните средства, които се прилагат при непряко управление от субектите, посочени в член 185, се определят в споразуменията, сключени между Комисията и тези субекти.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за процедурите за отпускане на безвъзмездни средства, приложими в режим на непряко управление.
ГЛАВА 5
Одит на отчети
Член 194
Одит от Съюза на външните дейности
Всяко споразумение между Комисията и посочен в член 185 субект или споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства изрично предвижда правото на Комисията и на Сметната палата да извършват одит по документи и на място на всички изпълнители и подизпълнители, които са получили средства на Съюза.
ДЯЛ V
ЕВРОПЕЙСКИ СЛУЖБИ
Член 195
Европейски служби
1. За целите на настоящия дял „европейски служби“ са административните структури, учредени от една или повече институции за изпълнение на конкретни хоризонтални задачи.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за обхвата на дейността на европейските служби и делегирането на права от страна на институциите на европейските служби.
2. Разпоредбите на настоящия дял се прилагат за функционирането на Европейската служба за борба с измамите (OLAF), с изключение на членове 198, 199 и 200.
3. Първа и трета част се прилагат за функционирането на европейските служби, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
Член 196
Бюджетни кредити, отнасящи се до европейските служби
1. Бюджетните кредити за всяка европейска служба, чийто общ размер се записва в конкретен бюджетен ред в бюджетния раздел за Комисията, се посочват подробно в приложение към този раздел.
Приложението е под формата на приходна и разходна част на бюджета, разделени по същия начин, както разделите на бюджета.
Бюджетните кредити, записани в това приложение, обхващат всички финансови потребности на всяка европейска служба при изпълнението на нейните задължения от името на институциите.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за бюджетните кредити за европейските служби, включително делегирането на определени задачи от счетоводителя, касата и банковите сметки.
2. Щатното разписание на всяка европейска служба се прилага към това на Комисията.
3. Директорът на всяка европейска служба взема решения за трансфер на бюджетни кредити в рамките на приложението, предвидено в параграф 1. Комисията уведомява Европейския парламент и Съвета за тези трансфери.
4. Отчетите на всяка европейска служба съставляват неразделна част от отчетите на Съюза, посочени в член 141.
Член 197
Разпоредител с бюджетни кредити на европейските служби
По отношение на бюджетните кредити, записани в приложението за всяка европейска служба, Комисията делегира правомощията на разпоредител с бюджетни кредити на директора на съответната европейска служба в съответствие с член 65.
Член 198
Сметки на междуинституционалните европейски служби
1. Всяка междуинституционална европейска служба съставя аналитични сметки за своите разходи, които дават възможност за определяне на частта от услугите, които службата е предоставила на всяка от институциите. Директорът на съответната европейска служба приема критериите, на които се основава счетоводната система, след одобряването им от управителния комитет на службата.
2. В забележките по конкретния бюджетен ред, в който е записан общият размер на бюджетните кредити за всяка междуинституционална европейска служба, се посочва прогнозна оценка на стойността на услугите, предоставени от тази служба на всяка от институциите. Тази оценка се основава на аналитичните сметки, предвидени в параграф 1.
3. Всяка междуинституционална европейска служба уведомява съответните институции за резултатите от аналитичните сметки.
Член 199
Делегиране на правомощия на разпоредител с бюджетни кредити за междуинституционалните европейски служби
1. Всяка институция може да делегира правомощията на разпоредител с бюджетни кредити на директора на междуинституционална европейска служба за управлението на бюджетните кредити, записани в нейния раздел, и определя границите и условията на това делегиране.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за делегирането на права на разпоредител с бюджетни кредити на директора на междуинституционална европейска служба.
2. Вътрешният одитор на Комисията изпълнява всички задачи, предвидени в първа част, дял IV, глава 9.
Член 200
Услуги, предоставяни на трети лица
Ако изпълнението на задълженията на европейска служба предполагат възмездни доставки за трети лица, нейният директор, след одобрение от управителния комитет, установява конкретните разпоредби, с които се урежда извършването на тези доставки и воденето на съответната отчетност.
ДЯЛ VI
БЮДЖЕТНИ КРЕДИТИ ЗА АДМИНИСТРАТИВНИ РАЗХОДИ
Член 201
Общи разпоредби
1. Първа и трета част се прилагат за бюджетните кредити за административни разходи, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за обхвата на бюджетните кредити за административни разходи и гаранциите по договори за наем.
Член 202
Поети задължения
1. От 15 октомври на всяка година задължения за обичайните административни разходи може да се поемат авансово по бюджетните кредити, предвидени за следващата финансова година. Тези поети задължения обаче не може да надвишават една четвърт от бюджетните кредити, определени с решение на Европейския парламент и на Съвета по съответния бюджетен ред за текущата финансова година. Те не може да се прилагат за нови разходи от естество, което все още не е принципно одобрено с последния надлежно приет бюджет.
2. Разходите, които се плащат авансово по силата на правни разпоредби или договорни клаузи, например наемите, могат да породят плащания от 1 декември нататък, които са за сметка на бюджетните кредити за следващата финансова година. В такъв случай ограничението, посочено в параграф 1, не се прилага.
Член 203
Специални разпоредби относно бюджетните кредити за административни разходи
1. Бюджетните кредити за административни разходи са едногодишни бюджетни кредити.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за специалните бюджетни кредити за административни разходи, включително за недвижими имоти и за аванси на служителите на институциите.
2. Административните разходи, произтичащи от договори за периоди, които надхвърлят финансовата година или в съответствие с местната практика, или поради това, че са свързани с доставката на оборудване, са за сметка на бюджета за финансовата година, в която се извършват.
3. Всяка институция предоставя на Европейския парламент и на Съвета до 1 юни всяка година работен документ относно своята политика по сградния фонд, в който се включва следната информация:
а)
за всеки недвижим имот - разходи и площ, които се покриват от бюджетните кредити от съответните бюджетни редове;
б)
очаквана промяна в глобалното планиране на площите и местоположенията през идните години с описание на вече идентифицираните проекти за недвижими имоти, които са на етап планиране;
в)
окончателни условия и разходи, както и съответната информация относно изпълнението на новите проекти за недвижими имоти, които преди това са били представени на Европейския парламент и на Съвета в рамките на процедурата, установена в параграфи 4 и 5, но не са били включени в работните документи за предходната година.
4. За всички проекти за недвижими имоти, които биха могли да имат значително финансово отражение върху бюджета, институцията информира Европейския парламент и Съвета във възможно най-кратки срокове относно необходимата строителна площ и предварителното планиране, преди да започне проучването на местните пазари, в случай на договори за недвижими имоти, или преди публикуването на поканите за участие в процедура за възлагане на поръчка или нейното провеждане, в случай на строителни работи.
5. За всички проекти за недвижими имоти, които биха могли да имат значително финансово отражение върху бюджета, институцията представя проекта за недвижим имот, включително подробна прогноза за разходите по него и финансирането му, както и списък на проектодоговорите, които се планира да бъдат използвани, и изисква одобрението на Европейския парламент и на Съвета преди сключването на договорите. По искане на институцията документите, представени във връзка с проекти за недвижими имоти, се третират като поверителни.
Освен при форсмажорни обстоятелства Европейският парламент и Съветът обсъждат проекта за недвижим имот в срок от четири седмици от от получаването му от двете институции.
Проектът за недвижим имот се счита за одобрен при изтичане на четириседмичния срок, освен ако в рамките на този срок Европейският парламент или Съветът вземат решение, с което се противопоставят на предложението.
Ако в рамките на четириседмичния срок Европейският парламент и/или Съветът изразят надлежно обоснована загриженост, срокът се удължава еднократно с две седмици.
Ако Европейският парламент или Съветът вземат решение, с което се противопоставят на проекта за недвижим имот, съответната институция оттегля предложението си и може да представи ново предложение.
6. При форсмажорни обстоятелства предвидената в параграф 4 информация може да се предаде заедно с проекта за недвижим имот. Европейският парламент и Съветът обсъждат проекта за недвижим имот в срок от две седмици от получаването му от двете институции. Проектът за недвижим имот се счита за одобрен при изтичане на двуседмичния срок, освен ако в рамките на този срок Европейският парламент и/или Съветът вземат решение, с което се противопоставят на предложението.
7. Следното се счита за проекти за недвижими имоти, които биха могли да имат съществени финансови последици за бюджета:
i)
придобиването на земя;
ii)
придобиването, продажбата, структурния ремонт, изграждането на сгради или проекти, които съчетават тези елементи и трябва да бъдат изпълнени в рамките на същия срок, за сума над 3 000 000 EUR;
iii)
новите договори за недвижими имоти (включително плодоползване, дългосрочно наемане и подновяването на действащи договори за недвижими имоти при по-неблагоприятни условия), които не попадат в обхвата на подточка ii), с годишни разходи в размер на най-малко 750 000 EUR;
iv)
удължаването или подновяването на действащи договори за недвижими имоти (включително плодоползване и дългосрочно наемане) при същите или по-благоприятни условия, с годишни разходи в размер на най-малко 3 000 000 EUR.
Настоящият параграф се прилага и по отношение на проекти за недвижими имоти с междуинституционален характер, както и по отношение на делегациите на Съюза.
8. Без да се засяга член 17, проект за придобиването на недвижим имот може да се финансира чрез заем само след като бъде предварително одобрен от Европейския парламент и Съвета.
Заемите се сключват и изплащат в съответствие с принципа на добро финансово управление и при надлежно спазване на финансовите интереси на Съюза.
Когато институцията предложи да финансира придобиването със заем, в плана за финансиране, който трябва да се представи, заедно с искането за предварително одобрение от съответната институция, се посочват по-конкретно максималният размер на финансиране, срокът на финансиране, видът финансиране, условията на финансиране и икономиите в сравнение с други видове договорни условия.
Европейският парламент и Съветът обсъждат искането за предварително одобрение в срок от четири седмици, който може да бъде удължен еднократно с две седмици, от получаването му от двете институции. Придобиването чрез заем се счита за отхвърлено, ако Европейският парламент и Съветът не са го одобрили изрично в рамките на крайния срок.
ДЯЛ VII
ЕКСПЕРТИ
Член 204
Външни експерти, получаващи възнаграждение
На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за външните експерти, полу чаващи възнаграждение, които включват специална процедура за избор на физически лица като външни експерти, получаващи възнаграждение, които да подпомагат институциите при оценяване на заявленията за безвъзмездни средства, проектите и офертите и да предоставят становища и съвети в специфични случаи.
Такива експерти получават възнаграждение въз основа на предварително обявена фиксирана сума и се избират въз основа на професионалните си качества. Подборът се извършва въз основа на критерии за подбор, които са в съответствие с принципите на недискриминация, равно третиране и отсъствие на конфликт на интереси.
ТРЕТА ЧАСТ
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 205
Преходни разпоредби
1. По отношение на фондовете, посочени в член 175, параграф 1, за които основните актове са отменени преди 1 януари 2013 г., бюджетните кредити, които са отменени съгласно член 178, може да бъдат предоставени отново в случай на явна грешка, която се дължи изцяло на Комисията, или в случай на непреодолима сила, която има сериозни последици за изпълнението на дейностите, подпомагани от тези фондове.
2. По отношение на трансферите на бюджетни кредити за оперативни разходи, посочени в Регламенти (ЕО) № 1260/1999, (ЕО) № 1290/2005, (ЕО) № 1080/2006, (ЕО) № 1081/2006, (ЕО) № 1083/2006, (ЕО) № 1084/2006 и (ЕО) № 1198/2006, по които все още не са извършени плащанията от Съюза за финансово уреждане на неизпълнените поети задължения на Съюза до приключването на подпомагането, Комисията може да извършва трансфери от един дял в друг, при условие че съответните бюджетни кредити са за същата цел или се отнасят до инициативи на Съюза или до техническа помощ и иновационни мерки и се прехвърлят за мерки от същото естество.
3. На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за преходните разпоредби.
Член 206
Искания за информация, отправени от Европейския парламент и Съвета
Европейският парламент и Съветът имат право да получават всякаква информация или пояснения по въпроси на бюджета в рамките на своите области на компетентност.
Член 207
Прагове и суми
На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно всички прагове и суми, посочени в настоящия регламент, без да се засяга член 118.
Член 208
Рамков финансов регламент за органите, създадени по силата на ДФЕС и Договора за Евратом
1. На Комисията се предоставят правомощия да приеме рамков финансов регламент чрез делегиран акт в съответствие с член 210 за създадените по силата на ДФЕС и Договора за Евратом органи, които имат правосубектност и получават средства за сметка на бюджета.
Рамковият финансов регламент се основава на принципите и правилата, установени в настоящия регламент.
Финансовите правила за тези органи не може да се отклоняват от рамковия финансов регламент, освен когато това се налага поради техните специфични нужди и с предварителното съгласие на Комисията.
2. Органите, посочени в параграф 1, се освобождават от отговорност във връзка с изпълнението на бюджетите си от Европейския парламент по препоръка на Съвета. Органите, посочени в параграф 1, си сътрудничат изцяло с институциите, които участват в процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и осигуряват, по целесъобразност, всяка необходима допълнителна информация, включително чрез присъствие на заседания на съответните органи.
3. Вътрешният одитор на Комисията упражнява спрямо посочените в параграф 1 органи същите правомощия като тези, които упражнява спрямо Комисията.
4. Независим външен одитор проверява дали годишните отчети на всеки от органите, посочени в параграф 1 отразяват правилно приходите, разходите и финансовото състояние на съответния орган преди консолидацията в окончателните отчети на Комисията. Освен когато е предвидено друго в основния акт, посочен в параграф 1, Сметната палата изготвя специфичен годишен доклад за всеки орган в съответствие с изискванията на член 287, параграф 1 от ДФЕС. При изготвянето на доклада Палатата взема предвид одита на независимия външен одитор и мерките, които са предприети в отговор на неговите констатации.
Член 209
Примерен финансов регламент за органите, осъществяващи публично-частно партньорство
Имащите правосубектност органи, които са създадени с основен акт и на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство, приемат свои финансови правила.
Тези правила включват набор от принципи, необходими за осигуряване на добро финансово управление на средствата на Съюза.
На Комисията се предоставят правомощия да приеме примерен финансов регламент чрез делегиран акт в съответствие с член 210, който установява необходимите принципи за осигуряване на добро финансово управление и който се основава на член 60.
Финансовите правила за тези органи не може да се отклоняват от примерния финансов регламент, освен когато това се налага поради техните специфични потребности и с предварителното съгласие на Комисията.
Член 210
Упражняване на делегирането
1. Правомощията да приема делегирани актове се предоставят на Комисията при спазване на установените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия, посочено в членове 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135,, 137, 138,139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 и 209 се предоставя на Комисията до края на първата многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г., посочена в член 312 от ДФЕС. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от две години преди края на първата многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срокове, съответстващи на последващите многогодишни финансови рамки, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок на действителност на съответната многогодишна финансова рамка.
3. Делегирането на правомощия, посочено в членове 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 и 209, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно членове 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 and 209, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и на Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 211
Преразглеждане
Настоящият регламент се преразглежда винаги когато това се окаже необходимо и във всеки случай най-късно две години преди края на първата многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г.
В преразглеждането се включва, наред с другото, изпълнението на разпоредбите в дял VIII на първа част.
Член 212
Отменяне
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 се отменя, считано от 1 януари 2013 г., с изключение на:
а)
членове 53-57, които продължават да се прилагат за всички задължения, поети до 31 декември 2013 г.;
б)
член 166, параграф 3, буква а), която продължава да се прилага за всички задължения, поети до 31 декември 2012 г.; и
в)
член 166, параграф 3, буква б), която продължава да се прилага за всички задължения, поети между 1 януари и 31 декември 2013 г.
Дял VI на първа част от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 може да продължи да се прилага за споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, които са подписани, и решенията за отпускане на безвъзмездни средства, за които е изпратено уведомление до 31 декември 2013 г. в рамките на глобалните задължения съгласно бюджета за 2012 г. или предходни години, ако отговорният разпоредител с бюджетни кредити реши това и при надлежно спазване на принципите на равно третиране и прозрачност.
Позоваванията на отменения регламент се тълкуват като позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствие в приложението.
Член 213
Преразглеждане относно ЕСВД
Член 68, параграф 1, трета алинея и член 98, параграф 2, втора алинея ще бъдат преразгледани през 2013 г., като се отчетат надлежно специфичността на ЕСВД, и по-специално на делегациите на Съюза, и по целесъобразност, достатъчният капацитет за финансово управление на ЕСВД.
Член 214
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2013 г., с изключение на:
а)
членове 58-63, които се прилагат само за задълженията, поети от 1 януари 2014 г.
б)
член 50, параграф 1, буква в) и членове 82, 139 и 140, които се прилагат от 1 януари 2014 г.
в)
членове 177, 179 и 210, които се прилагат от 27 октомври 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 25 октомври 2012 година.
NAŘÍZENÍ (EU, EURATOM) č. 966/2012 EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
ze dne 25. října 2012,
kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002
OBSAH
ČÁST PRVNÍ
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Článek 2
Definice
Článek 3
Soulad sekundárních právních předpisů s tímto nařízením
Článek 4
Lhůty, data, termíny
Článek 5
Ochrana osobních údajů
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
Článek 6
Dodržování rozpočtových zásad
Kapitola 1
Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu
Článek 7
Oblast působnosti rozpočtu
Článek 8
Zvláštní pravidla o zásadě jednotnosti a správnosti rozpočtu
Kapitola 2
Zásada ročního rozpočtu
Článek 9
Definice
Článek 10
Druhy prostředků
Článek 11
Účtování příjmů a prostředků
Článek 12
Přidělení prostředků na závazky
Článek 13
Zrušení a přenos prostředků
Článek 14
Pravidla pro přenos účelově vázaných příjmů
Článek 15
Zrušení přidělení prostředků na závazek
Článek 16
Pravidla vztahující se na případy pozdního přijetí rozpočtu
Kapitola 3
Zásada vyrovnanosti
Článek 17
Definice a oblast působnosti
Článek 18
Zůstatek rozpočtového roku
Kapitola 4
Zásada zúčtovací jednotky
Článek 19
Používání eura
Kapitola 5
Zásada univerzálnosti
Článek 20
Definice a oblast působnosti
Článek 21
Účelově vázané příjmy
Článek 22
Darované částky
Článek 23
Pravidla pro odečty a úpravy v důsledku kurzových rozdílů
Kapitola 6
Zásada specifikace
Článek 24
Obecná ustanovení
Článek 25
Převody uskutečňované orgány s výjimkou Komise
Článek 26
Převody uskutečňované Komisí
Článek 27
Návrhy na převody předložené orgány Evropskému parlamentu a Radě
Článek 28
Zvláštní pravidla pro převody
Článek 29
Převody, na něž se vztahují zvláštní ustanovení
Kapitola 7
Zásada řádného finančního řízení
Článek 30
Zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti
Článek 31
Povinné sestavování finančního výkazu
Článek 32
Vnitřní kontrola plnění rozpočtu
Článek 33
Nákladově efektivní kontrolní systémy
Kapitola 8
Zásada transparentnosti.
Článek 34
Zveřejňování účtů, rozpočtů a zpráv
Článek 35
Zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků a dalších informací
HLAVA III
SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU
Kapitola 1
Sestavování rozpočtu
Článek 36
Odhady příjmů a výdajů
Článek 37
Odhad rozpočtu subjektů uvedených v článku 208
Článek 38
Návrh rozpočtu
Článek 39
Návrh na změnu návrhu rozpočtu
Článek 40
Povinnosti členských států vyplývající z přijetí rozpočtu
Článek 41
Návrh opravného rozpočtu
Článek 42
Dřívější předání odhadů a návrhu rozpočtu
Kapitola 2
Skladba a předkládání rozpočtu
Článek 43
Skladba rozpočtu
Článek 44
Rozpočtová nomenklatura
Článek 45
Zákaz záporných příjmů
Článek 46
Předběžné prostředky
Článek 47
Záporná rezerva
Článek 48
Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
Článek 49
Předkládání rozpočtu
Článek 50
Pravidla pro plány pracovních míst
Kapitola 3
Rozpočtová kázeň
Článek 51
Soulad s víceletým finančním rámcem
Článek 52
Soulad právních aktů Unie s rozpočtem
HLAVA IV
PLNĚNÍ ROZPOČTU
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 53
Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního nařízení
Článek 54
Základní právní akt a výjimky
Článek 55
Plnění rozpočtu jinými orgány než Komisí
Článek 56
Pověření výkonem rozpočtových pravomocí
Článek 57
Střet zájmů
Kapitola 2
Způsoby plnění rozpočtu
Článek 58
Způsoby plnění rozpočtu
Článek 59
Sdílené řízení s členskými státy
Článek 60
Nepřímé řízení
Článek 61
Hodnocení ex ante a pověřovací dohody
Článek 62
Výkonné agentury
Článek 63
Meze pověřování
Kapitola 3
Účastníci finančních operací
Oddíl 1
Zásada oddělení funkcí
Článek 64
Oddělení funkcí
Oddíl 2
Schvalující osoba
Článek 65
Schvalující osoba
Článek 66
Pravomoci a povinnosti schvalující osoby
Článek 67
Pravomoci a povinnosti vedoucích delegací Unie
Oddíl 3
Účetní
Článek 68
Pravomoci a povinnosti účetního
Článek 69
Pověření výkonem pravomocí účetního
Oddíl 4
Správce zálohových účtů
Článek 70
Zálohové účty
Kapitola 4
Odpovědnost účastníků finančních operací
Oddíl 1
Obecná pravidla
Článek 71
Odnětí pověření uděleného účastníkům finančních operací a jejich zbavení povinností
Článek 72
Odpovědnost schvalující osoby za protiprávní jednání, podvod nebo korupci
Oddíl 2
Pravidla vztahující se na příslušné schvalující osoby
Článek 73
Pravidla vztahující se na schvalující osoby
Oddíl 3
Pravidla vztahující se na účetní a správce zálohových účtů
Článek 74
Pravidla vztahující se na účetní
Článek 75
Pravidla vztahující se na správce zálohových účtů
Kapitola 5
Příjmové operace
Oddíl 1
Poskytování vlastních zdrojů
Článek 76
Vlastní zdroje
Oddíl 2
Odhady pohledávek
Článek 77
Odhady pohledávek
Oddíl 3
Stanovení pohledávek
Článek 78
Stanovení pohledávky
Oddíl 4
Schválení inkasa
Článek 79
Schválení inkasa
Oddíl 5
Inkaso
Článek 80
Pravidla pro inkaso
Článek 81
Promlčecí lhůta
Článek 82
Řešení pohledávek Unie na vnitrostátní úrovni
Článek 83
Pokuty, sankce a úroky uložené Komisí
Kapitola 6
Výdajové operace
Článek 84
Rozhodnutí o financování
Oddíl 1
Přidělení výdajů na závazek
Článek 85
Druhy závazků
Článek 86
Pravidla vztahující se na závazky
Článek 87
Kontrola závazků
Oddíl 2
Potvrzení výdajů
Článek 88
Potvrzení výdaje
Oddíl 3
Schválení výdajů
Článek 89
Schválení výdaje
Oddíl 4
Úhrada výdajů.
Článek 90
Druhy plateb
Článek 91
Platby omezené na dostupné finanční prostředky
Oddíl 5
Lhůty pro výdajové operace
Článek 92
Lhůty pro výdaje
Kapitola 7
Systémy informačních technologií a elektronická správa
Článek 93
Elektronické řízení operací
Článek 94
Předávání dokumentů
Článek 95
Elektronická správa (e-Government)
Kapitola 8
Zásady správy
Článek 96
Řádná správa
Článek 97
Údaje o opravných prostředcích
Kapitola 9
Interní auditor
Článek 98
Jmenování interního auditora
Článek 99
Pravomoci a povinnosti interního auditora
Článek 100
Nezávislost interního auditora
HLAVA V
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Oddíl 1
Oblast působnosti a zásady zadávání
Článek 101
Definice veřejných zakázek
Článek 102
Zásady vztahující se na veřejné zakázky
Oddíl 2
Uveřejňování veřejných zakázek
Článek 103
Uveřejňování veřejných zakázek
Oddíl 3
Zadávací řízení
Článek 104
Zadávací řízení
Článek 105
Obsah dokumentace k zadávacímu řízení
Článek 106
Kritéria pro vyloučení z účasti v zadávacím řízení
Článek 107
Kritéria pro vyloučení z probíhajícího zadávacího řízení
Článek 108
Ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů
Článek 109
Správní a finanční sankce
Článek 110
Kritéria pro zadávání veřejných zakázek
Článek 111
Podávání nabídek
Článek 112
Zásady rovného zacházení a transparentnosti
Článek 113
Rozhodnutí o zadání veřejné zakázky
Článek 114
Zrušení zadávacího řízení
Oddíl 4
Jistoty a nápravná opatření
Článek 115
Jistoty
Článek 116
Chyby, nesrovnalosti a podvody v zadávacím řízení
Kapitola 2
Ustanovení použitelná pro veřejné zakázky zadávané orgány na vlastní účet
Článek 117
Veřejný zadavatel
Článek 118
Finanční limity
Článek 119
Pravidla účasti na zadávacím řízení
Článek 120
Pravidla Světové obchodní organizace pro zadávání veřejných zakázek
HLAVA VI
GRANTY
Kapitola 1
Oblast působnosti a forma grantů
Článek 121
Oblast působnosti grantů
Článek 122
Příjemci grantu
Článek 123
Formy grantů
Článek 124
Jednorázové částky, jednotkové náklady a paušální financování
Kapitola 2
Zásady
Článek 125
Obecné zásady pro udělování grantů
Článek 126
Způsobilé náklady
Článek 127
Spolufinancování ve formě věcného plnění
Článek 128
Transparentnost
Článek 129
Zákaz kumulace
Článek 130
Zákaz retroaktivity
Kapitola 3
Řízení o udělení grantu
Článek 131
Žádosti o grant
Článek 132
Kritéria pro výběr a udělení grantu
Článek 133
Hodnocení
Kapitola 4
Platby a kontrola
Článek 134
Jistota pro účely předběžného financování
Článek 135
Vyplácení grantů a kontroly
Článek 136
Uchovávání dokladů
Kapitola 5
Provádění
Článek 137
Smlouvy o provedení a finanční podpora třetím osobám
HLAVA VII
CENY
Článek 138
Obecná pravidla
HLAVA VIII
FINANČNÍ NÁSTROJE
Článek 139
Oblast působnosti
Článek 140
Zásady a podmínky platné pro finanční nástroje
HLAVA IX
PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A ÚČETNICTVÍ
Kapitola 1
Předložení účetní závěrky
Článek 141
Skladba účetní závěrky
Článek 142
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení
Článek 143
Pravidla pro účetní závěrku
Článek 144
Účetní zásady
Článek 145
Finanční výkazy
Článek 146
Zprávy o plnění rozpočtu
Článek 147
Předběžná účetní závěrka
Článek 148
Schválení konečné konsolidované účetní závěrky
Kapitola 2
Informace o plnění rozpočtu
Článek 149
Zpráva o rozpočtových zárukách a rizicích
Článek 150
Informování o plnění rozpočtu
Kapitola 3
Účetnictví
Oddíl 1
Společná ustanovení
Článek 151
Účetní systém
Článek 152
Společné požadavky týkající se účetního systému orgánů
Oddíl 2
Obecné účty
Článek 153
Obecné účty
Článek 154
Účetní zápisy v obecných účtech
Článek 155
Účetní opravy
Oddíl 3
Rozpočtové účty
Článek 156
Rozpočtové účetnictví
Kapitola 4
Inventární soupisy majetku
Článek 157
Inventární soupis
HLAVA X
EXTERNÍ AUDIT A ABSOLUTORIUM
Kapitola 1
Externí audit
Článek 158
Externí audit prováděný Účetním dvorem
Článek 159
Pravidla a postupy auditu
Článek 160
Kontroly cenných papírů a hotovosti
Článek 161
Právo Účetního dvora na přístup
Článek 162
Výroční zpráva Účetního dvora
Článek 163
Zvláštní zprávy Účetního dvora
Kapitola 2
Absolutorium
Článek 164
Harmonogram postupu udělování absolutoria
Článek 165
Postup udělování absolutoria
Článek 166
Následná opatření
Článek 167
Zvláštní ustanovení o Evropské službě pro vnější činnost
ČÁST DRUHÁ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ ZÁRUČNÍ FOND
Článek 168
Zvláštní ustanovení o Evropském zemědělském záručním fondu
Článek 169
Přidělování prostředků EZZF na závazky
Článek 170
Předběžné souhrnné závazky z prostředků EZZF
Článek 171
Plán a časový rozvrh rozpočtových závazků EZZF
Článek 172
Účtování výdajů EZZF
Článek 173
Převod prostředků EZZF
Článek 174
Účelově vázané příjmy EZZF
HLAVA II
STRUKTURÁLNÍ FONDY, FOND SOUDRŽNOSTI, EVROPSKÝ RYBÁŘSKÝ FOND, EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ FOND PRO ROZVOJ VENKOVA A FONDY PRO OBLAST SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA, KTERÉ JSOU SPRAVOVÁNY V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
Článek 175
Zvláštní ustanovení
Článek 176
Závaznost přidělení prostředků na závazky
Článek 177
Platby příspěvků, průběžné platby a vrácené prostředky
Článek 178
Rušení prostředků přidělených na závazky
Článek 179
Převod prostředků
Článek 180
Řízení, výběr projektů a audit
HLAVA III
VÝZKUM
Článek 181
Prostředky na výzkum
Článek 182
Přidělování prostředků na výzkum
Článek 183
Společné výzkumné středisko
HLAVA IV
VNĚJŠÍ ČINNOST
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 184
Vnější akce
Kapitola 2
Provádění akcí
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 185
Provádění vnějších akcí
Oddíl 2
Rozpočtová podpora a svěřenské fondy sdružující více dárců
Článek 186
Použití rozpočtové podpory
Článek 187
Svěřenské fondy Unie pro vnější akce
Oddíl 3
Jiné způsoby plnění rozpočtu
Článek 188
Provádění vnějších akcí v rámci nepřímého řízení
Článek 189
Finanční dohody o provádění vnějších akcí
Kapitola 3
Zadávání veřejných zakázek
Článek 190
Zadávání veřejných zakázek na vnější akce
Článek 191
Pravidla účasti v zadávacím řízení
Kapitola 4
Granty
Článek 192
Financování vnějších akcí v plném rozsahu
Článek 193
Pravidla použitelná pro granty na vnější akce
Kapitola 5
Kontrola účtů
Článek 194
Kontrola v oblasti vnějších akcí prováděná Unií
HLAVA V
EVROPSKÉ ÚŘADY
Článek 195
Evropské úřady
Článek 196
Prostředky evropských úřadů
Článek 197
Schvalující osoba v evropských úřadech
Článek 198
Účetnictví interinstitucionálních evropských úřadů
Článek 199
Pověřování pravomocemi schvalující osoby u interinstitucionálních evropských úřadů
Článek 200
Služby poskytované třetím osobám
HLAVA VI
SPRÁVNÍ PROSTŘEDKY
Článek 201
Obecná ustanovení
Článek 202
Závazky
Článek 203
Zvláštní ustanovení o správních prostředcích
HLAVA VII
ODBORNÍCI
Článek 204
Placení externí odborníci
ČÁST TŘETÍ
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 205
Přechodná ustanovení
Článek 206
Žádosti Evropského parlamentu a Rady o informace
Článek 207
Finanční limity a částky
Článek 208
Rámcové finanční nařízení pro subjekty zřízené Smlouvou o fungování EU a Smlouvou o Euratomu
Článek 209
Vzorové finanční nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru
Článek 210
Výkon přenesené pravomoci
Článek 211
Přezkum
Článek 212
Zrušení
Článek 213
Přezkum týkající se ESVČ
Článek 214
Vstup v platnost
PŘÍLOHA
SROVNÁVACÍ TABULKA
Společné prohlášení o otázkách spojených s VFR
Společné prohlášení o výdajích na nemovitosti s odvoláním na článek 203
Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise k čl. 203 odst. 3
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 322 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), bylo několikrát podstatně změněno. Vzhledem k tomu, že mají být provedeny další změny, včetně změn zohledňujících vstup v platnost Lisabonské smlouvy, mělo by být nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti zrušeno a nahrazeno tímto nařízením.
(2)
Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 stanovilo rozpočtové zásady a finanční pravidla, která upravují sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Unie (dále jen „rozpočet“), zajišťují řádné a efektivní řízení, kontrolu a ochranu finančních zájmů Unie a zvyšují transparentnost a jejichž dodržování je závazné pro všechny právní akty a všechny orgány. Tyto hlavní zásady, koncepce a struktura uvedeného nařízení, jakož i základní pravidla rozpočtového a finančního řízení by měly být zachovány. Odchylky od těchto hlavních zásad by měly být přezkoumány a co nejvíc zjednodušeny s tím, že je nutno přihlédnout k jejich trvalému významu, přínosu pro rozpočet a k zátěži, kterou představují pro zúčastněné strany. Je třeba zachovat a posílit hlavní prvky finančních pravidel, k nimž patří úloha účastníků finančních operací, začlenění kontrolních opatření do činnosti operačních útvarů, interní auditoři, sestavování rozpočtu podle činností, modernizace účetních zásad a pravidel, jakož i hlavní zásady, jimiž se řídí granty.
(3)
Evropská centrální banka (ECB) by vzhledem ke své specifické povaze a úkolům, zejména pokud jde o její nezávislost ve správě vlastních financí, měla být z působnosti tohoto nařízení vyňata, není-li v něm stanoveno jinak.
(4)
Na základě zkušeností z praxe by měla být do tohoto nařízení zapracována pravidla, která budou reagovat na vyvíjející se požadavky plnění rozpočtu, například pokud jde o spolufinancování s jinými dárci, dále v zájmu zefektivnění vnější pomoci, usnadnění využívání zvláštních finančních nástrojů, včetně nástrojů Evropské investiční banky (EIB), a usnadnění plnění rozpočtu prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru.
(5)
Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se omezilo na stanovení obecných rozpočtových zásad a finančních pravidel v souladu se Smlouvami, zatímco prováděcí ustanovení byla upravena v nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (4), aby byla ujasněna hierarchie norem a zlepšila se přehlednost nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. Článek 290 Smlouvy o fungování EU stanoví, že legislativním aktem lze na Komisi přenést pravomoc přijímat pouze ty nelegislativní akty, kterými se doplňují nebo mění některé prvky uvedeného legislativního aktu, které nejsou podstatné. Do tohoto nařízení by proto měla být začleněna některá ustanovení nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
(6)
Policejní a justiční spolupráce v trestních věcech se stala nedílnou součástí jiných politik a vnitřních činností Unie. Existence zvláštních ustanovení o financování této oblasti politiky již proto není odůvodněna, a toto nařízení by ji proto nemělo obsahovat.
(7)
K zajištění transparentnosti by měly být v rozpočtu zaznamenány záruky pro výpůjční a úvěrové operace, které Unie uskutečnila, včetně operací v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace a systému pomoci platebním bilancím.
(8)
Měla by být zjednodušena stávající pravidla pro úrokové výnosy z plateb předběžného financování, neboť představují pro příjemce finančních prostředků i útvary Komise nadměrnou administrativní zátěž a způsobují mezi těmito útvary a příjemci finančních prostředků nedorozumění. V zájmu zjednodušení, zejména s ohledem na příjemce grantů, a v souladu se zásadou řádného finančního řízení by již neměla existovat povinnost úročit platby předběžného financování a inkasovat naběhlé úroky. Měla by však existovat možnost upravit tuto povinnost v pověřovací dohodě, aby mohly být úroky z plateb předběžného financování opětovně použity na programy, odečteny od žádostí o platbu nebo získány zpět.
(9)
Pravidla pro přenášení účelově vázaných příjmů by měla zohledňovat rozdíl mezi účelově vázanými příjmy vnějšími a vnitřními. K vyhovění účelu, na nějž dárce dané prostředky určil, by měly být vnější účelově vázané příjmy přenášeny automaticky a používány až do doby, kdy budou provedeny veškeré operace související s daným programem či akcí, na něž byly tyto příjmy vázány. Vnější účelově vázané příjmy získané během posledního roku trvání daného programu či akce by mělo být možno použít rovněž v prvním roce trvání následného programu či akce. Měla by existovat možnost přenášet vnitřní účelově vázané příjmy pouze do následujícího roku, nestanoví-li toto nařízení jinak.
(10)
Pravidla o prozatímních dvanáctinách by měla být vyjasněna co do počtu dalších dvanáctin, jež mohou být požadovány, a případů, kdy Evropský parlament rozhodne o snížení částky na další výdaje nad rámec prozatímních dvanáctin, kterou schválila Rada.
(11)
Odchylka od zásady univerzality, jež platí pro účelově vázané příjmy, by měla být upravena tak, aby zohledňovala specifika vnitřních účelově vázaných příjmů, jež plynou z prostředků schválených Evropským parlamentem a Radou na jedné straně a vnějších účelově vázaných příjmů plynoucích od různých dárců, jež tito dárcové váží na konkrétní program či akci, na straně druhé. Vnější dárcové by měli mít mimoto možnost spolufinancovat vnější, zejména operace humanitární pomoci, a to i v případech, kdy základní právní akt takové spolufinancování výslovně nestanoví.
(12)
Uvádění účelově vázaných příjmů v návrhu rozpočtu by mělo být ztransparentněno stanovením pravidla, že tyto částky jsou v návrhu rozpočtu uváděny ve výši, která je ke dni jeho sestavení jistá.
(13)
Pokud jde o zásadu specifikace, jelikož se povinné a nepovinné výdaje nadále nerozlišují, je třeba odpovídajícím způsobem upravit pravidla týkající se převodů prostředků.
(14)
Rovněž pravidla týkající se převodu prostředků by měla být upravena s ohledem na změny vyplývající ze vstupu Lisabonské smlouvy v platnost. Nedávné zkušenosti navíc ukázaly, jak je důležité zvýšit flexibilitu převodů prostředků na platby na konci roku, zejména v případě strukturálních fondů. Je nezbytné zajistit lepší plnění rozpočtu, zejména pokud jde o prostředky na platby, účelově vázané příjmy a správní prostředky, jež jsou společné několika rozpočtovým hlavám. Za tímto účelem by měla být zjednodušena úprava kategorií převodů a zpružněno schvalování některých převodů. Jako užitečná a efektivní se ukázala zejména možnost, aby Komise rozhodovala o převodech nevyužitých prostředků v případech mezinárodních humanitárních katastrof a krizí. Tato možnost by proto měla platit i v případě podobných událostí, k nimž dojde po 1. prosinci rozpočtového roku. V takových případech by měla Komise z důvodu transparentnosti o svém rozhodnutí převést nevyužité prostředky neprodleně vyrozumět Evropský parlament a Radu.
(15)
Pokud jde o ustanovení o řádném finančním řízení, pověřená schvalující osoba by měla při vypracovávání legislativních návrhů a vytváření příslušných systémů řízení a kontroly přihlédnout k očekávané míře rizika výskytu chyb a k nákladům a přínosům kontrol. Pověřená schvalující osoba by měla ve výroční zprávě o činnosti poskytovat informace o výsledcích kontrol a jejich nákladech a přínosech. Nutným předpokladem efektivity vnitrostátních systémů řízení a kontroly jsou prohlášení řídícího subjektu týkající se těchto systémů, která předkládají subjekty určené členskými státy odpovídající za správu a kontrolu finančních prostředků Unie.
(16)
Zásada transparentnosti zakotvená v článku 15 Smlouvy o fungování EU, jež požaduje, aby orgány jednaly co nejotevřeněji, předpokládá, že pokud jde o plnění rozpočtu, mohou občané vědět, kde a za jakým účelem jsou prostředky Unie vynakládány. Tyto informace podporují demokratickou diskuzi, přispívají k účasti občanů v rozhodovacím procesu Unie a posilují institucionální kontrolu a dohled nad výdaji Unie. Těchto cílů by mělo být dosaženo zveřejněním relevantních informací týkajících se konečných zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a příjemců prostředků Unie, nejlépe využitím moderních komunikačních nástrojů, kdy by byly zohledněny legitimní zájmy těchto zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a příjemců grantů s ohledem na důvěrnou povahu a bezpečnost informací a v případě fyzických osob na jejich právo na soukromí a ochranu osobních údajů. Orgány by proto měly při zveřejňování informací uplatňovat v souladu se zásadou proporcionality selektivní přístup. Rozhodnutí zveřejnit informace by měla vycházet z relevantních kritérií, aby byly poskytované informace užitečné.
(17)
V souladu s článkem 316 Smlouvy o fungování EU by měl Evropské radě a Radě příslušet týž oddíl rozpočtu.
(18)
Toto nařízení by mělo zohlednit roční rozpočtový proces tak, jak jej stanovuje Smlouva o fungování EU.
(19)
V souvislosti se sestavováním rozpočtu je důležité jednoznačně vymezit skladbu a předkládání jeho návrhu, který vypracovává Komise. Obsah obecného úvodu, který vlastnímu návrhu rozpočtu předchází, by měl být popsán přesněji. Do nařízení je dále nutno zapracovat ustanovení o finančním plánu na nadcházející léta a o možnosti, aby Komise předkládala na podporu rozpočtových požadavků pracovní dokumenty.
(20)
S ohledem na zvláštní prvky společné zahraniční a bezpečnostní politiky by měly být aktualizovány formy základních právních aktů v této oblasti podle Smlouvy o fungování EU a podle hlav V a VI Smlouvy o EU. Rovněž postupy pro schvalování přípravných opatření v oblasti vnější by měly být upraveny podle Smlouvy o fungování EU.
(21)
Pravidla týkající se způsobů plnění rozpočtu, jimiž se řídí zejména podmínky pro pověřování třetích osob plněním rozpočtu, se v průběhu let příliš zkomplikovala a měla by být zjednodušena. Současně by měl být zachován původní cíl, který toto pověřování třetích osob mělo, totiž zajistit, aby bez ohledu na konkrétní způsob plnění rozpočtu byly výdaje plněny s takovou úrovní kontroly a transparentnosti, která je rovnocenná úrovni, jež se očekává od útvarů Komise.
(22)
Mělo by se jednoznačně rozlišovat mezi případy, kdy je rozpočet plněn přímo Komisí či jejími výkonnými agenturami, případy, kdy rozpočet plní členské státy v rámci sdíleného řízení, a případy, kdy je rozpočet plněn nepřímo prostřednictvím třetích osob. To by mělo umožnit ustavení harmonizovaného režimu pro sdílené a nepřímé řízení, jež bude možné upravovat v souladu s odvětvovými pravidly, zejména plní-li rozpočet členské státy v rámci sdíleného řízení. Tento harmonizovaný režim by měl stanovit zejména hlavní zásady, jimiž se má Komise řídit při rozhodování o nepřímém plnění rozpočtu nebo o jeho plnění v rámci sdíleného řízení, a hlavní zásady, jimiž se mají řídit osoby pověřené úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu. Komise by měla mít možnost uplatňovat pravidla a postupy Unie nebo akceptovat uplatňování pravidel a postupů pověřené osoby za předpokladu, že jí tato osoba zaručí rovnocennou ochranu finančních zájmů Unie. V rámci úkolů dohledu, jež Komise plní, je rovněž zapotřebí stanovit soubor povinností kontroly a auditu, včetně kontroly a schválení účetní závěrky, a to pro všechny způsoby plnění rozpočtu.
(23)
Pravidla pro hodnocení ex ante u subjektů a osob pověřených úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci nepřímého řízení by měla být změněna tak, aby všechny pověřené subjekty a osoby zajišťovaly takovou úroveň ochrany finančních zájmů, která je rovnocenná úrovni požadované podle tohoto nařízení.
(24)
Jak ukazuje zkušenost se zahrnutím partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi subjekty Unie podle článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, měly by být v tomto nařízení upraveny další kategorie těchto partnerství, aby bylo možno vybírat z širšího spektra nástrojů a zahrnout subjekty, jejichž úprava je pružnější než úprava, kterou se řídí orgány Unie, a která je pro soukromoprávní partnery přístupnější. Tyto dodatečné kategorie by měly zahrnovat soukromoprávní subjekty členského státu a subjekty zřízené základním právním aktem a mající finanční pravidla, jež dodržují zásady nutné k zajištění řádného finančního řízení při správě finančních prostředků Unie.
(25)
Pro účely článku 317 Smlouvy o fungování EU by toto nařízení mělo zpřísnit základní povinnosti kontroly a auditu, jež mají členské státy v případě plnění rozpočtu v rámci sdíleného řízení, protože v současnosti jsou tyto povinnosti upraveny pouze v odvětvových pravidlech. Je proto nezbytné zapracovat do něj ustanovení o harmonizované správní struktuře na vnitrostátní úrovni, jež stanoví jednotný rámec pro všechny dotčené oblasti politiky. Tento rámec by neměl vytvářet další kontrolní struktury, nýbrž by měl umožnit členským státům, aby určily subjekty pověřené řízením a kontrolou finančních prostředků Unie. Dále by měla být v tomto nařízení obsažena ustanovení o společných povinnostech řízení a kontroly, jež pro tyto struktury platí, každoroční prohlášení řídícího subjektu, kterým řídící subjekty přebírají odpovědnost za správu finančních prostředků Unie, jíž byly pověřeny, kontrola a schvalování účetní závěrky a mechanismy oprav a pozastavování plateb, které uplatňuje Komise, aby byl vytvořen ucelený legislativní rámec, který by poskytoval také vyšší celkovou právní jistotu a zajišťoval účinnost kontrol a nápravných opatření i větší ochranu finančních zájmů Unie. Podrobná ustanovení by měla zůstat předmětem úpravy odvětvových nařízení. V rámci přístupu jednotného auditu a s cílem omezit další administrativní zátěž vyplývající z opakovaných kontrol mohou členské státy poskytnout Komisi prohlášení, která budou v souladu s příslušnými ústavními požadavky podepsána na vhodné celostátní nebo regionální úrovni.
(26)
Některá ustanovení o povinnostech pověřené schvalující osoby by měla být jasněji vymezena, zejména ta o kontrolách ex ante a ex post, jež pověřená schvalující osoba zavádí, a o jejích povinnostech podávat zprávy. V tomto ohledu by měl být obsah výroční zprávy pověřené schvalující osoby o činnosti aktualizován v souladu s praxí, podle níž tato zpráva obsahuje požadované finanční informace a informace o řízení, jimiž pověřená schvalující osoba dokládá své prohlášení o věrohodnosti k výkonu svých povinností.
(27)
Měla by být jasněji vymezena odpovědnost účetního Komise. Zejména by mělo být specifikováno, že pouze účetní Komise je oprávněn stanovovat účetní pravidla a harmonizované účtové osnovy, zatímco účetní ostatních orgánů vymezují postupy účtování pro své příslušné orgány.
(28)
V zájmu snazšího provádění určitých programů nebo akcí, jímž jsou pověřeny zejména finanční instituce, by mělo toto nařízení stanovit možnost zřizovat svěřenské účty. Tyto bankovní účty by měly být zřizovány jménem Komise nebo na její účet v účetním systému finanční instituce. Spravovat by je měla tato finanční instituce, odpovědnost za tuto správu by měla nést příslušná schvalující osoba a mělo by být možné je zřizovat v jiných měnách než v eurech.
(29)
Pokud jde o příjmové operace, je vzhledem k rozpočtovým potřebám nutno zefektivnit pravidla, jimiž se řídí odhady pohledávek. Tyto odhady by se měly povinně zaznamenávat v případě, lze-li příslušné příjmy očekávat s určitou mírou pravděpodobnosti a přiměřeně je kvantifikovat. V zájmu zjednodušení by měla být zavedena některá zvláštní ustanovení o postupech pro úpravu a rušení odhadů pohledávek.
(30)
Měla by být jasněji vymezena i zpřísněna pravidla pro inkaso. Zejména by mělo být upřesněno, že zrušení stanovené pohledávky neznamená vzdání se stanoveného nároku Unie. Mimoto by k posílení ochrany finančních zájmů Unie členské státy neměly s nároky na vrácení finančních prostředků Unie zacházet méně výhodně, než je tomu u nároků veřejných subjektů na jejich území.
(31)
S přihlédnutím k nutnosti snížit riziko související se správou dočasně vybraných pokut, sankcí a veškerých příjmů z nich plynoucích by tyto částky měly být zaznamenávány jako příjem rozpočtu co nejdříve a nejpozději v rozpočtovém roce, jenž následuje po vyčerpání všech opravných prostředků proti rozhodnutí o uložení pokuty nebo sankce.
(32)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by měly být jasněji vymezeny jednotlivé druhy plateb. Platby předběžného financování by navíc měla pravidelně zúčtovávat příslušná schvalující osoba v souladu s účetními pravidly, která vymezí účetní Komise. Za tímto účelem by měly smlouvy, rozhodnutí o udělení grantu, grantové dohody a pověřovací dohody obsahovat příslušná ustanovení.
(33)
Toto nařízení by mělo podporovat cíl vytvoření elektronické správy, a zejména využívání elektronických údajů při výměně informací mezi orgány a třetími osobami.
(34)
Za určitých podmínek by měla být povolena možnost společných zadávacích řízení se státy Evropského sdružení volného obchodu (ESVO) nebo se zeměmi kandidujícími na členství v Unii.
(35)
Pravidla pro vyloučení, zejména z účasti na zadávacích řízeních, by měla být zdokonalena, aby se posílila ochrana finančních zájmů Unie.
(36)
Vzhledem k tomu, že využívání vlastních zdrojů ECB a EIB je předmětem finančního zájmu Unie, měly by tyto finanční instituce získat přístup k informacím z ústřední databáze zřízené k ochraně finančních zájmů Unie.
(37)
Pro uveřejňování rozhodnutí o uložení správních a finančních sankcí, zejména ve vztahu k veřejným zakázkám, je třeba přijmout řádný právní základ, který bude v souladu s požadavky na ochranu údajů. Z důvodu ochrany údajů a bezpečnosti by uveřejňování těchto rozhodnutí mělo zůstat i nadále nepovinné.
(38)
Požadavek, aby zhotovitelé, dodavatelé a poskytovatelé poskytnuli záruky, by již neměl být automatický, nýbrž by měl být založen na analýze rizik.
(39)
Z důvodu právní jistoty je nutné jasně stanovit rozsah grantů a finančních nástrojů. Podrobnější vymezení zvláštních podmínek vztahujících se na granty na jedné straně a na finanční nástroje na straně druhé by rovněž mělo přispět k maximalizaci dopadu obou typů finanční podpory.
(40)
Pravidla pro udělování grantů, která se vztahují na subjekty vytvořené zvlášť za účelem určité akce, by měla být upravena, aby usnadnila přístup k financování Unií a správu grantů žadatelům o grant a příjemcům grantů, kteří se dohodli pracovat společně v rámci společenství nebo seskupení zřízeného v souladu s vnitrostátním právem, zejména pokud zvolená právní forma poskytuje pevné a spolehlivé prostředí spolupráce. Kromě toho, s ohledem na omezená finanční rizika pro Unii a nutnost vyhnout se přidání další vrstvy smluvních požadavků ke stávajícím strukturálním ujednáním, by měly mít subjekty přidružené k příjemci grantu trvalým kapitálovým nebo právním vztahem právo vykazovat náklady způsobilé k financování z grantu, aniž by musely splňovat veškeré povinnosti, které má příjemce grantu.
(41)
Zkušenosti s financováním za použití jednorázových částek a paušálů ukázaly, že tyto formy financování značně zjednodušily správní postupy a podstatně snížily riziko chyb. Vedle toho se pro některé typy akcí ukázalo vhodným financování na základě výstupů. V této souvislosti by se měly zpružnit podmínky využívání zjednodušených forem grantů stanovených na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálů. Zejména by mělo být povoleno stanovovat částky na základě individuálního přístupu k příjemcům grantu, a to i v případech, kdy daný příjemce tyto částky vykazuje v souladu se svými obvyklými postupy účtování nákladů, aby se snížily administrativní zátěž a náklady nesené příjemcem grantu zvlášť za účelem poskytování finančních zpráv Unii.
(42)
S cílem odstranit překážky účasti na grantových programech Unie osobám, které mají nutnou odbornost, avšak nejsou odměňovány formou mzdy, jak tomu může být u osob pracujících v malých strukturách, by pravidla vztahující se na granty měla přihlížet ke konkrétním systémům odměňování, které uplatňují malé a střední podniky, jak jsou vymezeny v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 týkajícím se vymezení mikropodniků a malých a středních podniků (5).
(43)
Zásady neziskovosti a spolufinancování by měly být upraveny s ohledem na praktické zkušenosti a na rozdíly v jejich výkladu a uplatňování, jež vedou k chybám a příležitostně i k nezamýšleným účinkům. Zejména je nutné zaměřit definici zisku na způsobilé náklady a příjmy získané k jejich financování, aby došlo ke zjednodušení podávání zpráv příjemci grantů a aby tito příjemci diverzifikovali své zdroje financování. Komise by navíc neměla předpokládat, že další dárci nebudou chtít získat přebytek, který by vznikl na základě jejich příspěvku, zpět, a proto by měla inkasovat pouze zisk, který je úměrný udělenému grantu. A konečně, ukázalo se, že zásada postupného snižování grantů na provozní náklady není účinným nástrojem k omezení závislosti příjemců grantů na finančních prostředcích Unie. Navíc po nezbytném zavedení výjimek v řadě základních právních aktů a v případě zjednodušené formy udělování grantů došlo k podstatnému omezení použitelnosti zásady postupného snižování. Proto by se měl vzhledem k těmto nevýhodám zrušit požadavek na postupné snižování grantů udělených na provozní náklady.
(44)
Subjektům s omezenými administrativními zdroji, které mohou být přednostní cílovou skupinou některých grantových programů a být nezbytné pro dosažení politických cílů Unie, by měl být přístup k finančním prostředkům Unie usnadněn dalším zjednodušením postupů týkajících se grantů nízké hodnoty.
(45)
Za účelem zajištění právní jistoty a vytvoření jediného souboru základních finančních pravidel, o který se mohou příjemci grantů opírat při všech programech Unie, by mělo toto nařízení stanovit kritéria pro způsobilost nákladů a konkrétní podmínky, které se vztahují na určité kategorie nákladů, a mělo by vyžadovat jejich důsledné uplatňování.
(46)
Měly by být harmonizovány podmínky spolufinancování formou přijímání věcného plnění od třetích osob a podmínky stanovování jeho hodnoty, aby se snížila rizika chyb a sporů.
(47)
Z důvodu transparentnosti a aby byly zohledněny jejich specifická omezení vzhledem k plánování, měli by být žadatelé o grant ve výzvě k podávání návrhů informováni o době, která podle očekávání uplyne do podpisu grantové dohody nebo do oznámení o udělení grantu. Z téhož důvodu by toto nařízení mělo stanovit referenční dobu založenou na zkušenostech a na očekávaných důsledcích zavedených zjednodušujících opatření.
(48)
Jsou-li zjištěny systémové nebo opakující se chyby, které mají významný dopad na řadu grantů, mělo by být za přísných podmínek povoleno rozšíření zjištění auditu na neauditované granty, na něž mají tyto chyby dopad, aby se snížila finanční a administrativní zátěž spojená s kontrolami a audity na místě. K extrapolaci míry snížení grantů nebo míry získání prostředků vyplacených v rámci grantů zpět u těch grantů, u nichž byly zjištěny systémové nebo opakované chyby, by se Komise měla uchýlit pouze v případě, kdy není možné nebo účelné za vynaložení přiměřeného úsilí pro každý z těchto grantů přesně zjistit výši nezpůsobilých nákladů.
(49)
Toto nařízení by mělo stanovit standardní doby, po které jsou příjemci grantu povinni uchovávat dokumenty týkající se grantů poskytnutých Unií, aby se zabránilo rozdílným nebo neúměrným smluvním požadavkům a současně poskytl Komisi a Účetnímu dvoru dostatek času k získání přístupu k těmto údajům a k provedení kontrol ex post a auditů nezbytných pro ochranu finančních zájmů Unie.
(50)
Za určitých podmínek by měla být rozšířena možnost příjemce grantu poskytovat finanční podporu třetím osobám, aby se usnadnilo řádné provádění programů zaměřených mimo jiné na velkou skupinu fyzických osob, jichž lze dosáhnout pouze za pomoci grantů přidělovaných na kaskádovém principu. Nicméně je nutné zachovat zásadu, podle níž příjemce grantu nesmí při poskytování finanční podpory třetím osobám jednat dle vlastního uvážení, zejména s cílem zamezit záměně možnosti dané příjemcům grantů, aby na vlastní odpovědnost navrhovali a prováděli akce, jež obdrží finanční podporu jakožto činnosti způsobilé k financování, s možností pověřit určité subjekty nebo osoby úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci sdíleného nebo nepřímého řízení.
(51)
Mělo by se usnadnit využívání cen jakožto cenné formy finanční podpory a ujasnit příslušná pravidla, aby byly ceny odděleny od systému grantů a aby byl odstraněn odkaz na předpokládané náklady. Ceny však nejsou vhodné pro všechny cíle politiky Unie, a měly by se proto považovat za doplněk dalších finančních nástrojů, jako jsou granty, nikoli za jejich náhradu.
(52)
Finanční nástroje mohou přispívat k maximalizaci účinku finančních prostředků Unie, jestliže jsou tyto finanční prostředky spojeny s dalšími zdroji a aktivují je. Vzhledem k tomu, že tyto finanční nástroje nelze považovat za služby nebo granty, je zapotřebí zavést nový druh finanční podpory. Finanční nástroje by měly být využívány pouze za přísných podmínek, aby pro rozpočet nevznikala žádná rozpočtová rizika a aby nemohlo dojít k narušování trhu, které by bylo v rozporu s pravidly pro státní podporu.
(53)
V rámci ročního přídělu prostředků schváleného Evropským parlamentem a Radou na určitý program by se měly finanční nástroje využívat pouze doplňkově, a to na základě hodnocení ex ante, které prokáže, že z hlediska dosažení politických cílů Unie jsou tyto finanční nástroje účinnější než jiné formy financování Unií, včetně grantů.
(54)
Finanční nástroje by měly být schváleny základním právním aktem, který stanoví zejména jejich cíle a dobu použití. Jsou-li v řádně odůvodněných případech finanční nástroje vytvořeny jinak než základním právním aktem, měly by být v rámci rozpočtu schváleny Evropským parlamentem a Radou.
(55)
Měly by být vymezeny nástroje spadající potenciálně pod část první hlavu VIII, jako jsou půjčky, záruky, kapitálové investice, kvazikapitálové investice a nástroje pro sdílení rizik. Definice nástrojů pro sdílení rizik by měla umožňovat zařazení podpory úvěrů v případě projektových dluhopisů, pokrytí rizika spojeného s obsluhou dluhu a omezení úvěrových rizik držitelů dluhopisů na základě podpory úvěrů ve formě půjčky nebo záruky.
(56)
Roční splátky, včetně splátek kapitálu, poskytnutých záruk a splátek jistin půjček by měly představovat vnitřní účelově vázané příjmy. Příjmy včetně dividend, kapitálového zisku, poplatků za poskytnutí záruk a úroků z půjček a z prostředků uložených na svěřenských účtech by se měly do rozpočtu zahrnout až po odečtení nákladů řízení a poplatků za řízení. Toto nařízení by mělo stanovit zásady a podmínky týkající se finančních nástrojů a pravidla pro omezení finanční odpovědnosti Unie, boj proti podvodům a praní peněz, likvidaci finančních nástrojů a výkaznictví.
(57)
Předkládání účetních závěrek by mělo být zjednodušeno tím, že účetní závěrky Unie budou obsahovat pouze konsolidované finanční výkazy a souhrnné rozpočtové účty. Rovněž by mělo být vyjasněno, že se proces konsolidace týká pouze orgánů, subjektů zřízených na základě Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu, které mají právní subjektivitu a dostávají příspěvky z rozpočtu, a ostatních subjektů, jejichž účetní závěrky musí být konsolidovány v souladu s účetními pravidly stanovenými účetním.
(58)
Jak vyžadují mezinárodně uznávané účetní standardy, z nichž vycházejí účetní předpisy Unie, měly by se penzijní závazky a další závazky týkající se zaměstnaneckých výhod zaznamenávat v účtech Unie, samostatně vykazovat v rozvaze Unie a podrobněji vysvětlit v příloze k účetním výkazům.
(59)
Aby se jasně oddělily úkoly a odpovědnost účetního Komise od úkolů a odpovědnosti, jimiž jsou pověřeni účetní orgánů, subjektů zřízených na základě Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu, které mají právní subjektivitu a dostávají příspěvky z rozpočtu, a ostatních subjektů, jejichž účetní závěrky musí být konsolidovány v souladu s účetními pravidly stanovenými účetním, měl by každý orgán nebo subjekt připravit zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok a do 31. března následujícího rozpočtového roku ji zaslat Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru.
(60)
Je nezbytné aktualizovat pravidla a zásady Unie týkající se účetnictví, aby se zajistil jejich soulad s Mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor.
(61)
Účetní dvůr by měl zajistit, aby jakákoli jeho zjištění, která by mohla mít vliv na účetní závěrku auditovaných subjektů nebo na legalitu anebo správnost uskutečněných operací, byla předána dotčeným orgánům nebo subjektům včas, aby měly dostatek času na tato zjištění reagovat.
(62)
Měla by být aktualizována ustanovení týkající se předběžné a konečné účetní závěrky, aby byly především pro účely výkaznictví poskytovány informace, jež by měly doprovázet účetní závěrky zaslané účetnímu Komise za účelem konsolidace.
(63)
Pokud jde o informace, které má Komise předkládat v souvislosti s udílením absolutoria, měla by Komise Evropskému parlamentu a Radě předložit zejména hodnotící zprávu o financích Unie podle článku 318 Smlouvy o fungování EU.
(64)
Pokud jde o zvláštní ustanovení tohoto nařízení týkající se strukturálních fondů, fondů soudržnosti, Evropského rybářského fondu, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a fondů pro oblast svobody, bezpečnosti a práva spravovaných v rámci sdíleného řízení, je třeba zachovat možnost vrácení plateb předběžného financování a opětovného dání k dispozici prostředků za podmínek uvedených v prohlášení Komise v příloze k nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech (6). Odchylně od pravidla pro přenos prostředků by Komise rovněž měla mít možnost přenášet prostředky na závazky, které jsou k dispozici na konci rozpočtového roku a které plynou z vracení plateb uhrazených v rámci předběžného financování, a to až do ukončení programu, a využít tyto prostředky na závazky, pokud jiné prostředky na závazky již nejsou k dispozici.
(65)
Je třeba vyjasnit účast Společného výzkumného střediska (SVS) na zadávacích řízeních a řízeních o udělování grantů. Příjmy vyplývající z činností, které souvisejí s účastí na těchto řízeních, by navíc měly být výjimečně považovány za vnější účelově vázané příjmy, aby byly tyto související činnosti prováděny efektivně.
(66)
Zvláštní ustanovení o provádění vnějších akcí by měla být přizpůsobena změnám způsobů plnění rozpočtu a měl by být stanoven diferencovaný přístup pro případy, kdy Unie musí reagovat na naléhavé humanitární situace, mezinárodní krize nebo potřeby třetích zemí, které procházejí procesem demokratizace.
(67)
Toto nařízení by mělo stanovit obecné podmínky, za nichž je možné poskytnout rozpočtovou podporu jako nástroj v rámci vnější činnosti. Tyto podmínky by se měly vztahovat k zajišťování dostatečně transparentního, spolehlivého a účinného hospodaření s veřejnými finančními prostředky. Komise by měla navíc v rozhodnutích o financování rozhodnout o cílech a očekávaných výsledcích, na jejichž dosažení by měla být vázána výplata rozpočtové podpory. Tyto prvky a podmínky, za nichž má být rozpočtová podpora vyplácena, by měly být obsaženy ve finanční dohodě uzavřené s přijímající zemí.
(68)
Komise by měla mít pravomoc vytvářet a spravovat svěřenské fondy Unie pro akce v případě mimořádných událostí, po odeznění těchto událostí a pro tematicky zaměřené akce, aby se posílila mezinárodní úloha Unie v oblasti vnějších akcí a rozvoje, jakož i zvýšila její viditelnost a efektivita její činnosti. Ačkoli tyto svěřenské fondy nebudou začleněny do rozpočtu, měly by být spravovány podle tohoto nařízení v míře, která je zapotřebí pro zajištění bezpečnosti a transparentnosti při využívání finančních prostředků Unie. Komise by za tímto účelem měla předsedat správní radě jednotlivých svěřenských fondů, aby zajistila zastoupení dárců a rozhodovala o využívání finančních prostředků. Funkci účetního pro všechny svěřenské fondy by měl navíc vykonávat účetní Komise.
(69)
Lhůta pro uzavírání smluv a schvalování grantů subjekty, jimž bylo v rámci nepřímého řízení svěřeno provádění vnějších akcí, by měla být omezena na tři roky od podpisu pověřovací dohody, pokud nenastanou konkrétní naléhavé vnější okolnosti. Tato lhůta by se však neměla vztahovat na víceleté programy prováděné v rámci postupů pro strukturální fondy. Pravidla pro zrušení prostředků v případě těchto víceletých programů by měla stanovit odvětvová pravidla.
(70)
S ohledem na zvláštní pravidla o zadávání veřejných zakázek týkající se vnějších akcí by se mělo státním příslušníkům třetích zemí usazeným v přijímajících zemích umožnit, aby se účastnili zadávacích řízení, a to i tehdy, je-li určitý program prováděn bez základního právního aktu a je to řádně odůvodněno výjimečnými okolnostmi.
(71)
Způsob, jakým orgány v současnosti hlásí Evropskému parlamentu a Radě projekty v oblasti nemovitostí, by měl být zlepšen. Orgány by měly Evropský parlament a Radu předem informovat o svých budoucích projektech v oblasti nemovitostí a o různých fázích těchto projektů. V případě projektů v oblasti nemovitostí se značným dopadem na rozpočet by se mělo vyžadovat schválení Evropským parlamentem a Radou, a nikoli jejich pouhé stanovisko.
(72)
Orgány by měly mít možnost vytvořit si dlouhodobou strategii v oblasti nemovitostí a využívat nižších úrokových sazeb, které se uplatňují v důsledku příznivého úvěrovému ratingu Unie na finančních trzích. Za tímto účelem by měly mít možnost brát si půjčky na nákup nemovitostí. To by umožnilo řešit složitost stávajícího systému a zároveň ušetřit na nákladech a zavést větší transparentnost.
(73)
Na základě zkušeností by toto nařízení mělo jasně stanovit rozsah činnosti, výběrové řízení a platové podmínky týkající se fyzických osob, které jsou vybírány jako odborníci.
(74)
Za účelem doplnění a změn některých prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Obsah a rozsah každého přenesení pravomocí jsou podrobně uvedeny v příslušných článcích. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci vypracovávání aktů v přenesené pravomoci vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(75)
Toto nařízení by mělo být revidováno jen tehdy, je-li to nezbytné, ale nejpozději dva roky před uplynutím platnosti prvního víceletého finančního rámce následujícího po roce 2013. Příliš časté revize jsou spojeny s nepřiměřenými náklady na přizpůsobení správních struktur a postupů novým pravidlům. Platná pravidla mohou být navíc uplatňována příliš krátkou dobu na to, aby z toho bylo možné vyvodit platné závěry.
(76)
Měla by se stanovit přechodná ustanovení. Toto nařízení by se mělo uplatňovat pouze po přijetí aktů v přenesené pravomoci, které mají obsahovat pravidla pro jeho uplatňování, jež by měly vstoupit v platnost v prosinci 2012. S cílem vyhnout se tomu, že by se nové finanční nařízení začalo uplatňovat poslední měsíc v roce, je vhodné jeho použitelnost odložit na 1. leden 2013. Navíc je vhodné odložit použitelnost ustanovení týkajících se způsobů plnění rozpočtu a finančních nástrojů na 1. leden 2014, aby byl zajištěn soulad s odvětvovými pravidly. A konečně, aby bylo možné ustanovení o převodu prostředků na platby v rámci strukturálních fondů na konci roku uplatňovat již v rozpočtu na rok 2012, je vhodné, aby se uvedená ustanovení použila již ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
(77)
Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, aby bylo možné včas přijmout akty v přenesené pravomoci podle tohoto nařízení. Včasný vstup tohoto nařízení v platnost je nezbytný k tomu, aby byla pravidla obsažená v aktech v přenesené pravomoci použitelná od 1. ledna 2013, a nenastaly tak obtíže spojené se změnou finančních pravidel v průběhu rozpočtového roku.
(78)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (7) a vydal stanovisko dne 15. dubna 2011 (8),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanovuje pravidla pro sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie a pro předkládání účetnictví a jeho audit.
2. Toto nařízení se vztahuje na plnění rozpočtu Zásobovací agentury Euratomu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„Unií“ Evropská unie, Evropské společenství pro atomovou energii nebo obojí, podle souvislostí;
b)
„orgánem“ Evropský parlament, Evropská rada, Rada, Evropská komise, Soudní dvůr Evropské unie, Účetní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, evropský veřejný ochránce práv, evropský inspektor ochrany údajů a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ); Evropská centrální banka se za orgán Unie nepovažuje;
c)
„rozpočtem“ nástroj, jímž se pro každý rozpočtový rok stanovují a schvalují veškeré příjmy a výdaje, které se pro Unii považují za nezbytné;
d)
„základním právním aktem“ právní akt, který stanovuje právní základ pro činnost a pro plnění odpovídajících výdajů zapsaných do rozpočtu.
Základní právní akt může mít kteroukoli z těchto forem:
i)
při uplatňování Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“) formu nařízení, směrnice nebo rozhodnutí ve smyslu článku 288 Smlouvy o fungování EU, nebo
ii)
při uplatňování hlavy V Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) jednu z forem uvedených v čl. 26 odst. 2, čl. 28 odst. 1, článku 29, čl. 31 odst. 2 a v článcích 33 a 37 Smlouvy o EU.
Doporučení a stanoviska se nepovažují za základní právní akty;
e)
„způsobem plnění rozpočtu“ způsob plnění rozpočtu popsaný v článku 58, 59 nebo 60;
f)
„pověřovací dohodou“ dohoda uzavřená se subjekty a osobami pověřenými úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů i) až viii);
g)
„příjemcem grantu“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla podepsána grantová dohoda nebo které bylo oznámeno rozhodnutí o udělení grantu;
h)
„zhotovitelem, dodavatelem nebo poskytovatelem“ fyzická nebo právnická osoba, jíž byla zadána veřejná zakázka;
i)
„příjemcem finančních prostředků“ příjemce grantu, zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel anebo kterákoli fyzická či právnická osoba, která získá ceny nebo finanční prostředky v rámci určitého finančního nástroje;
j)
„cenou“ finanční příspěvek udílený jako odměna za úspěch v soutěži;
k)
„půjčkou“ smlouva, která zavazuje poskytovatele půjčky k tomu, aby dal příjemci půjčky k dispozici peněžní částku v dohodnuté výši a na dohodnutou dobu, již je příjemce půjčky povinen splatit v dohodnuté době;
l)
„zárukou“ písemný závazek, kterým ručitel přebírá odpovědnost za všechny či některé závazky či povinnosti třetí osoby anebo nebo za úspěšné splnění povinností touto třetí osobou, nastane-li událost, která vede k uplatnění takové záruky, například prodlení při splácení půjčky;
m)
„kapitálovou investicí“ poskytnutí kapitálu společnosti investorem přímo či nepřímo výměnou za celkové nebo částečné vlastnictví této společnosti, při němž může investor převzít určitou kontrolu nad řízením společnosti a podílet se na jejím zisku;
n)
„kvazikapitálovou investicí“ takový typ financování, které stojí mezi kapitálovou investicí a dluhem, je rizikovější než přednostní dluh a méně rizikové než běžná kapitálová investice. Kvazikapitálové investice mohou mít strukturu dluhu, obvykle nezajištěného a podřízeného, který lze převést na kapitál nebo na preferenční kapitál;
o)
„nástrojem ke sdílení rizik“ finanční nástroj, který umožňuje sdílet definované riziko mezi dvěma či více subjekty, případně výměnou za dohodnutou odměnu;
p)
„finančními nástroji“ opatření finanční podpory Unie poskytovaná z rozpočtu na doplňkovém základě a zaměřená na plnění jednoho nebo více konkrétních politických cílů Unie. Tyto nástroje mohou mít formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček nebo záruk anebo jiných nástrojů ke sdílení rizik a tam, kde je to vhodné, mohou být spojeny s granty;
q)
„služebním řádem“ služební řád úředníků Evropské unie a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovený nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (9);
r)
„kontrolou“ jakékoli opatření přijaté za účelem poskytnutí přiměřené záruky účinnosti, účelnosti a hospodárnosti operací, spolehlivosti výkaznictví, ochrany majetku a informací, předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a náprava a následná opatření reagující na tyto podvody a nesrovnalosti, jakož i náležité řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotyčných plateb. Kontroly mohou zahrnovat různá ověření, jakož i provádění jakýchkoli strategií a postupů k dosažení cílů uvedených v první větě;
s)
„ověřením“ ověření konkrétního aspektu příjmové nebo výdajové operace.
Článek 3
Soulad sekundárních právních předpisů s tímto nařízením
1. Ustanovení, která se týkají plnění příjmů a výdajů rozpočtu a jsou obsažena v základním aktu, musí dodržovat rozpočtové zásady stanovené v části první hlavě II.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, musí být ve všech návrzích nebo jejich změnách předložených legislativnímu orgánu jasně vyznačena ustanovení obsahující odchylky od ustanovení jiných než části první hlavy II nebo od aktů v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení a v příslušných bodech odůvodnění a v důvodové zprávě ke každému takovému návrhu musí být uvedeny konkrétní důvody těchto odchylek.
Článek 4
Lhůty, data a termíny
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se na lhůty stanovené v tomto nařízení nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterým se určují pravidla pro lhůty, data a termíny (10).
Článek 5
Ochrana osobních údajů
Tímto nařízením nejsou dotčeny požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (11) a nařízení (ES) č. 45/2001.
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
Článek 6
Dodržování rozpočtových zásad
Rozpočet musí být sestavován a plněn v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účinnou a účelnou vnitřní kontrolu a transparentnosti, jak jsou stanoveny v tomto nařízení.
KAPITOLA 1
Zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu
Článek 7
Oblast působnosti rozpočtu
1. Rozpočet zahrnuje:
a)
příjmy a výdaje Unie včetně správních výdajů, které vznikají orgánům z ustanovení Smlouvy o EU v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, a operačních výdajů, které vzniknou z uplatňování uvedených ustanovení, pokud jdou k tíži rozpočtu;
b)
příjmy a výdaje Evropského společenství pro atomovou energii.
2. V rozpočtu se v souladu s čl. 49 odst. 1 písm. d) zaznamenávají záruky pro výpůjční a úvěrové operace Unie, včetně operací v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace a systému pomoci platebním bilancím.
Článek 8
Zvláštní pravidla o zásadě jednotnosti a správnosti rozpočtu
1. Aniž je dotčen článek 83, lze příjem vybrat nebo výdaj uskutečnit pouze tehdy, je-li zaznamenán v některé rozpočtové položce.
2. Výdaje mohou být přiděleny na závazek nebo schváleny pouze v rámci schválených prostředků.
3. Do rozpočtu mohou být zapsány jen prostředky, které odpovídají výdajům považovaným za nezbytné.
4. Úrokové výnosy z plateb předběžného financování uskutečněných z rozpočtu nepřísluší Unii, pokud to nevyplývá z pověřovacích dohod jiných než pověřovacích dohod uzavřených s třetími zeměmi nebo subjekty jimi určenými. V případech, pro které je tak stanoveno, se úrok buď znovu použije na příslušnou činnost, nebo se v souladu s čl. 23 odst. 1 prvním pododstavcem písm. c) odečte od žádostí o platby, nebo se získá zpět.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zúčtování úrokových výnosů z plateb předběžného financování.
KAPITOLA 2
Zásada ročního rozpočtu
Článek 9
Definice
Prostředky zapsané do rozpočtu se schvalují na dobu jednoho rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince.
Článek 10
Druhy prostředků
1. Rozpočet obsahuje rozlišené prostředky, které sestávají z prostředků na závazky a z prostředků na platby, a nerozlišené prostředky.
2. S výhradou čl. 86 odst. 4 a čl. 189 odst. 2 kryjí prostředky na závazky v průběhu rozpočtového roku celkové náklady přijatých právních závazků.
3. Prostředky na platby kryjí platby prováděné ke splnění právních závazků přijatých během rozpočtového roku nebo v předchozích rozpočtových rocích.
4. Odstavci 1 a 2 tohoto článku nejsou dotčena zvláštní ustanovení části druhé hlav I, IV a VI ani možnost, aby byly prostředky přiděleny na závazek jako celek nebo aby byly rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky.
Článek 11
Účtování příjmů a prostředků
1. Příjmy rozpočtového roku se zaúčtují za daný rozpočtový rok na základě částek vybraných v průběhu tohoto rozpočtového roku. Vlastní zdroje na měsíc leden následujícího rozpočtového roku lze však poskytnout předem podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (12).
2. Vlastní zdroj vycházející z daně z přidané hodnoty, doplňkový zdroj založený na hrubém národním důchodu a případné finanční příspěvky mohou být účetně upraveny podle nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000.
3. Prostředky schválené na určitý rozpočtový rok se použijí výhradně k pokrytí výdajů přidělených na závazek a zaplacených v dotčeném rozpočtovém roce a k pokrytí dlužných částek na základě závazků z předchozích rozpočtových roků.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se prostředků přidělených na daný rozpočtový rok.
4. Závazky se zaúčtují na základě právních závazků přijatých do 31. prosince. Výjimkou jsou souhrnné rozpočtové závazky uvedené v čl. 86 odst. 4 a finanční dohody uvedené v čl. 189 odst. 2 a uzavřené s třetími zeměmi, které se zaúčtují na základě rozpočtových závazků přijatých do 31. prosince.
5. Platby se zaúčtují do rozpočtového roku na základě plateb provedených účetním do 31. prosince uvedeného roku.
6. Odchylně od odstavců 3, 4 a 5 se výdaje Evropského zemědělského záručního fondu účtují do rozpočtového roku podle pravidel uvedených v části druhé hlavě I.
Článek 12
Přidělení prostředků na závazky
Prostředky zapsané v rozpočtu lze přidělit na závazky s účinkem od 1. ledna, jakmile byl rozpočet s konečnou platností přijat, není-li v části druhé hlavách I a VI stanoveno jinak.
Článek 13
Zrušení a přenos prostředků
1. Prostředky, které nebyly použity do konce rozpočtového roku, pro který byly zapsány v rozpočtu, se ruší.
Prostředky však mohou být přeneseny, a to výlučně do následujícího rozpočtového roku, v souladu s odstavci 2 a 3 na základě rozhodnutí dotčeného orgánu přijatého do 15. února, anebo mohou být přeneseny automaticky v souladu s odstavcem 4.
2. U rozlišených prostředků na závazky a nerozlišených prostředků, které nejsou na konci rozpočtového roku dosud přiděleny na závazky, lze přenést:
a)
částky odpovídající prostředkům na závazky nebo nerozlišeným prostředkům na závazky týkajícím se projektů v oblasti nemovitostí, u kterých byla většina přípravných etap přidělení na určitý závazek dokončena do 31. prosince. Tyto částky mohou být přiděleny na závazek do 31. března následujícího roku nebo, v případě částek týkajících se projektů v oblasti nemovitostí, do 31. prosince následujícího roku;
b)
částky, které jsou nezbytné, poněvadž legislativní orgán přijal základní právní akt v průběhu posledního čtvrtletí rozpočtového roku a Komise nebyla schopna prostředky určené na tento účel přidělit na závazky do 31. prosince.
3. U prostředků na platby lze přenést částky nezbytné ke krytí stávajících závazků nebo závazků spojených s přenášenými prostředky na závazky, pokud prostředky na platby stanovené v příslušných rozpočtových položkách na příští rozpočtový rok nedostačují požadavkům.
Dotčený orgán použije přednostně prostředky schválené na běžný rozpočtový rok a teprve po jejich vyčerpání použije prostředky přenesené.
4. Nerozlišené prostředky, které na konci rozpočtového roku odpovídají řádně smluvně podloženým povinnostem, se automaticky přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku.
5. O přijatém rozhodnutí o přenosu prostředků uvědomí dotčený orgán Evropský parlament a Radu do 15. března a pro každou rozpočtovou položku uvede, jak byla kritéria uvedená v odstavcích 2 a 3 použita na každý přenos.
6. Aniž je dotčen článek 14, prostředky zapsané do rezervy a prostředky na výdaje na zaměstnance se nepřenášejí. Pro účely tohoto článku zahrnují výdaje na zaměstnance odměny a příspěvky pro členy a zaměstnance orgánů, na které se vztahuje služební řád.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rušení prostředků a jejich přenášení do dalšího rozpočtového roku.
Článek 14
Pravidla pro přenos účelově vázaných příjmů
Přenos účelově vázaných příjmů uvedených v článku 21 a z nich plynoucích prostředků, které k 31. prosinci zůstaly nevyužity a jsou k dispozici, se řídí těmito pravidly:
a)
vnější účelově vázané příjmy se přenášejí automaticky a musí být zcela využity dříve, než jsou ukončeny všechny operace související s programem nebo akcí, na něž byly tyto příjmy účelově vázány. Vnější účelově vázané příjmy obdržené v průběhu posledního roku trvání programu nebo akce se mohou využít v prvním roce trvání následujícího programu nebo akce;
b)
vnitřní účelově vázané příjmy se přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku, s výjimkou vnitřních účelově vázaných příjmů vymezených v čl. 21 odst. 3 písm. g), které se přenášejí automaticky.
Článek 15
Zrušení přidělení prostředků na závazek
Aniž jsou dotčeny články 178 a 182, pokud je přidělení prostředků na závazek v kterémkoli rozpočtovém roce následujícím po zápisu prostředků do rozpočtu zrušeno, protože akce, na niž byly prostředky určeny, nebyla provedena nebo byla provedena jen částečně, odpovídající prostředky se zruší.
Článek 16
Pravidla vztahující se na případy pozdního přijetí rozpočtu
1. Není-li na začátku rozpočtového roku rozpočet s konečnou platností přijat, použije se postup stanovený v čl. 315 prvním pododstavci Smlouvy o fungování EU (systém prozatímních dvanáctin). Závazky lze přijímat a platby lze uskutečňovat v mezích stanovených v odstavci 2 tohoto článku.
2. Závazky lze přijímat podle kapitol do výše jedné čtvrtiny celkové výše prostředků schválených v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok, zvýšené o jednu dvanáctinu za každý ukončený měsíc.
Horní mez prostředků stanovená v návrhu rozpočtu nesmí být překročena.
Platby lze uskutečňovat měsíčně podle kapitol až do výše jedné dvanáctiny prostředků schválených v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok. Tato částka však nesmí překročit jednu dvanáctinu prostředků zapsaných ve stejné kapitole návrhu rozpočtu.
3. Prostředky schválenými v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok, jak je uvedeno v odstavcích 1 a 2, se rozumějí prostředky, které byly odsouhlaseny v rozpočtu, včetně opravných rozpočtů, po úpravě o převody uskutečněné v daném rozpočtovém roce.
4. Pokud to kontinuita činnosti Unie a potřeby řízení vyžadují, může Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou, s výjimkou řádně odůvodněných případů, schválit výdaje nad rámec jedné prozatímní dvanáctiny, které však nepřekračují součet čtyř prozatímních dvanáctin, pro závazky i pro platby nad rámec prozatímních dvanáctin poskytnutých automaticky podle odstavců 1 a 2. Rozhodnutí o schválení výdajů předá Rada neprodleně Evropskému parlamentu.
Uvedené rozhodnutí vstupuje v platnost třicet dnů po přijetí, pokud Evropský parlament:
a)
v této lhůtě nerozhodne většinou hlasů všech svých členů o snížení těchto výdajů, přičemž v tomto případě Komise předloží nový návrh; nebo
b)
neinformuje Radu a Komisi o tom, že tyto výdaje snížit nechce, přičemž v tomto případě rozhodnutí vstoupí v platnost před uplynutím třiceti dnů.
Dodatečné dvanáctiny se schvalují jako celek a nelze je rozdělovat.
5. Nestačí-li pro určitou kapitolu schválení čtyř prozatímních dvanáctin poskytnutých v souladu s odstavcem 4 ke krytí nezbytných výdajů tak, aby nedošlo k přerušení kontinuity činnosti Unie v dané oblasti, lze výjimečně schválit překročení výše prostředků zapsaných v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok. Evropský parlament a Rada v takovém případě postupují podle odstavce 4. Celková výše prostředků dostupných v rozpočtu na předchozí rozpočtový rok nebo v předloženém návrhu rozpočtu však nesmí být v žádném případě překročena.
KAPITOLA 3
Zásada vyrovnanosti
Článek 17
Definice a oblast působnosti
1. Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a prostředků na platby.
2. Unie a subjekty uvedené v článku 208 si nesmějí v rámci rozpočtu brát půjčky.
Článek 18
Zůstatek rozpočtového roku
1. Zůstatek každého rozpočtového roku se zapisuje do rozpočtu následujícího rozpočtového roku jako příjem v případě přebytku nebo jako prostředky na platby v případě schodku.
2. Odhady takových příjmů nebo prostředků na platby se zapisují do rozpočtu během rozpočtového procesu prostřednictvím návrhu na změnu předloženého v souladu s článkem 39. Odhady se vypracovávají v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000.
3. Po předložení předběžné účetní závěrky za každý rozpočtový rok se rozdíl mezi touto závěrkou a odhady zapisuje do rozpočtu pro následující rozpočtový rok prostřednictvím opravného rozpočtu, jehož jediným předmětem je právě uvedený rozdíl. V tomto případě Komise předloží návrh opravného rozpočtu do patnácti dnů po předložení předběžné účetní závěrky současně Evropskému parlamentu a Radě.
KAPITOLA 4
Zásada zúčtovací jednotky
Článek 19
Používání eura
1. Víceletý finanční rámec a rozpočet se sestavují a plní v eurech a účty se vedou v eurech. Pro účely peněžních toků uvedených v čl. 68 odst. 1 jsou však účetní, v případě zálohových účtů správci zálohových účtů a pro účely správního řízení Komise a ESVČ příslušná schvalující osoba oprávněni provádět operace v jiných měnách za podmínek stanovených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se přepočítacího kurzu mezi eurem a ostatními měnami.
KAPITOLA 5
Zásada univerzálnosti
Článek 20
Definice a oblast působnosti
Aniž je dotčen článek 21, celkové příjmy pokrývají celkové prostředky na platby. Aniž je dotčen článek 23, všechny příjmy a výdaje se vykazují v plné výši bez jakýchkoli vzájemných zápočtů.
Článek 21
Účelově vázané příjmy
1. Pro financování specifických výdajů se použijí vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy.
2. Vnější účelově vázané příjmy jsou tyto:
a)
finanční příspěvky členských států na určité výzkumné programy v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000;
b)
finanční příspěvky členských států a třetích zemí, v obou případech včetně jejich veřejných agentur, a finanční příspěvky právnických nebo fyzických osob na určité projekty nebo programy vnější pomoci financované Unií a spravované Komisí jejich jménem;
c)
úroky z vkladů a pokuty stanovené v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (13);
d)
příjmy určené na zvláštní účely, například příjmy z nadací, dotací, darů a odkazů, včetně vlastních účelově určených příjmů orgánů;
e)
finanční příspěvky třetích zemí nebo subjektů mimo Unii, které nespadají pod písmeno b), určené na činnost Unie;
f)
účelově vázané příjmy uvedené v čl. 181 odst. 2 a čl. 183 odst. 2;
g)
vnitřní účelově vázané příjmy uvedené v odstavci 3 v rozsahu, v jakém jsou doplňkem jiných příjmů uvedených v tomto odstavci.
3. Vnitřní účelově vázané příjmy jsou tyto:
a)
příjmy od třetích osob za dodávky zboží, poskytnutí služeb nebo stavební práce provedené na jejich žádost;
b)
výnosy z prodeje vozidel, vybavení, zařízení, materiálů a vědeckých a technických přístrojů, které jsou nahrazeny novými nebo vyřazeny, je-li jejich účetní hodnota plně odepsána;
c)
příjmy plynoucí ze zpětného získání neoprávněně vyplacených částek v souladu s článkem 80;
d)
příjmy z úrokových výnosů z plateb předběžného financování, s výhradou čl. 8 odst. 4;
e)
výnosy z dodávek zboží a poskytnutí služeb a stavebních prací ostatním útvarům uvnitř orgánu, orgánům nebo subjektům, včetně náhrad poskytnutých těmito orgány nebo subjekty za služební cesty, jež byly zaplaceny jejich jménem;
f)
přijaté platby pojistného plnění;
g)
příjmy z pronájmu;
h)
příjmy z prodeje tiskovin a filmů, včetně tiskovin a filmů na elektronických nosičích;
i)
finanční prostředky vrácené v rámci určitého finančního nástroje podle čl. 140 odst. 6;
j)
příjmy z následné úhrady daní podle čl. 23 odst. 3 písm. b).
4. Základní právní akt může také stanovit, že příjmy, které stanoví, jsou účelově vázány na specifické výdaje. Tyto příjmy představují vnitřní účelově vázané příjmy, nestanoví-li základní právní akt jinak.
5. V rozpočtu jsou pro vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy založeny odpovídající rozpočtové položky, a pokud je to možné, uvedena odpovídající částka.
Do návrhu rozpočtu lze zapisovat jen ty částky účelově vázaných příjmů, jejichž výše je ke dni sestavení návrhu rozpočtu jistá.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 týkající se vytvoření struktury pro vnější a vnitřní účelově vázané příjmy a poskytování odpovídajících prostředků a stanovící pravidla pro příspěvky členských států na výzkumné programy. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 týkající se výnosů ze sankcí uložených podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU a účelově vázaných příjmů plynoucích z účasti států ESVO na některých programech Unie.
Článek 22
Darované částky
1. Komise smí přijímat jakékoli částky darované Unii, zejména nadační fondy, dotace, dary a odkazy.
2. Přijetí darovaných částek v hodnotě nejméně 50 000 EUR, které je spojeno s finančními náklady (včetně navazujících nákladů) převyšujícími 10 % hodnoty darované částky, podléhá předchozímu schválení Evropským parlamentem a Radou, jež se usnesou do dvou měsíců od obdržení žádosti Komise. Pokud v této lhůtě nejsou vzneseny námitky, přijme Komise konečné rozhodnutí o přijetí daru.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se přijímání částek darovaných Unii.
Článek 23
Pravidla pro odečty a úpravy v důsledku kurzových rozdílů
1. Od výše žádostí o platbu, které se v tomto případě schválí jako čisté částky, lze odečíst:
a)
sankce uložené stranám zadaných veřejných zakázek nebo příjemcům grantů;
b)
slevy, náhrady a rabaty z jednotlivých faktur a výkazů nákladů;
c)
úrokové výnosy z plateb předběžného financování;
d)
úpravy v souvislosti s neoprávněně vyplacenými částkami.
Úpravy uvedené v prvním pododstavci písm. d) lze provést přímým snížením nové průběžné platby nebo platby zůstatku poukázané stejnému příjemci platby ve stejné kapitole, ve stejném článku a ve stejném rozpočtovém roce, kdy došlo k přeplatku.
Na odečty uvedené v prvním pododstavci písm. c) a d) se vztahují účetní pravidla Unie.
2. Ceny dodávaného zboží a služeb poskytovaných Unii, ve kterých jsou zahrnuty daně, jež vracejí členské státy podle Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie, jsou do rozpočtu zaúčtovány bez daně.
3. Ceny dodávaného zboží a služeb poskytovaných Unii, ve kterých jsou zahrnuty daně, jež vracejí třetí země na základě příslušných dohod, lze do rozpočtu zaúčtovat:
a)
bez daně, nebo
b)
včetně daně. V tomto případě se s následně vrácenou daní nakládá jako s vnitřním účelově vázaným příjmem.
4. Kurzové rozdíly, které vznikají při plnění rozpočtu, mohou být navzájem započteny. Konečný výsledek, zisk nebo ztráta, se zahrne do zůstatku rozpočtového roku.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se účtů pro vrácené daně.
KAPITOLA 6
Zásada specifikace
Článek 24
Obecná ustanovení
Prostředky se věcně člení do hlav a kapitol. Kapitoly se dále člení do článků a bodů.
Článek 25
Převody uskutečňované orgány s výjimkou Komise
1. Každý orgán s výjimkou Komise může ve svém oddíle rozpočtu převádět prostředky:
a)
z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí;
b)
z jedné kapitoly do druhé a z jednoho článku do druhého bez omezení.
2. Dotčený orgán uvědomí Evropský parlament a Radu o svém úmyslu provést převod uvedený v odstavci 1 tři týdny předem. Uplatní-li Evropský parlament nebo Rada v této lhůtě závažné důvody, použije se postup stanovený v článku 27.
3. Každý orgán s výjimkou Komise může Evropskému parlamentu a Radě navrhnout ve svém oddíle rozpočtu převody z jedné hlavy do druhé převyšující 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se má převod provést. Tyto převody podléhají postupu stanovenému v článku 27.
4. Každý orgán s výjimkou Komise může ve svém oddíle rozpočtu provádět převody v rámci jednotlivých článků bez předchozího vyrozumění Evropského parlamentu a Rady.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se výpočtu procentních podílů převodů uskutečňovaných orgány jinými než Komisí.
Článek 26
Převody uskutečňované Komisí
1. Komise může ve svém oddíle rozpočtu samostatně provádět:
a)
převody prostředků v rámci kapitol;
b)
pokud jde o výdaje na zaměstnance a správní výdaje, které jsou společné pro několik hlav, převody prostředků z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí, a do maximální výše 30 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, do které se převod provádí;
c)
pokud jde o provozní výdaje, převody prostředků mezi kapitolami v rámci jedné hlavy do maximální výše 10 % prostředků na daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí.
Komise uvědomí Evropský parlament a Radu o svém úmyslu provést převody uvedené v prvním pododstavci písm. b) tři týdny předem. Uplatní-li Evropský parlament nebo Rada v této lhůtě závažné důvody, použije se postup stanovený v článku 27.
Výjimkou z druhého pododstavce může Komise během posledních dvou měsíců daného rozpočtového roku samostatně převést prostředky související s výdaji na zaměstnance, externí pracovníky a jiné pracovníky z jedné hlavy do druhé až do celkové výše 5 % prostředků na dotčený rozpočtový rok. Komise o těchto převodech uvědomí Evropský parlament a Radu do dvou týdnů od přijetí rozhodnutí.
2. Za předpokladu, že o svém rozhodnutí bezodkladně uvědomí Evropský parlament a Radu, může Komise ve svém oddíle rozpočtu rozhodnout o těchto převodech prostředků z jedné hlavy do druhé:
a)
o převodech prostředků z hlavy „předběžné prostředky“, jak je uvedeno v článku 46, přičemž jediná podmínka pro použití rezervy spočívá v přijetí základního právního aktu podle článku 294 Smlouvy o fungování EU;
b)
v řádně odůvodněných výjimečných případech, jako jsou mezinárodní humanitární katastrofy a krize, které nastanou po 1. prosinci daného rozpočtového roku, o převodech nevyčerpaných prostředků pro tento rozpočtový rok, které jsou dosud k dispozici v rozpočtových hlavách spadajících do okruhu 4 víceletého finančního rámce, do rozpočtových hlav týkajících se operací pro řešení krizí a operací humanitární pomoci.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se výpočtu procentních podílů interních převodů uskutečňovaných Komisí a důvody žádostí o tyto převody.
Článek 27
Návrhy na převody předložené orgány Evropskému parlamentu a Radě
1. Každý orgán předloží své návrhy na převod současně Evropskému parlamentu a Radě.
2. Evropský parlament a Rada rozhodují o převodech prostředků za podmínek uvedených v odstavcích 3 až 6 tohoto článku, není-li v části druhé hlavě I stanoveno jinak.
3. S výjimkou naléhavých případů rozhodnou Evropský parlament a Rada, jež rozhoduje kvalifikovanou většinou, o každém návrhu na převod do šesti týdnů ode dne jeho obdržení oběma orgány.
4. Návrh na převod je schválen, pokud během uvedených šesti týdnů nastane některý z těchto případů:
a)
Evropský parlament a Rada jej schválí;
b)
schválí jej buď Evropský parlament, nebo Rada a druhý orgán se zdrží jednání;
c)
Evropský parlament i Rada se zdrží jednání nebo nepřijmou rozhodnutí, kterým by návrh na převod pozměnily nebo zamítly.
5. Pokud si Evropský parlament nebo Rada nevyžádají jinak, zkracuje se lhůta šesti týdnů uvedená v odstavci 3 na tři týdny v kterémkoli z těchto případů:
a)
převody činí méně než 10 % prostředků rozpočtové položky, z níž se převod provádí, a nepřesahuje 5 000 000 EUR;
b)
převod se týká pouze prostředků na platby a celková výše převáděné částky nepřesahuje 100 000 000 EUR.
6. Pokud Evropský parlament nebo Rada pozmění výši převodu, který druhý orgán schválil nebo v jehož případě se zdržel jednání, nebo pokud výši převodu pozmění Evropský parlament i Rada, považuje se nižší z obou částek za schválenou, ledaže dotčený orgán svůj návrh na převod vezme zpět.
Článek 28
Zvláštní pravidla pro převody
1. Prostředky lze převádět pouze do rozpočtových položek, pro něž jsou v rozpočtu schváleny prostředky nebo které nesou označení „pro memoria“.
2. Prostředky, které odpovídají účelově vázaným příjmům, lze převádět pouze tehdy, pokud se takový příjem použije k účelu, na který je vázán.
Článek 29
Převody, na něž se vztahují zvláštní ustanovení
1. Na převody uvnitř hlav rozpočtu týkajících se Evropského zemědělského záručního fondu, strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského rybářského fondu, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a výzkumu se vztahují zvláštní ustanovení části druhé hlav I, II a III.
2. O převodech, které umožňují použití rezervy na pomoc při mimořádných událostech, rozhoduje na návrh Komise Evropský parlament a Rada. Pro každé opatření při mimořádné události se předkládá zvláštní návrh.
Pro účely tohoto odstavce se použije postup podle čl. 27 odst. 3 a 4. Nesouhlasí-li Evropský parlament a Rada s návrhem Komise a nemohou dospět ke společnému postoji o použití této rezervy, upustí od rozhodnutí o návrhu Komise na převod.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se žádostí o převod finančních prostředků z rezervy na pomoc při mimořádných událostech.
KAPITOLA 7
Zásada řádného finančního řízení
Článek 30
Zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti
1. Používání prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. se zásadami hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.
2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby zdroje používané orgánem k výkonu jeho činnosti byly dány k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.
Zásada účinnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky.
Zásada účelnosti se týká dosažení konkrétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků.
3. Pro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet, musí být stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. Dosažení těchto cílů se kontroluje pomocí ukazatelů výkonnosti pro každou činnost a útvary příslušné pro výdaje předávají informace uvedené v čl. 38 odst. 3 písm. e) Evropskému parlamentu a Radě. Tyto informace se předávají každoročně a nejpozději s dokumenty přiloženými k návrhu rozpočtu.
4. Ke zdokonalení rozhodovacího procesu provádějí orgány hodnocení ex ante a ex post podle pokynů vydaných Komisí. Tato hodnocení se provádějí u všech programů a činností, které jsou spojeny se značnými výdaji, a výsledky těchto hodnocení se zasílají Evropskému parlamentu, Radě a útvarům příslušným pro výdaje.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se hodnocení ex ante, v polovině období a ex post.
Článek 31
Povinné sestavení finančního výkazu
1. Ke každému návrhu nebo podnětu, který legislativnímu orgánu předloží Komise, vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) nebo členský stát a který by mohl mít vliv na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být připojen finanční výkaz a hodnocení ex ante podle čl. 30 odst. 4.
Ke každé změně návrhu nebo podnětu předložené legislativnímu orgánu, která by mohla mít značné dopady na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být připojen finanční výkaz vypracovaný orgánem, který tuto změnu navrhuje.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se požadavků na finanční výkaz.
2. V průběhu rozpočtového procesu poskytuje Komise v návaznosti na vývoj jednání o návrhu nebo iniciativě předložené rozpočtovým orgánem informace nezbytné pro srovnání změn požadovaných prostředků s původními odhady uvedenými ve finančním výkazu.
3. Ke snížení nebezpečí podvodů a nesrovnalostí se ve finančním výkazu podle odstavce 1 uvádějí informace o zavedeném systému vnitřní kontroly, odhad nákladů a přínosů kontrol, který takový systém obnáší, posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb a dále informace o stávajících a zamýšlených opatřeních pro předcházení podvodům a ochranu proti nim.
V této analýze se přihlédne k pravděpodobné míře a typu chyb, ke specifickým podmínkám v dané politické oblasti a k pravidlům, která se na ně vztahují.
Článek 32
Vnitřní kontrola plnění rozpočtu
1. Rozpočet je plněn s uplatněním účinné a účelné vnitřní kontroly, která odpovídá jednotlivým způsobům plnění rozpočtu, a v souladu s příslušnými odvětvovými pravidly.
2. Pro účely plnění rozpočtu se vnitřní kontrolou rozumí postup použitelný na všech úrovních řízení, jehož smyslem je poskytovat přiměřenou jistotu, že bylo dosaženo těchto cílů:
a)
účinnosti, účelnosti a hospodárnosti operací;
b)
spolehlivosti výkazů;
c)
ochrany majetku a informací;
d)
předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravy a následných opatření reagujících na tyto podvody a nesrovnalosti;
e)
náležitého řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotčených plateb.
3. Účinná vnitřní kontrola vychází z osvědčených mezinárodních postupů a zahrnuje zejména:
a)
rozdělení úkolů;
b)
vhodné řízení rizik a strategii kontroly zahrnující kontroly na úrovni příjemců finančních prostředků;
c)
zabránění střetu zájmů;
d)
přiměřené auditní stopy a úplnost údajů v datových systémech;
e)
postupy sledování dosažených výsledků a následná opatření reagující na zjištěné nedostatky a výjimky ve vnitřních kontrolách;
f)
pravidelné posuzování řádného fungování systému vnitřní kontroly.
4. Základem účelné vnitřní kontroly je:
a)
provádění vhodné strategie kontroly a řízení rizik koordinované na úrovni příslušných článků kontrolního řetězce;
b)
poskytnutí přístupu k výsledkům provedených kontrol všem příslušným článkům kontrolního řetězce;
c)
tam, kde je to vhodné, spolehnutí se na prohlášení řídícího subjektu od partnerů v plnění rozpočtu a výroků nezávislého auditora za předpokladu, že kvalita odvedené práce je odpovídající a přijatelná a že práce byla provedena v souladu se schválenými standardy;
d)
včasné uplatňování nápravných opatření, včetně uložení odrazujících sankcí tam, kde je to vhodné;
e)
jasné a jednoznačné právní předpisy tvořící základ politik;
f)
odstranění několikanásobných kontrol;
g)
zlepšování poměru nákladů a přínosů kontrol.
5. V případě dlouhodobě vysoké chybovosti při provádění určitého programu zjistí Komise nedostatky v kontrolních systémech, analyzuje náklady a přínosy případných nápravných opatření a přijme nebo navrhne vhodná opatření, jako je zjednodušení platných ustanovení, zdokonalení systémů kontrol a přepracování programu nebo prováděcího rámce.
Článek 33
Nákladově efektivní kontrolní systémy
Při předkládání revidovaných nebo nových návrhů výdajů provede Komise odhad nákladů a přínosů kontrolních systémů a odhad míry rizika výskytu chyb, jak je uvedeno v čl. 31 odst. 3.
KAPITOLA 8
Zásada transparentnosti
Článek 34
Zveřejňování účtů, rozpočtů a zpráv
1. Rozpočet se sestavuje a plní a účty se předkládají v souladu se zásadou transparentnosti.
2. Rozpočet a opravné rozpočty přijaté s konečnou platností se z podnětu předsedy Evropského parlamentu vyhlásí v Úředním věstníku Evropské unie.
Rozpočty se vyhlásí do tří měsíců ode dne, kdy jsou prohlášeny za přijaté s konečnou platností.
Konsolidovaná roční účetní závěrka a zprávy o rozpočtovém a finančním řízení vypracované jednotlivými orgány se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se předběžného zveřejnění rozpočtu.
Článek 35
Zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků a dalších informací
1. Informace o výpůjčních a úvěrových operacích Unie ve prospěch třetích zemí se uvádějí v příloze k rozpočtu.
2. Komise vhodným způsobem včas zpřístupní informace o příjemcích finančních prostředků a o povaze a účelu opatření financovaného z rozpočtu, je-li prováděno přímo v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a), a informace o příjemcích finančních prostředků, které poskytnou subjekty, osoby a členské státy, jež byly pověřeny úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci jiných způsobů plnění rozpočtu.
Povinnost stanovená v prvním pododstavci, pokud jde o příjemce finančních prostředků, platí i pro ostatní orgány.
3. Při zpřístupnění těchto informací musí být řádně dodrženy požadavky na zachování důvěrnosti a bezpečnosti, zejména pokud je o ochranu osobních údajů.
V případě fyzických osob se zveřejní pouze jméno příjemce finančních prostředků a jeho lokalita, přidělená částka a účel přidělených prostředků. Zveřejnění těchto údajů vychází z příslušných kritérií, jako je periodicita přidělovaných prostředků nebo jejich druh či význam. Kritéria pro zveřejňování a rozsah podrobných údajů musí zohledňovat zvláštnosti odvětví a jednotlivé způsoby plnění rozpočtu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků. V případě nutnosti se rozsah podrobných údajů a kritéria pro zveřejnění stanoví v příslušných odvětvových pravidlech.
HLAVA III
SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Sestavování rozpočtu
Článek 36
Odhady příjmů a výdajů
1. Každý orgán s výjimkou Komise sestaví každý rok odhad svých příjmů a výdajů, který do 1. července předá Komisi a současně pro informaci Evropskému parlamentu a Radě.
2. Vysoký představitel vede konzultace se členy Komise, kteří zodpovídají za rozvojovou politiku, politiku sousedství a mezinárodní spolupráci, humanitární pomoc a reakci na krize, ohledně věcí spadajících do jejich působnosti.
3. Komise sestaví své vlastní odhady, které také předá ihned po přijetí Evropskému parlamentu a Radě.
Při přípravě svých odhadů použije Komise informace uvedené v článku 37.
Článek 37
Odhad rozpočtu subjektů uvedených v článku 208
Každý subjekt uvedený v článku 208 předává Komisi, Evropskému parlamentu a Radě každý rok do 31. března v souladu se svým zřizujícím aktem odhad svých příjmů a výdajů, včetně svého plánu pracovních míst a návrhu pracovního programu.
Článek 38
Návrh rozpočtu
1. Komise předkládá návrh rozpočtu Evropskému parlamentu a Radě do 1. září roku, který předchází roku plnění rozpočtu. Pro informaci tento návrh předá rovněž vnitrostátním parlamentům.
Návrh rozpočtu obsahuje souhrnný celkový výkaz příjmů a výdajů Unie a souhrn odhadů uvedených v článku 36. Může obsahovat rovněž odhady odlišné od odhadů učiněných orgány.
Skladba a předkládání návrhu rozpočtu se řídí články 44 až 49.
Každému oddílu návrhu rozpočtu předchází úvod vypracovaný dotčeným orgánem.
Komise vypracovává obecný úvod k návrhu rozpočtu. Obecný úvod obsahuje finanční tabulky s nejdůležitějšími údaji, které jsou rozděleny podle hlav, a odůvodnění změn ve výši prostředků oproti předchozímu rozpočtovému roku, rozdělené podle výdajových kategorií víceletého finančního rámce.
2. V zájmu přesnějších a spolehlivějších předpovědí dopadu platných právních předpisů a dosud nepřijatých legislativních návrhů na rozpočet připojuje Komise k návrhu rozpočtu finanční plán na následující roky.
Tento finanční plán se aktualizuje po přijetí rozpočtu, kdy se do něj začlení výsledky rozpočtového procesu a všechna další důležitá rozhodnutí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se vypracování finančního plánu.
3. K návrhu rozpočtu Komise přikládá:
a)
případné důvody toho, proč návrh rozpočtu obsahuje odhady odlišné od odhadů učiněných orgány;
b)
každý pracovní dokument, který považuje za užitečný pro plány pracovních míst orgánů a příspěvky, které Komise poskytuje subjektům podle článku 208 a evropským školám. Každý takový pracovní dokument, v němž bude uveden nejaktuálnější schválený plán pracovních míst, zachycuje:
i)
veškeré zaměstnance Unie, včetně jejích právně samostatných subjektů, rozčleněné podle druhu smlouvy,
ii)
prohlášení o obecném přístupu, pokud jde o pracovní místa, externí pracovníky a rovnoměrné zastoupení mužů a žen,
iii)
počet skutečně obsazených pracovních míst na začátku roku, v němž se návrh rozpočtu předkládá, v členění podle platové třídy a správního útvaru,
iv)
seznam pracovních míst podle oblasti politiky,
v)
u každé kategorie externích pracovníků původní odhad počtu ekvivalentů plného pracovního úvazku na základě schválených prostředků a počet osob, které na začátku roku, v němž je návrh rozpočtu předkládán, místo skutečně zastávají, v členění podle jednotlivých funkčních skupin a případně platových tříd;
c)
pracovní dokument týkající se plnění prostředků za rozpočtový rok, plnění zbývajících závazků, subjektů uvedených v článku 208, evropských škol, pilotních projektů a přípravných akcí;
d)
pokud se jedná o financování mezinárodních organizací, pracovní dokument obsahující:
i)
souhrnný přehled všech příspěvků rozdělených podle jednotlivých programů nebo fondů Unie a podle mezinárodních organizací,
ii)
vysvětlení, proč bylo pro Unii účelnější poskytnout těmto mezinárodním organizacím finanční prostředky než jednat přímo;
e)
zprávy o činnosti či jakýkoli jiný důležitý dokument obsahující:
i)
informace o dosažení všech předem stanovených konkrétních, měřitelných, dosažitelných, relevantních a časově vymezených cílů pro různé činnosti i o nových cílech měřených pomocí ukazatelů,
ii)
plné odůvodnění včetně rozboru nákladů a přínosů navrhovaných změn ve výši prostředků,
iii)
jasné odůvodnění zásahu na úrovni Unie v souladu, mimo jiné, se zásadou subsidiarity,
iv)
informace o míře plnění činnosti v předchozím roce a o míře jejího plnění v běžném roce,
v)
shrnutí výsledků hodnocení, které mají význam z hlediska rozpočtových změn,
vi)
informace o cenách, jejichž jednotková hodnota činí nejméně 1 000 000 EUR;
f)
souhrnný výkaz časového rozpisu plateb v následujících rozpočtových rocích určených ke splnění rozpočtových závazků přijatých v předchozích rozpočtových rocích.
4. Pokud Komise svěří plnění rozpočtu partnerstvím veřejného a soukromého sektoru, připojí k návrhu rozpočtu pracovní dokument, v němž uvede:
a)
výroční zprávu o výsledcích stávajících partnerství veřejného a soukromého sektoru v předchozím rozpočtovém roce, včetně informací o právní formě a o podílnících subjektů pověřených podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu vii);
b)
cíle stanovené pro rozpočtový rok, ke kterému se návrh rozpočtu vztahuje, s uvedením konkrétních rozpočtových potřeb spojených s dosažením daného cíle;
c)
správní náklady a celkové plnění rozpočtu i jeho plnění podle subjektu uvedeného v článku 209 a podle partnerství veřejného a soukromého sektoru v předchozím rozpočtovém roce;
d)
výši finančních příspěvků z rozpočtu, jakož i výši finančních příspěvků a hodnotu věcného plnění ostatních partnerů u každého partnerství veřejného a soukromého sektoru.
Pokud však partnerství veřejného a soukromého sektoru používají finanční nástroje, obsahuje informace o těchto nástrojích pracovní dokument uvedený v odstavci 5.
5. Pokud Komise používá finanční nástroje, připojí k návrhu rozpočtu pracovní dokument, v němž uvede:
a)
celkové rozpočtové závazky a platby z rozpočtu na každý finanční nástroj;
b)
příjmy a splátky podle čl. 140 odst. 6 a přírůstek dalších zdrojů ve finančním roce;
c)
celkovou výši rezerv na rizika a závazky a veškeré informace o finančních rizicích, kterým je Unie vystavena;
d)
znehodnocení aktiv kapitálových nástrojů nebo nástrojů pro sdílení rizik a uplatněné záruky pro záruční nástroje nejen za předchozí rok, ale i příslušné kumulované hodnoty;
e)
průměrnou dobu, která uplyne mezi vznikem rozpočtového závazku k finančním nástroji a vznikem právního závazku vůči jednotlivým projektům ve formě kapitálových účastí nebo dluhu, pokud tato doba přesahuje tři roky. Komise ve zprávě uvedené v čl. 140 odst. 8 vysvětlí příslušné důvody, a je-li to vhodné, předloží v rámci každoročního postupu udělování absolutoria akční plán na zkrácení této doby;
f)
správní výdaje vyplývající ze správních poplatků a jiných finančních a provozních poplatků vyplácených za správu finančních nástrojů, pokud byla svěřena třetím osobám, a to celkově i podle jednotlivých spravujících stran a spravovaných finančních nástrojů.
6. K návrhu rozpočtu Komise přiloží také jakékoli další pracovní dokumenty, které považuje za užitečné pro podporu svých rozpočtových požadavků.
7. V souladu s čl. 8 odst. 5 rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (14) a s cílem zajistit transparentnost rozpočtu v oblasti vnější činnosti Unie předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě společně s návrhem rozpočtu pracovní dokument, který komplexním způsobem zachycuje:
a)
veškeré správní a operační výdaje financované z rozpočtu, které souvisejí s vnější činností Unie, včetně úkolů v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky;
b)
celkové správní výdaje ESVČ za předchozí rok, rozčleněné na výdaje jednotlivých delegací Unie a výdaje ústředí ESVČ, společně s operačními výdaji v členění podle zeměpisných oblastí (regionů, zemí), tematických oblastí, delegací Unie a misí.
8. V pracovním dokumentu uvedeném v odstavci 7 se rovněž uvádí:
a)
počet pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích a počet stálých a dočasných pracovních míst, včetně smluvních a místních zaměstnanců, která byla v mezích rozpočtových prostředků povolena jednotlivým delegacím Unie i ústředí ESVČ;
b)
zvýšení nebo snížení počtu pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích v ústředí ESVČ a ve všech delegacích Unie na základě údajů z předchozího rozpočtového roku;
c)
počet pracovních míst povolených v daném i v předchozím rozpočtovém roce a počet pracovních míst obsazených diplomaty, kteří byli vysláni členskými státy, a zaměstnanci Rady a Komise;
d)
podrobný přehled všech zaměstnanců v delegacích Unie v době předložení návrhu rozpočtu, včetně členění podle zeměpisných oblastí, pohlaví, jednotlivých zemí a misí, v němž se rozliší místa podle plánu pracovních míst, smluvní zaměstnanci, místní zaměstnanci a vyslaní národní odborníci a prostředky požadované v návrhu rozpočtu na takovéto jiné kategorie zaměstnanců s odpovídajícími odhady počtu osob, které by mohly být v mezích požadovaných prostředků zaměstnány na plný pracovní úvazek.
Článek 39
Návrh na změnu návrhu rozpočtu
Na základě jakýchkoli nových informací, které nebyly k dispozici v době sestavování návrhu rozpočtu, může Komise z vlastního podnětu nebo na žádost některého jiného orgánu, pokud jde o jeho oddíl, předložit současně Evropskému parlamentu a Radě návrhy na změnu návrhu rozpočtu před svoláním dohodovacího výboru uvedeného v článku 314 Smlouvy o fungování EU. Tyto návrhy mohou obsahovat návrh na změnu rozpočtu aktualizující zejména odhady výdajů na zemědělství.
Článek 40
Povinnosti členských států vyplývající z přijetí rozpočtu
1. Předseda Evropského parlamentu prohlásí rozpočet za přijatý s konečnou platností postupem stanoveným v čl. 314 odst. 9 Smlouvy o fungování EU a v článku 106a Smlouvy o Euratomu.
2. Jakmile je rozpočet prohlášen za přijatý s konečnou platností, je každý členský stát od 1. ledna následujícího rozpočtového roku nebo ode dne prohlášení o přijetí rozpočtu s konečnou platností, pokud je pozdější než 1. leden, povinen odvést Unii částky splatné podle nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000.
Článek 41
Návrh opravného rozpočtu
1. Komise může předložit návrh opravného rozpočtu, který je podmíněn především změnou v příjmech, s některým z těchto cílů:
-
zapsat do rozpočtu postupem stanoveným v článku 18 zůstatek z předchozího rozpočtového roku,
-
přehodnotit odhad vlastních zdrojů na základě aktualizovaných hospodářských prognóz a
-
aktualizovat upravené prognózy vlastních zdrojů a jiných příjmů a přehodnotit dostupnost a potřebu prostředků na platby.
V případě nevyhnutelných, výjimečných a nepředvídaných okolností, zejména s ohledem na uvolňování prostředků z Fondu solidarity Evropské unie, může Komise předložit návrh opravného rozpočtu, který je podmíněn především změnou ve výdajích.
2. Žádosti o opravný rozpočet, jež za týchž okolností jako v odstavci 1 předloží jiné orgány než Komise, se podávají Komisi.
Před předložením návrhu opravného rozpočtu prověří Komise a ostatní orgány možnosti přerozdělení příslušných prostředků, zejména s přihlédnutím k očekávanému nižšímu čerpání prostředků.
Článek 40 se použije na opravné rozpočty. Opravné rozpočty musí být odůvodněny odkazem na rozpočet, jehož odhady mění.
3. S výjimkou řádně odůvodněných mimořádných okolností nebo případu uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie, kdy může být návrh opravného rozpočtu předložen kdykoli během roku, předkládá Komise své návrhy opravného rozpočtu současně Evropskému parlamentu a Radě do 1. září každého rozpočtového roku. K žádostem o opravný rozpočet od jiných orgánů může přiložit své stanovisko.
4. Evropský parlament a Rada při projednávání návrhů opravného rozpočtu berou dostatečně v úvahu jejich naléhavost.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se návrhů opravného rozpočtu.
Článek 42
Dřívější předání odhadů a návrhu rozpočtu
Komise se s Evropským parlamentem a Radou může dohodnout na zkrácení některých lhůt pro předávání odhadů a přijímání i předávání návrhu rozpočtu. Toto ujednání však nesmí vést ke zkrácení nebo prodloužení lhůt stanovených pro posouzení těchto textů v článku 314 Smlouvy o fungování EU a článku 106a Smlouvy o Euratomu.
KAPITOLA 2
Skladba a předkládání rozpočtu
Článek 43
Skladba rozpočtu
Rozpočet se skládá z:
a)
celkového výkazu příjmů a výdajů;
b)
jednotlivých oddílů pro každý orgán, s výjimkou Evropské rady a Rady, které mají společný oddíl, rozdělených na výkazy příjmů a výdajů.
Článek 44
Rozpočtová nomenklatura
1. Příjmy Komise a příjmy a výdaje ostatních orgánů zařadí Evropský parlament a Rada do hlav, kapitol, článků a bodů podle druhu nebo použití, ke kterému jsou určeny.
2. Výkaz výdajů oddílu „Komise“ se sestavuje podle nomenklatury přijaté Evropským parlamentem a Radou a je rozčleněn podle účelu.
Každá hlava odpovídá oblasti politiky a každá kapitola odpovídá zpravidla oblasti činnosti.
Každá hlava může obsahovat operační prostředky a správní prostředky.
Správní prostředky jsou v rámci hlavy seskupeny v samostatné kapitole.
3. Pokud jsou správní prostředky předkládány podle svého účelu, jsou v jednotlivých hlavách členěny takto:
a)
výdaje na zaměstnance schválené v plánu pracovních míst, přičemž je vždy třeba uvést výši prostředků a počet pracovních míst odpovídající uvedeným výdajům;
b)
výdaje na externí pracovníky a jiné výdaje uvedené v čl. 26 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) a financované z okruhu „Správa“ víceletého finančního rámce;
c)
výdaje na budovy a ostatní související výdaje, včetně úklidu a údržby, pronájmu, telekomunikací, vody, plynu a elektřiny;
d)
výdaje na externí pracovníky a odbornou pomoc bezprostředně související s prováděním programů.
Jakékoli správní výdaje Komise, jejichž druh je společný několika hlavám rozpočtu, se uvádějí v odděleném souhrnném výkazu rozčleněném podle druhu výdajů.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se členění rozpočtu.
Článek 45
Zákaz záporných příjmů
1. Rozpočet nesmí obsahovat záporné příjmy.
2. Vlastní zdroje obdržené podle rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (15) jsou čisté částky a vykazují se jako takové v souhrnném výkazu příjmů v rozpočtu.
Článek 46
Předběžné prostředky
1. Každý oddíl rozpočtu může obsahovat hlavu „předběžné prostředky“. Prostředky se do této hlavy zapisují, pokud:
a)
v době sestavování rozpočtu neexistuje pro dotyčnou činnost základní právní akt, nebo
b)
existují závažné důvody k pochybnostem o tom, zda jsou prostředky dostačující nebo zda mohou být prostředky zapsané v daných rozpočtových položkách použity v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Prostředky v uvedené hlavě smějí být použity pouze po převodu postupem podle čl. 26 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) tohoto nařízení v případech, kdy je základní právní akt přijímán postupem podle článku 294 Smlouvy o fungování EU, a postupem podle článku 27 tohoto nařízení v ostatních případech.
2. V případě závažných obtíží při plnění rozpočtu může Komise v průběhu rozpočtového roku navrhnout, aby byly prostředky převedeny do hlavy „předběžné prostředky“. Evropský parlament a Rada rozhodnou o tomto převodu v souladu s článkem 27.
Článek 47
Záporná rezerva
Oddíl rozpočtu „Komise“ může obsahovat „zápornou rezervu“, jejíž maximální výše činí 200 000 000 EUR. Tato rezerva, která bude zapsána ve zvláštní hlavě, obsahuje pouze prostředky na platby.
Tato záporná rezerva musí být vyčerpána před koncem rozpočtového roku prostřednictvím převodu postupem podle článků 26 a 27.
Článek 48
Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
1. Oddíl rozpočtu „Komise“ obsahuje rezervu na pomoc třetím zemím při mimořádných událostech.
2. Rezerva uvedená v odstavci 1 musí být vyčerpána před koncem rozpočtového roku prostřednictvím převodu postupem podle článků 27 a 29.
Článek 49
Předkládání rozpočtu
1. Rozpočet uvádí:
a)
v celkovém výkazu příjmů a výdajů:
i)
odhadované příjmy Unie za daný rozpočtový rok (rok „n“);
ii)
odhadované příjmy za rok n - 1 a příjmy za rozpočtový rok n - 2;
iii)
prostředky na závazky a na platby za rok n;
iv)
prostředky na závazky a na platby za rok n -1;
v)
výdaje přidělené na závazky a výdaje uskutečněné v rozpočtovém roce n - 2, přičemž uskutečněné výdaje se vyjadřují také jako procentní podíl rozpočtu pro rok n;
vi)
patřičné poznámky ke každé úrovni dělení, jak jsou uvedeny v čl. 44 odst. 1;
b)
v jednotlivých oddílech příjmy a výdaje ve stejné skladbě jako v písmenu a);
c)
pokud se jedná o zaměstnance:
i)
pro každý oddíl plán pracovních míst, který stanovuje počet pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích a útvarech a počet stálých a dočasných pracovních míst schválených v mezích prostředků;
ii)
plán pracovních míst placených z prostředků na výzkum a technický rozvoj pro přímé akce a plán pracovních míst placených z týchž prostředků pro nepřímé akce; plány pracovních míst jsou členěny podle kategorií a platových tříd a rozlišují mezi stálými a dočasnými pracovními místy schválenými v mezích prostředků;
iii)
pokud jde o vědecké a technické zaměstnance, může být jejich členění založeno na skupinách platových tříd v souladu s podmínkami stanovenými v příslušném rozpočtu; plán pracovních míst uvádí počet vysoce kvalifikovaných vědeckých nebo technických pracovníků, kterým jsou poskytovány zvláštní výhody podle zvláštních ustanovení služebního řádu;
iv)
plán pracovních míst, který stanovuje počet pracovních míst podle platových tříd a kategorií pro jednotlivé subjekty uvedené v článku 208, které obdrží příspěvek z rozpočtu. Plány pracovních míst obsahují kromě počtu pracovních míst schválených pro rozpočtový rok rovněž počet pracovních míst schválených pro předchozí rozpočtový rok;
d)
pokud jde o výpůjční a úvěrové operace:
i)
v celkovém výkazu příjmů rozpočtové položky, které odpovídají příslušným operacím a které jsou určené k zaznamenání případných vrácených plateb od příjemců finančních prostředků, kteří byli původně v prodlení, což vedlo k uplatnění záruky za splnění. Tyto položky se označují výrazem „pro memoria“ a jsou doplněny patřičnými poznámkami;
ii)
v oddíle „Komise“:
-
rozpočtové položky obsahující záruky Unie za splnění, které se týkají dotčených operací. Tyto položky se označují výrazem „pro memoria“ za podmínky, že rozpočet není zatížen konkrétní částkou, která z něj musí být s konečnou platností uhrazena;
-
poznámky, které odkazují na základní právní akt a objem předpokládaných operací, dobu trvání i na finanční záruku poskytnutou Unií na tyto operace;
iii)
v dokumentu přiloženém k oddílu „Komise“ jako informativní údaje:
-
probíhající kapitálové operace a správu dluhu,
-
kapitálové operace a správa dluhu v roce n;
e)
pokud jde o finanční nástroje podle části první hlavy VIII:
i)
odkaz na základní právní akt;
ii)
rozpočtové položky odpovídající příslušným operacím;
iii)
všeobecný popis finančních nástrojů, včetně doby jejich platnosti a jejich dopadu na rozpočet;
iv)
plánované operace, včetně cílových objemů založených na aktivaci mimorozpočtových zdrojů v důsledku působení stávajících finančních nástrojů;
f)
pokud jde o financování subjektů pověřených podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu vii):
i)
odkaz na základní právní akt příslušného programu;
ii)
odpovídající rozpočtové položky;
iii)
všeobecný popis svěřených úkolů, včetně doby jejich platnosti a jejich dopadu na rozpočet;
g)
celkovou výši výdajů na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku zapsanou do jedné kapitoly rozpočtu nazvané „Společná zahraniční a bezpečnostní politika“, jež se člení na konkrétní rozpočtové články. Tyto články pokrývají výdaje společné zahraniční a bezpečnostní politiky a obsahují konkrétní rozpočtové položky, které vymezují alespoň jednotlivé hlavní mise.
2. Vedle dokumentů uvedených v odstavci 1 mohou Evropský parlament a Rada k rozpočtu připojit jakékoli jiné související dokumenty.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se předkládání rozpočtu, včetně definice skutečně vynaložených výdajů v posledním rozpočtovém roce, jehož účty byly uzavřeny, poznámek k rozpočtu a plánů pracovních míst.
Článek 50
Pravidla pro plány pracovních míst
1. Plány pracovních míst uvedené v čl. 49 odst. 1 písm. c) stanoví pro každý orgán nebo subjekt pevný limit; nesmí být provedeno žádné jmenování, které by jej překračovalo.
Každý orgán nebo subjekt však může, s výjimkou platových tříd AD 16, AD 15 a AD 14, učinit ve svém plánu pracovních míst změny do výše 10 % počtu schválených pracovních míst při splnění těchto podmínek:
a)
není ovlivněn objem prostředků pro zaměstnance za celý rozpočtový rok;
b)
není překročen limit celkového počtu pracovních míst schválených plánem pracovních míst a
c)
orgán nebo subjekt se zúčastnil srovnávání s jinými orgány a subjekty Unie v rámci prověrky stavu zaměstnanců uspořádané Komisí.
Tři týdny před provedením změn uvedených v druhém pododstavci informují orgány o svém záměru Evropský parlament a Radu. Pokud Evropský parlament nebo Rada uvede v této lhůtě závažné důvody, orgány změny neprovedou a použije se postup uvedený v článku 41.
2. Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce mohou být účinky práce na částečný úvazek, kterou orgán oprávněný ke jmenování povolil v souladu se služebním řádem, vyváženy provedením jiných jmenování.
KAPITOLA 3
Rozpočtová kázeň
Článek 51
Soulad s víceletým finančním rámcem
Rozpočet musí být v souladu s víceletým finančním rámcem.
Článek 52
Soulad právních aktů Unie s rozpočtem
Je-li v důsledku provádění právního aktu Unie překročena výše prostředků, jež jsou k dispozici v rozpočtu, může být takový právní akt finančně proveden až po odpovídající změně rozpočtu.
HLAVA IV
PLNĚNÍ ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 53
Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení
1. Komise plní příjmy a výdaje rozpočtu v souladu s tímto nařízením, na vlastní odpovědnost a v mezích schválených prostředků.
2. Členské státy spolupracují s Komisí tak, aby byly prostředky využívány v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení a informací o předávání osobních údajů pro účely auditu.
Článek 54
Základní právní akt a výjimky
1. Prostředky zapsané v rozpočtu pro jakoukoli činnost Unie mohou být použity pouze po přijetí základního právního aktu.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou být bez základního právního aktu použity následující prostředky, pokud akce, které jimi mají být financovány, spadají do pravomoci Unie:
a)
prostředky na pilotní projekty experimentální povahy určené k posouzení proveditelnosti a užitečnosti určité akce. Příslušné prostředky na závazky mohou být v rozpočtu zapsány nejdéle po dva po sobě následující rozpočtové roky.
Celková výše prostředků na pilotní projekty nesmí v žádném rozpočtovém roce překročit částku 40 000 000 EUR;
b)
prostředky na přípravné akce v oblasti působnosti Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu určené k přípravě návrhů pro přijetí budoucích činností. Přípravné akce mohou mít různou formu a řídí se vnitřně provázaným přístupem. Příslušné prostředky na závazky mohou být v rozpočtu zapsány nejdéle po tři po sobě následující rozpočtové roky. Postup pro přijetí příslušného základního právního aktu musí být ukončen před koncem třetího rozpočtového roku. V průběhu tohoto procesu musí přidělování prostředků na závazky odpovídat zvláštním rysům přípravných akcí, pokud jde o plánované činnosti, sledované cíle a příjemce finančních prostředků. Vynaložené finanční prostředky proto nesmějí svým objemem odpovídat finančním prostředkům navrhovaným pro financování samotné konečné činnosti.
Celková výše prostředků na nové přípravné akce uvedené v tomto písmenu nepřekročí v žádném rozpočtovém roce částku 50 000 000 EUR a celková výše prostředků skutečně přidělených na přípravné akce nepřekročí částku 100 000 000 EUR;
c)
prostředky na přípravná opatření v oblasti působnosti hlavy V Smlouvy o EU. Tato opatření se omezují na krátké období a jsou určena na vytvoření podmínek pro akci Unie ke splnění cílů společné zahraniční a bezpečnostní politiky a přijetí potřebných právních nástrojů.
Pro účely operací Unie pro řešení krizí jsou přípravná opatření určena mimo jiné k posouzení operačních požadavků, k vytvoření podmínek pro rychlé úvodní nasazení zdrojů nebo k tomu, aby byly na místě vytvořeny podmínky pro zahájení operace.
Přípravná opatření schvaluje Rada na návrh vysokého představitele.
K zajištění rychlého provedení přípravných opatření uvědomí vysoký představitel bez zbytečného odkladu Evropský parlament a Komisi o záměru Rady zahájit přípravné opatření, a zejména o odhadovaných zdrojích, kterých je pro tento účel zapotřebí. Komise přijme veškerá opatření potřebná k tomu, aby zajistila rychlé uvolnění finančních prostředků.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se financování přípravných opatření v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky;
d)
prostředky na jednorázové akce nebo akce s neurčitou dobou trvání prováděné Komisí na základě úkolů vyplývajících z jejích institucionálních výsad podle Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu jiných, než je její právo legislativní iniciativy podle písmene b), a na základě zvláštních pravomocí, které jí uvedené smlouvy přímo svěřují a jejichž seznam má být uveden v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení;
e)
prostředky na provoz každého orgánu v rámci jeho správní samostatnosti.
Při předložení návrhu rozpočtu podá Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o projektech a akcích uvedených v prvním pododstavci písm. a) a b), která obsahuje i hodnocení dosažených výsledků a plánovaná následná opatření.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se základního právního aktu a výjimek vyjmenovaných v odstavci 2 tohoto článku.
Článek 55
Plnění rozpočtu jinými orgány než Komisí
Komise přiznává ostatním orgánům potřebné pravomoci pro plnění těch oddílů rozpočtu, které se jich týkají.
ESVČ a Komise mohou uzavřít podrobné ujednání, aby se zjednodušilo vynakládání správních prostředků delegacemi Unie. Toto ujednání se nesmí odchylovat od tohoto nařízení ani od aktů v přenesené pravomoci přijatých podle něj.
Článek 56
Pověření výkonem rozpočtových pravomocí
1. Komise a každý z ostatních orgánů mohou pověřit své útvary výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu za podmínek stanovených v tomto nařízení a v jejich vnitřních předpisech a v mezích, které samy stanoví v pověřovacím aktu. Pověřené osoby jednají pouze v mezích pravomocí, jejichž výkonem byly výslovně pověřeny.
2. Komise však může výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu ve vztahu k operačním prostředkům zapsaným v jejím oddíle rozpočtu pověřit vedoucí delegací Unie. Zároveň o tom uvědomí vysokého představitele. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise, jsou povinni dodržovat stejná pravidla pro plnění rozpočtu a mají stejné úkoly, povinnosti a odpovědnost jako kterákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise.
Komise může v souladu se svými vlastními pravidly toto pověření odejmout.
Pro účely prvního pododstavce přijme vysoký představitel potřebná opatření k usnadnění spolupráce mezi delegacemi Unie a útvary Komise.
Článek 57
Střet zájmů
1. Účastníci finančních operací a jiné osoby podílející se na plnění rozpočtu a na jeho správě, včetně přípravy na tuto činnost, na auditu nebo na kontrole se zdrží jakéhokoli jednání, jež by mohlo uvést jejich zájmy do střetu se zájmy Unie.
Pokud toto riziko existuje, upustí dotčená osoba od takového jednání a předloží věc pověřené schvalující osobě, která vydá písemné potvrzení o tom, zda střet zájmů existuje. Dotčená osoba informuje rovněž svého přímého nadřízeného. Pokud se zjistí střet zájmů, ukončí dotčená osoba veškerou svou činnost ve věci. Pověřená schvalující osoba učiní sama veškeré další vhodné kroky.
2. Pro účely odstavce 1 ke střetu zájmů dochází, je-li z rodinných důvodů, z důvodů citových vazeb, z důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z důvodů hospodářského zájmu nebo z důvodů jiného společného zájmu s příjemcem finančních prostředků ohrožen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby podle odstavce 1.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí jednání, jež mohou představovat střet zájmů, a postup, který se má v těchto případech použít.
KAPITOLA 2
Způsoby plnění rozpočtu
Článek 58
Způsoby plnění rozpočtu
1. Komise plní rozpočet těmito způsoby:
a)
přímo (dále jen „přímé řízení“) prostřednictvím svých útvarů, včetně svých zaměstnanců v delegacích Unie pod dohledem příslušného vedoucího delegace podle čl. 56 odst. 2, nebo prostřednictvím výkonných agentur uvedených v článku 62;
b)
v rámci sdíleného řízení s členskými státy (dále jen „sdílené řízení“) nebo
c)
nepřímo (dále jen „nepřímé řízení“) v případech, kdy tak stanoví základní právní akt, nebo v případech uvedených v čl. 54 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d) tak, že pověří úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu:
i)
třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;
ii)
mezinárodní organizace a jejich agentury;
iii)
EIB a Evropský investiční fond;
iv)
subjekty uvedené v článcích 208 a 209;
v)
veřejnoprávní subjekty;
vi)
soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
vii)
soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;
viii)
osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
2. Komise nadále odpovídá za plnění rozpočtu v souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování EU a informuje Evropský parlament a Radu o operacích, které provádějí subjekty nebo osoby pověřené podle odst. 1 písm. c) tohoto článku. Je-li pověřený subjekt nebo pověřená osoba určen v základním právním aktu, finanční výkaz podle článku 31 zahrnuje plné odůvodnění toho, proč byl vybrán právě tento subjekt nebo tato osoba.
3. Subjekty a osoby pověřené podle odst. 1 písm. c) plně spolupracují při ochraně finančních zájmů Unie. Pověřovací dohody zajistí Účetnímu dvoru a Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) právo komplexně vykonávat při auditu těchto finančních prostředků své pravomoci podle Smlouvy o fungování EU.
Komise pověří subjekty a osoby uvedené v odst. 1 písm. c) úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu za podmínky, že existují transparentní, nediskriminační, účelné a účinné postupy přezkoumání skutečného plnění těchto úkolů.
4. Veškeré pověřovací dohody se na požádání zpřístupní Evropskému parlamentu a Radě.
5. Subjekty a osoby pověřené podle odst. 1 písm. c) tohoto článku zajistí v souladu s čl. 35 odst. 2 náležité každoroční následné zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků. Opatření přijatá v tomto smyslu se oznamují Komisi.
6. Subjekty a osoby pověřené podle odst. 1 písm. c) nemají postavení pověřené schvalující osoby.
7. Komise nepověří třetí osoby výkonnými pravomocemi, pokud je s těmito pravomocemi spojena značná míra uvážení, které předpokládá politickou volbu.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se způsobů plnění rozpočtu, včetně přímého řízení, výkonu pravomocí svěřených výkonným agenturám, a zvláštní ustanovení upravující nepřímé řízení s mezinárodními organizacemi, se subjekty uvedenými v článcích 208 a 209, s veřejnoprávními subjekty a soukromoprávními subjekty pověřenými výkonem veřejné služby, se soukromoprávními subjekty členského státu pověřenými uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a se subjekty pověřenými prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky.
Článek 59
Sdílené řízení s členskými státy
1. Plní-li Komise rozpočet v rámci sdíleného řízení, jsou úkoly související s plněním rozpočtu pověřeny členské státy. Komise a členské státy dodržují zásady řádného finančního řízení, transparentnosti a zákazu diskriminace a zajišťují viditelnost činnosti Unie při správě jejích finančních prostředků. Za tímto účelem Komise a členské státy plní své povinnosti spojené s kontrolou a auditem a přebírají z toho vyplývající odpovědnost stanovenou tímto nařízením. Doplňková ustanovení jsou obsažena v odvětvových pravidlech.
2. Při provádění úkolů souvisejících s plněním rozpočtu členské státy přijmou veškerá opatření, včetně právních, regulačních a správních, která jsou nezbytná pro ochranu finančních zájmů Unie, zejména:
a)
zajistí, aby byly činnosti financované z rozpočtu prováděny správně, účinně a v souladu s platnými odvětvovými pravidly, a určí pro tento účel v souladu s odstavcem 3 subjekty odpovědné za řádnou správu a kontrolu finančních prostředků Unie a dohlížejí na ně;
b)
předcházejí nesrovnalostem a podvodům, odhalují je a napravují.
Za účelem ochrany finančních zájmů Unie členské státy při dodržení zásady proporcionality a v souladu s tímto článkem a s příslušnými odvětvovými pravidly provádějí kontroly ex ante a ex post, je-li to vhodné, včetně kontrol na místě na reprezentativním vzorku nebo na vzorku vybraném na základě rizika výskytu chyb. Kromě toho zpětně získávají neoprávněně vyplacené finanční prostředky, a je-li to za tímto účelem nezbytné, zahajují správní a soudní řízení.
Členské státy ukládají příjemcům finančních prostředků účinné, odrazující a přiměřené sankce, pokud tak stanovují odvětvová pravidla a zvláštní ustanovení vnitrostátních právních předpisů.
Komise v rámci posouzení rizik a v souladu s odvětvovými pravidly sleduje systémy řízení a kontroly zavedené v členských státech. Komise při své kontrolní činnosti dodržuje zásadu proporcionality a v souladu s odvětvovými pravidly přihlíží k míře zjištěného rizika.
3. V souladu s kritérii a postupy stanovenými v odvětvových pravidlech určí členské státy subjekty na vhodné úrovni, které mají odpovídat za správu a kontrolu finančních prostředků Unie. Tyto subjekty mohou plnit také úkoly nesouvisející se správou finančních prostředků Unie a mohou pověřit plněním některých úkolů jiné subjekty.
Při rozhodování o určení subjektů mohou členské státy vycházet z toho, zda jsou jejich systémy řízení a kontroly v podstatě totožné s již existujícími systémy z předchozího období a zda řádně fungují.
Pokud výsledky auditu a kontroly prokáží, že určené subjekty již nesplňují kritéria stanovená v odvětvových pravidlech, přijmou členské státy opatření nezbytná k zajištění nápravy nedostatků při plnění úkolů těmito subjekty, včetně toho, že v souladu s odvětvovými pravidly jejich určení zruší.
Odvětvová pravidla vymezí úlohu Komise při postupu stanoveném v tomto odstavci.
4. Subjekty určené podle odstavce 3:
a)
vytvoří účinný a účelný systém vnitřní kontroly a zajistí jeho fungování;
b)
používají systém účetnictví, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé údaje;
c)
poskytují informace požadované podle odstavce 5;
d)
v souladu s čl. 35 odst. 2 zajišťují následné zveřejňování. Jakékoli zpracovávání osobních údajů musí být v souladu s vnitrostátními předpisy, kterými se provádí směrnice 95/46/ES.
5. Subjekty určené podle odstavce 3 poskytnou Komisi do 15. února následujícího rozpočtového roku tyto dokumenty:
a)
výkaz výdajů, které byly v příslušném referenčním období vymezeném v odvětvových pravidlech vynaloženy při plnění stanovených úkolů a předloženy Komisi k úhradě. Tento výkaz zahrnuje předběžné financování i částky, u nichž probíhá nebo již proběhlo řízení o jejich zpětném získání. Přikládá se k němu prohlášení řídícího subjektu, v němž se potvrdí, že podle názoru osob pověřených správou finančních prostředků:
i)
jsou tyto informace řádně předkládány a jsou úplné a přesné;
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu, jak je vymezen v odvětvových pravidlech;
iii)
zavedené kontrolní systémy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací;
b)
každoroční souhrn závěrečných zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření.
K výkazu uvedenému v prvním pododstavci písm. a) a k souhrnu uvedenému v prvním pododstavci písm. b) se připojí výrok nezávislého auditora vypracovaný v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy. Tento výrok uvede, zda výkaz podává věrný a poctivý obraz skutečnosti, zda výdaje, o jejichž úhradu byla Komise požádána, jsou legální a správné a zda zavedené kontrolní systémy fungují řádně. Tento výrok rovněž uvede, zda kontrolní činnost nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu uvedeném v prvním pododstavci písm. a).
Lhůtu stanovenou na 15. únor může Komise na základě sdělení dotčeného členského státu výjimečně prodloužit až do 1. března.
Členské státy mohou na vhodné úrovni zveřejnit informace uvedené v tomto odstavci.
Členské státy kromě toho mohou na základě informací uvedených v tomto odstavci vydat prohlášení podepsané na patřičné úrovni.
6. Aby bylo zajištěno, že finanční prostředky Unie jsou používány v souladu s platnými pravidly, Komise:
a)
uplatňuje postupy zaměřené na kontrolu a schválení účetní závěrky určených subjektů, aby zajistila, aby byla tato účetní závěrka úplná, přesná a věrná;
b)
vyloučí z financování výdajů Unií úhrady provedené v rozporu s platným právem;
c)
přeruší běh platebních lhůt nebo pozastaví platby v případech stanovených v odvětvových pravidlech.
Komise ukončí úplné nebo částečné přerušení běhu platebních lhůt nebo pozastavení plateb poté, co členský stát předloží své připomínky, a jakmile přijme jakákoli nezbytná opatření. Výroční zpráva o činnosti uvedená v čl. 66 odst. 9 obsahuje informace o veškerých povinnostech vyplývajících z tohoto pododstavce.
7. Odvětvová pravidla vezmou v úvahu potřeby programů v rámci evropské územní spolupráce, zejména pokud jde o obsah prohlášení řídícího subjektu, o postup stanovený v odstavci 3 a o funkci auditu.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se sdíleného řízení s členskými státy, včetně vytvoření rejstříku subjektů odpovědných za řízení a kontrolu finančních prostředků Unie, a opatření zaměřených na podporu šíření osvědčených postupů.
Článek 60
Nepřímé řízení
1. Subjekty a osoby pověřené úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu podle čl. 58 odst. 1 písm. c) dodržují zásady řádného finančního řízení, transparentnosti a zákazu diskriminace a při správě finančních prostředků Unie zajišťují viditelnost její činnosti. Při správě finančních prostředků Unie zaručují úroveň ochrany finančních zájmů Unie rovnocennou úrovni ochrany vyžadované podle tohoto nařízení, přičemž náležitě zohlední:
a)
povahu jim svěřených úkolů a výši příslušných částek;
b)
související finanční rizika;
c)
míru jistoty vyplývající z jejich systémů, pravidel a postupů ve spojení s opatřeními, která přijala Komise pro účely dohledu nad plněním jim svěřených úkolů a podpory tohoto plnění.
2. Za účelem ochrany finančních zájmů Unie subjekty a osoby pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) v souladu se zásadou proporcionality:
a)
zřídí účinný a účelný systém vnitřní kontroly a zajistí jeho fungování;
b)
používají systém účetnictví, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé údaje;
c)
podléhají nezávislému externímu auditu prováděnému auditorem funkčně nezávislým na dotčeném subjektu či osobě v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy;
d)
používají náležitá pravidla a postupy pro poskytování finančních prostředků Unie prostřednictvím grantů, veřejných zakázek a finančních nástrojů;
e)
v souladu s čl. 35 odst. 2 zajišťují následné zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků;
f)
zajišťují přiměřenou ochranu osobních údajů, jak je stanoveno ve směrnici 95/46/ES a v nařízení (ES) č. 45/2001.
Osoby pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu viii) přijmou svá finanční pravidla s předchozím souhlasem Komise. Požadavky uvedené v prvním pododstavci písm. a) až e) tohoto odstavce splní nejpozději šest měsíců po zahájení svého mandátu. Pokud na konci tohoto období uvedené požadavky splňují pouze částečně, přijme Komise vhodná nápravná opatření zaměřená na dohled nad plněním úkolů, které byly těmto osobám svěřeny, a na podporu tohoto plnění.
3. Při plnění úkolů souvisejících s plněním rozpočtu předcházejí subjekty a osoby pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) nesrovnalostem a podvodům, odhalují je a napravují. Za tímto účelem provádějí při dodržení zásady proporcionality kontroly ex ante a ex post, je-li to vhodné, včetně kontrol na místě na reprezentativním vzorku nebo na vzorku vybraném na základě rizika výskytu chyb, aby se zajistilo skutečné provedení činností financovaných z rozpočtu a jejich řádné plnění. Kromě toho zpětně získávají neoprávněně vyplacené finanční prostředky, a je-li to za tímto účelem nezbytné, zahajují správní a soudní řízení.
4. Subjektům a osobám pověřeným podle čl. 58 odst. 1 písm. c) může Komise pozastavit platby, zejména jsou-li zjištěny systémové chyby, jež zpochybňují spolehlivost systémů vnitřní kontroly dotčeného subjektu či osoby nebo legalitu a správnost uskutečněných operací.
Bez ohledu na článek 92 může příslušná schvalující osoba zcela nebo zčásti přerušit platby takovým subjektům či osobám za účelem provedení další kontroly, pokud:
i)
získá informace, které svědčí o významném nedostatku ve fungování systému vnitřní kontroly nebo naznačují, že výdaje, k nimž dotčený subjekt či osoba vydal osvědčení, jsou spojeny s vážnou nesrovnalostí a nebyly opraveny;
ii)
je přerušení plateb nezbytné k tomu, aby se zabránilo závažnému poškození finančních zájmů Unie.
5. Aniž je dotčen odstavec 7, předloží subjekty a osoby pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) Komisi tyto dokumenty:
a)
zprávu o plnění jim svěřených úkolů;
b)
svůj výkaz výdajů vynaložených při plnění jim svěřených úkolů. Přikládá se k němu prohlášení řídícího subjektu, v němž se potvrdí, že podle názoru osob pověřených správou finančních prostředků:
i)
jsou tyto informace řádně předkládány a jsou úplné a přesné;
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu, jak je vymezeno v pověřovacích dohodách nebo tam, kde je to relevantní, v odvětvových pravidlech;
iii)
zavedené kontrolní systémy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací;
c)
souhrn závěrečný zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření.
K dokumentům uvedeným v prvním pododstavci se připojí výrok nezávislého auditora vypracovaný v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy. Tento výrok uvede, zda výkaz podává věrný a poctivý obraz skutečnosti, zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují a zda jsou uskutečněné transakce legální a správné. Tento výrok rovněž uvede, zda kontrolní činnost nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu uvedeném v prvním pododstavci písm. b).
Dokumenty uvedené v prvním pododstavci se předloží Komisi do 15. února následujícího rozpočtového roku. Výrok uvedený v druhém pododstavci se Komisi předloží do 15. března.
Povinnostmi uvedenými v tomto odstavci nejsou dotčeny dohody uzavřené s mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi. Tyto dohody musí obsahovat alespoň povinnost, aby tyto mezinárodní organizace a třetí země každoročně předkládaly Komisi prohlášení, že během dotčeného rozpočtového roku byl příspěvek Unie využit a zaúčtován v souladu s požadavky stanovenými v odstavci 2 a s povinnostmi stanovenými v těchto dohodách.
6. Aniž je dotčen odstavec 7, Komise:
a)
dohlíží na to, aby tyto osoby a subjekty plnily své úkoly zejména tím, že plnění daného programu podrobují auditům a hodnocení;
b)
uplatňuje postupy zaměřené na kontrolu a schválení účetní závěrky pověřených subjektů a osob, aby zajistila, aby byla tato účetní závěrka úplná, přesná a věrná;
c)
vyloučí z financování výdajů Unií úhrady v rozporu s platnými pravidly.
7. Odstavce 5 a 6 se nepoužijí na příspěvky Unie poskytnuté subjektům, na něž se podle článku 208 vztahuje zvláštní postup udělení absolutoria.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se nepřímého řízení, včetně stanovení podmínek nepřímého řízení, na základě kterých mají být systémy, pravidla a postupy těchto subjektů a osob rovnocenné systémům, pravidlům a postupům Komise, a dále prohlášení řídícího subjektu a prohlášení o dodržení postupů, postupy pro kontrolu a schvalování účetní závěrky a vyloučení z možnosti financování Unií výdajů vynaložených v rozporu s použitelnými pravidly.
Článek 61
Hodnocení ex ante a pověřovací dohody
1. Komise předtím, než pověří úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu subjekty či osoby podle čl. 58 odst. 1 písm. c), získá doklady o splnění požadavků stanovených v čl. 60 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d).
Pokud dojde k závažné změně v systémech nebo pravidlech subjektu nebo osoby pověřeného podle čl. 58 odst. 1 písm. c) nebo v postupech, které souvisejí se správou finančních prostředků Unie, jež byla tomuto subjektu nebo této osobě svěřena, dotčený subjekt nebo osoba o ní neprodleně uvědomí Komisi. Komise přezkoumá pověřovací dohody uzavřené s dotčeným subjektem či osobou, aby bylo i nadále zajištěno plnění požadavků stanovených v čl. 60 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d).
2. Není-li pověřený subjekt určen v základním právním aktu, vybere Komise subjekt z některé z kategorií uvedených v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodech ii), v), vi) a vii) s náležitým ohledem na povahu úkolů, které mu mají být svěřeny, i na zkušenosti a provozní a finanční způsobilost dotčených subjektů. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů.
3. Pověřovací dohody stanoví požadavky podle čl. 60 odst. 2 prvního pododstavce písm. a) až d). Jasně vymezí úkoly svěřené subjektu a musí obsahovat závazek dotčených subjektů či osob splnit povinnosti stanovené v čl. 60 odst. 2 prvním pododstavci písm. e) a f) a zdržet se jakéhokoli jednání, které by mohlo vést ke střetu zájmů.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se hodnocení ex ante pravidel a postupů v rámci nepřímého řízení a obsahu pověřovacích dohod.
Článek 62
Výkonné agentury
1. Komise může svěřit pravomoc provádět jejím jménem a na její odpovědnost, zcela nebo zčásti, program nebo projekt Unie výkonným agenturám v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (16). Výkonné agentury se zřizují rozhodnutím Komise a jsou právnickými osobami podle práva Unie.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající výkonu pravomoci svěřené výkonným agenturám.
2. Odpovídající operační prostředky vynakládá ředitel výkonné agentury v rámci přímého řízení.
Článek 63
Meze pověřování
1. Komise nepověří plněním úkolů souvisejícími s vynakládáním finančních prostředků Unie, včetně vyplácení a inkasa, externí soukromoprávní subjekty, s výjimkou případů uvedených v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodech v), vi) a vii) nebo zvláštních případů týkajících se plateb:
i)
které mají být provedeny ve prospěch příjemců určených Komisí;
ii)
jejichž podmínky a výše byly určeny Komisí a
iii)
jejichž provádění nezahrnuje uvážení subjektu uskutečňujícího platbu.
2. Externím soukromoprávním subjektům, které nejsou pověřeny výkonem veřejné služby, může Komise svěřit tyto úkoly: technické poradenství a správní, přípravné nebo doplňující úkoly, které nezahrnují ani výkon veřejné moci, ani použití pravomoci volného uvážení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřování některých vnějších soukromých subjektů nebo osob úkoly v souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek stanovenými v části první hlavě V.
KAPITOLA 3
Účastníci finančních operací
Oddíl 1
Zásada oddělení funkcí
Článek 64
Oddělení funkcí
1. Funkce schvalující osoby a účetního jsou oddělené a vzájemně neslučitelné.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se práv a povinností všech účastníků finančních operací.
Oddíl 2
Schvalující osoba
Článek 65
Schvalující osoba
1. Každý orgán vykonává povinnosti schvalující osoby.
2. Pro účely této hlavy se „zaměstnancem“ rozumí osoba, na niž se vztahuje služební řád.
3. Každý orgán pověří v souladu s podmínkami svého jednacího řádu plněním úkolů schvalující osoby zaměstnance na náležité pozici. Ve svých vnitřních správních předpisech určí zaměstnance, které plněním těchto úkolů pověří, a stanoví rozsah pověření a to, zda mohou osoby pověřené plněním těchto úkolů dále pověřit jiné osoby.
4. Plněním úkolů schvalující osoby mohou být pověřeni nebo dále pověřeni pouze zaměstnanci.
5. Příslušné schvalující osoby jednají pouze v mezích stanovených v pověřovacím aktu. Příslušné schvalující osobě může být nápomocen jeden nebo více zaměstnanců, jejichž úkolem je uskutečňovat některé operace nezbytné pro plnění rozpočtu a předkládání účtů v rámci odpovědnosti schvalující osoby.
6. Pokud jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2 jednají vedoucí delegací Unie, podléhají Komisi jako orgánu odpovědnému za stanovení, výkon, sledování a hodnocení jejich úkolů a povinností jakožto dále pověřených schvalujících osob. Komise o tom zároveň uvědomí vysokého představitele.
7. Příslušné schvalující osobě mohou být nápomocni zaměstnanci, kteří jsou v rámci její odpovědnosti pověřeni plnit některé úkoly nezbytné pro plnění rozpočtu a poskytování finančních informací a informací o řízení. Na zaměstnance pomáhající příslušné schvalující osobě se vztahuje článek 57.
8. Každý orgán informuje Účetní dvůr, Evropský parlament a Radu o jmenování a odvolání pověřených schvalujících osob, interních auditorů a účetních a o veškerých vnitřních předpisech, které přijme s ohledem na finanční záležitosti.
9. Každý orgán informuje Účetní dvůr o jmenování správců zálohových účtů a o rozhodnutích o pověření podle čl. 69 odst. 1 a článku 70.
10. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pomoci poskytované příslušným schvalujícím osobám a vnitřních předpisů, jimiž se pověřování řídí.
Článek 66
Pravomoci a povinnosti schvalující osoby
1. Schvalující osoba je v každém orgánu odpovědná za plnění příjmů a výdajů v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za zajišťování jejich legality a správnosti.
2. Pro účely odstavce 1 pověřená schvalující osoba v souladu s článkem 32 a minimálními standardy přijatými jednotlivými orgány a s náležitým ohledem na rizika spojená s prostředím řízení a povahou financovaných akcí zavede organizační strukturu a systémy vnitřní kontroly, které jsou vhodné pro plnění jejích úkolů. Vytvoření takové struktury a systémů vychází z komplexní analýzy rizik, která zohledňuje jejich nákladovou efektivitu.
3. K plnění výdajů přijímá příslušná schvalující osoba rozpočtové i právní závazky, potvrzuje výdaje, schvaluje platby a provádí předběžné úkony nezbytné pro vynakládání prostředků.
4. Plnění příjmů zahrnuje sestavení odhadů pohledávek, stanovení inkasních nároků a vydávání inkasních příkazů. Případně zahrnuje vzdání se stanovených nároků.
5. U každé operace se provede alespoň kontrola ex ante, která je založena na dokumentární prověrce a na dostupných výsledcích již provedených kontrol a týká se provozních a finančních hledisek dané operace.
Předmětem kontrol ex ante je zahájení a ověření operace.
Ověření určité operace provádějí zaměstnanci jiní než ti, kteří ji zahájili. Zaměstnanci, kteří provádějí ověření, nesmějí být podřízenými zaměstnanců, kteří ověření zahájili.
6. Pověřená schvalující osoba může zavést kontroly ex post za účelem ověření operací, které již byly schváleny na základě kontrol ex ante. V závislosti na míře rizika mohou být takové kontroly prováděny na vzorku.
Kontroly ex ante nesmějí provádět zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post. Zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post nesmějí být podřízeni zaměstnancům odpovědným za kontroly ex ante.
Pokud pověřená schvalující osoba provádí v rámci kontrol ex post finanční audity příjemců grantu, používá jasná, důsledná a transparentní auditní pravidla a dodržuje práva Komise i auditovaného subjektu.
7. Zaměstnanci odpovědní za kontrolu řízení finančních operací musí mít nezbytné odborné znalosti. Dodržují zvláštní kodex profesních standardů, který daný orgán přijal.
8. Pokud se zaměstnanec pověřený finančním řízením a kontrolou operací domnívá, že rozhodnutí, které má na žádost nadřízeného učinit nebo schválit, vykazuje nesrovnalost nebo porušuje zásadu řádného finančního řízení nebo profesní pravidla, která tito zaměstnanci musí dodržovat, uvědomí o tom svého přímého nadřízeného. Učiní-li tak písemně, přímý nadřízený mu také odpoví písemně. Pokud přímý nadřízený nepřijme žádná opatření nebo potvrdí počáteční rozhodnutí či pokyny a pokud se zaměstnanec domnívá, že toto potvrzení není dostatečnou reakcí na jeho obavy, informuje o tom zaměstnanec písemně pověřenou schvalující osobu. V případě nečinnosti této osoby informuje zaměstnanec příslušnou komisi uvedenou v čl. 73 odst. 6.
V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, zaměstnanec uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy. Smlouvy s externími auditory provádějícími audity finančního řízení Unie musí obsahovat povinnost externího auditora informovat pověřenou schvalující osobu o jakékoli podezřelé činnosti, podvodu nebo korupci, které by mohly poškodit zájmy Unie.
9. Pověřená schvalující osoba podává svému orgánu každoročně zprávu o plnění svých povinností ve formě výroční zprávy o činnosti, která obsahuje finanční informace a informace o řízení, včetně výsledků kontrol, a v níž tato osoba prohlásí, že není-li ve výhradách týkajících se vymezených oblastí příjmů a výdajů uvedeno jinak, má přiměřenou jistotu, že:
a)
údaje obsažené ve zprávě podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti;
b)
zdroje vyčleněné na činnosti popsané ve zprávě byly použity ke stanovenému účelu a v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
c)
zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací.
Zpráva o činnosti uvádí výsledky operací vzhledem ke stanoveným cílům, rizika spojená s těmito operacemi, využití zdrojů, které byly k dispozici, a účinnost a účelnost systémů vnitřní kontroly, včetně celkového zhodnocení nákladů a přínosů kontrol.
Do 15. června každého roku předá Komise Evropskému parlamentu a Radě shrnutí výročních zpráv o činnosti za předchozí rok. Evropskému parlamentu a Radě jsou rovněž zpřístupněny výroční zprávy o činnosti každé pověřené schvalující osoby.
10. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kontrol ex ante a ex post, uchovávání podkladů, kodexu profesních standardů, nečinnosti pověřené schvalující osoby, předávání informací účetnímu a zpráv o jednacích řízeních.
Článek 67
Pravomoci a povinnosti vedoucích delegací Unie
1. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2, úzce spolupracují s Komisí v zájmu náležitého vynakládání finančních prostředků s ohledem na zajištění zejména legality a správnosti finančních operací, dodržování zásady řádného finančního řízení při správě finančních prostředků a účinné ochrany finančních zájmů Unie.
Za tímto účelem přijmou potřebná opatření, aby zamezili jakékoli situaci, která by mohla ohrozit odpovědnost Komise za plnění rozpočtu, kterým byli dále pověřeni, jakož i jakémukoli střetu priorit, který může mít vliv na plnění úkolů finančního řízení, kterými byli dále pověřeni.
Pokud vyvstane situace nebo střet priorit uvedené v druhém pododstavci, vedoucí delegací Unie o nich neprodleně informují příslušné generální ředitele Komise a ESVČ. Tito generální ředitelé přijmou vhodná opatření k nápravě situace.
2. Pokud se vedoucí delegací Unie ocitnou v situaci uvedené v čl. 66 odst. 8, obrátí se na specializovanou komisi pro řešení finančních nesrovnalostí zřízenou podle čl. 73 odst. 6. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy.
3. Vedoucí delegací Unie jednající jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2 podávají zprávu své pověřené schvalující osobě, která tuto zprávu zahrne do své výroční zprávy o činnosti podle čl. 66 odst. 9. Zprávy vedoucích delegací Unie obsahují informace o účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly, které byly v delegaci zavedeny, jakož i o řízení operací, jimiž byli dále pověřeni, a vydávají prohlášení o věrohodnosti uvedené v čl. 73 odst. 5 třetího pododstavce. Tyto zprávy se přikládají k výroční zprávě pověřené schvalující osoby o činnosti a zpřístupní se Evropskému parlamentu a Radě s náležitým ohledem na jejich případnou důvěrnou povahu.
Vedoucí delegací Unie plně spolupracují s orgány, které se účastní postupu udělování absolutoria, a poskytují jim podle potřeby nezbytné doplňující informace. V této souvislosti mohou být požádáni o účast na jednáních příslušných subjektů a být nápomocni příslušné pověřené schvalující osobě.
4. Vedoucí delegací Unie jednající jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2 zodpovědí jakékoli dotazy pověřené schvalující osoby Komise, dotazy Komise samotné a v souvislosti s udělováním absolutoria dotazy Evropského parlamentu.
5. Komise zajistí, aby k dalšímu pověřování nedocházelo na úkor postupu udělování absolutoria podle článku 319 Smlouvy o fungování EU.
Oddíl 3
Účetní
Článek 68
Pravomoci a povinnosti účetního
1. Každý orgán jmenuje účetního, který odpovídá za:
a)
řádné provádění plateb, vybírání příjmů a inkaso stanovených pohledávek;
b)
přípravu a předkládání účetní závěrky v souladu s částí první hlavou IX;
c)
vedení účtů v souladu s částí první hlavou IX;
d)
stanovení účetních postupů včetně účtové osnovy v souladu s částí první hlavou IX;
e)
stanovení a validaci účetních systémů a případně validaci systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytování nebo odůvodňování účetních údajů; v tomto ohledu je účetní zmocněn kdykoli ověřovat dodržování kritérií pro validaci;
f)
správu pokladny.
Účetní ESVČ odpovídá pouze za oddíl rozpočtu „ESVČ“, který ESVČ plní. Účetní Komise nadále odpovídá za celý oddíl rozpočtu „Komise“, včetně účetních operací s prostředky, jejichž správou jsou dále pověřeni vedoucí delegací Unie.
Účetní Komise jedná s výhradou článku 213 rovněž jako účetní ESVČ, pokud jde o plnění oddílu rozpočtu „ESVČ“.
2. Účetní Komise odpovídá za stanovení účetních pravidel a harmonizovaných účtových osnov v souladu s částí první hlavou IX.
3. Účetní získávají od schvalujících osob veškeré informace, které jsou nezbytné k sestavování účetních závěrek poskytujících věrný a poctivý obraz finanční situace orgánů a plnění rozpočtu. Schvalující osoby zaručují spolehlivost poskytovaných informací.
4. Než orgán nebo subjekt uvedený v článku 208 přijme účetní závěrku, schválí ji nejprve účetní, který osvědčí, že účetní závěrka s přiměřenou jistotou poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace orgánu nebo subjektu uvedeného v článku 208.
K tomuto účelu účetní ověří, že účetní závěrka byla zpracována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 a účetními postupy uvedenými v odst. 1 písm. d) tohoto článku a že do ní byly zaznamenány veškeré příjmy a výdaje.
Pověřené schvalující osoby poskytnou veškeré informace, které účetní potřebuje ke splnění svých povinností.
Schvalující osoby nesou i nadále plnou odpovědnost za řádné využívání finančních prostředků, které spravují, za legalitu a správnost výdajů uskutečněných v jejich pravomoci a za úplnost a přesnost údajů předaných účetnímu.
5. Účetní má pravomoc provést kontrolu obdržených informací a jakoukoli další kontrolu, již považuje za nezbytnou ke schválení účetní závěrky.
V případě potřeby vznese účetní výhrady a přesně vysvětlí jejich povahu a rozsah.
6. Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak, spravovat hotovost a ekvivalenty hotovosti je oprávněn výhradně účetní. Účetní odpovídá za jejich úschovu.
7. Při provádění programu nebo akce mohou být jménem a na účet Komise zřízeny svěřenské účty, aby je mohl spravovat subjekt pověřený podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu ii), iii), v) nebo vi).
Za zřízení těchto účtů odpovídá schvalující osoba pověřená prováděním programu nebo akce, se souhlasem účetního Komise.
Za správu těchto bankovních účtů odpovídá schvalující osoba.
8. Účetní Komise stanoví pravidla pro otevírání, správu, uzavírání a používání svěřenských účtů.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pravomocí a povinností účetního, včetně jeho jmenování a ukončení výkonu funkce, jeho stanoviska k účetním a inventárním systémům, správy pokladny a bankovních účtů, podpisového práva k účtům, správy zůstatků na účtech, převodních a přepočtových operací, způsobů plateb, souborů údajů o právnických osobách a uchovávání podkladů.
Článek 69
Pověření výkonem pravomocí účetního
1. Účetní může při plnění svých povinností pověřit některými úkoly podřízené zaměstnance.
Tyto úkoly musí být uvedeny v pověřovacím aktu.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se osob oprávněných spravovat účty v místních jednotkách.
Oddíl 4
Správce zálohových účtů
Článek 70
Zálohové účty
1. Pro vybírání jiných příjmů než vlastních zdrojů a pro platby malých částek, vymezených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení mohou být zřízeny zálohové účty.
V oblasti operací pro řešení krizí a v oblasti operací humanitární pomoci ve smyslu článku 128 však lze zálohové účty využívat bez omezení částky, při dodržení výše prostředků schválených Evropským parlamentem a Radou pro příslušnou rozpočtovou položku pro běžný rozpočtový rok.
2. Finanční prostředky na zálohové účty poskytuje účetní daného orgánu a jejich vedením jsou pověřeni správci zálohových účtů jmenovaní účetním orgánu.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podmínky zálohových účtů, včetně maximálních částek, které mohou platit správci těchto účtů, a pravidla pro vnější akce, včetně pravidel týkajících se výběru správce zálohových účtů, poskytování finančních prostředků na tyto účty, kontrol ze strany schvalující osoby a účetního a dodržování postupů při zadávání veřejných zakázek. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zřizování zálohových účtů a správců těchto účtů v delegacích Unie.
KAPITOLA 4
Odpovědnost účastníků finančních operací
Oddíl 1
Obecná pravidla
Článek 71
Odnětí pověření uděleného účastníkům finančních operací a jejich zbavení povinností
1. Příslušným schvalujícím osobám může orgán, který je jmenoval, kdykoli dočasně nebo s konečnou platností odejmout pověření.
2. Účetní nebo správce zálohových účtů nebo oba mohou být kdykoli dočasně nebo s konečnou platností zbaveni svých povinností orgánem, který je jmenoval.
3. Tímto článkem nejsou dotčena žádná disciplinární opatření přijatá vůči účastníkům finančních operací uvedeným v odstavcích 1 a 2.
Článek 72
Odpovědnost schvalující osoby za protiprávní jednání, podvod nebo korupci
1. Touto kapitolou není dotčena trestní odpovědnost, kterou mají účastníci finančních operací uvedení v článku 71 za podmínek stanovených použitelným vnitrostátním právem a platnými předpisy týkajícími se ochrany finančních zájmů Unie a boje proti korupci úředníků Unie a úředníků členských států.
2. Aniž jsou dotčeny články 73, 74 a 75 tohoto nařízení, nese každá příslušná schvalující osoba, účetní či správce zálohových účtů disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které mohou poškodit zájmy Unie, je věc předložena orgánům a subjektům určeným platnými právními předpisy, zejména Evropskému úřadu pro boj proti podvodům.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se odpovědnosti schvalujících osob, účetních a správců zálohových účtů v případě protiprávního jednání, podvodu nebo korupce.
Oddíl 2
Pravidla vztahující se na příslušné schvalující osoby
Článek 73
Pravidla vztahující se na schvalující osoby
1. Příslušná schvalující osoba nese finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem.
2. Finanční odpovědnost se uplatní zejména v případě, kdy příslušná schvalující osoba úmyslně nebo z hrubé nedbalosti:
a)
stanoví inkasní nárok, vydá inkasní příkaz, přidělí výdaj na závazek nebo podepíše platební příkaz v rozporu s tímto nařízením nebo akty v přenesené pravomoci přijatými podle něj;
b)
opomene vystavit doklad o stanovení pohledávky nebo opomene vydat inkasní příkaz nebo zdrží jeho vydání nebo zdrží vydání platebního příkazu a tím způsobí soukromoprávní odpovědnost orgánu vůči třetím osobám.
3. Pokud se pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba domnívá, že rozhodnutí, které má učinit, vykazuje nesrovnalost nebo je v rozporu se zásadou řádného finančního řízení, uvědomí o tom písemně orgán, který ji pověřil. Pokud orgán, který ji pověřil, vydá písemně odůvodněný příkaz k přijetí uvedeného rozhodnutí, je tato pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba zproštěna odpovědnosti.
4. V případě dalšího pověření uvnitř útvaru zůstává pověřená schvalující osoba odpovědná za účinnost a účelnost zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly a za výběr dále pověřené schvalující osoby.
5. V případě dalšího pověření vedoucích delegací Unie je pověřená schvalující osoba odpovědná za vymezení zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly, jakož i jejich účinnost a účelnost. Vedoucí delegací Unie odpovídají za náležité nastavení a fungování těchto systémů podle pokynů pověřené schvalující osoby, za správu finančních prostředků a za operace, které v rámci své odpovědnosti při vedení delegace Unie provádějí. Před tím, než se ujmou funkce, absolvují zvláštní školení zaměřené na úkoly a povinnosti schvalujících osob a plnění rozpočtu.
Vedoucí delegací Unie podávají zprávu v souladu s čl. 67 odst. 3 o plnění svých povinností podle prvního pododstavce tohoto odstavce.
Vedoucí delegací Unie podávají pověřené schvalující osobě Komise každý rok prohlášení o věrohodnosti vnitřních systémů řízení a kontroly zavedených v jejich delegacích a o řízení operací, jímž byli dále pověřeni, a o jeho výsledcích, tak aby schvalující osoba mohla vypracovat prohlášení uvedené v čl. 66 odst. 9.
6. Každý orgán zřídí specializovanou komisi pro řešení finančních nesrovnalostí nebo se podílí na práci společné komise zřízené více orgány. Tyto komise pracují nezávisle a zjišťují, zda došlo k finanční nesrovnalosti a jaké by měly být případné důsledky.
Na základě stanoviska této komise rozhodne orgán o zahájení disciplinárního řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti. Pokud komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě, pověřené schvalující osobě, pokud není zúčastněnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporučeními.
7. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2, je k rozhodování o případech uvedených v čl. 56 odst. 2 příslušná specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí podle odstavce 6 tohoto článku.
Pokud tato komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě, vysokému představiteli, pověřené schvalující osobě Komise, pokud není zúčastněnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporučeními.
Na základě stanoviska této komise může Komise požádat vysokého představitele, aby jakožto orgán oprávněný ke jmenování zahájil vůči dále pověřeným schvalujícím osobám disciplinární řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti, pokud se nesrovnalosti týkají plnění úkolů, jimiž je Komise dále pověřila. V takovém případě vysoký představitel podnikne patřičné kroky v souladu se služebním řádem za účelem uplatnění rozhodnutí o disciplinárních opatřeních nebo o finanční odpovědnosti dle doporučení Komise.
Členské státy plně podporují Unii při vyvozování důsledků z odpovědnosti dočasných zaměstnanců podle článku 22 služebního řádu, na něž se vztahuje čl. 2 písm. e) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřených schvalujících osob, včetně potvrzení pokynů a úlohy komise pro finanční nesrovnalosti.
Oddíl 3
Pravidla vztahující se na účetní a správce zálohových účtů
Článek 74
Pravidla vztahující se na účetní
1. Účetní nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Účetní může být odpovědný zejména za tato svá pochybení:
a)
ztrátu nebo poškození finančních prostředků, majetku nebo dokladů, které mu byly svěřeny;
b)
neoprávněnou změnu na bankovních účtech nebo poštovních žirových účtech;
c)
inkaso nebo platbu částek, které neodpovídají částkám na odpovídajících inkasních nebo platebních příkazech;
d)
opomenutí vybrat splatné příjmy.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se odpovědnosti účetních v případě jiných forem pochybení.
Článek 75
Pravidla vztahující se na správce zálohových účtů
1. Správce zálohových účtů nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Může být odpovědný zejména za tato svá pochybení:
a)
ztrátu nebo poškození finančních prostředků, majetku nebo dokladů, které mu byly svěřeny;
b)
nemožnost doložit platby, které provedl, řádnými podklady;
c)
uskutečnění platby ve prospěch jiných osob než oprávněných příjemců těchto plateb;
d)
opomenutí vybrat splatné příjmy.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se odpovědnosti správců zálohových účtů v případě jiných forem pochybení.
KAPITOLA 5
Příjmové operace
Oddíl 1
Poskytování vlastních zdrojů
Článek 76
Vlastní zdroje
1. Odhady příjmů složených z vlastních zdrojů uvedených v rozhodnutí 2007/436ES, Euratom se do rozpočtu zapisují v eurech. Poskytují se v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se vlastních zdrojů.
Oddíl 2
Odhady pohledávek
Článek 77
Odhady pohledávek
1. Jakmile má příslušná schvalující osoba dostatečné a spolehlivé informace k opatření nebo situaci, z nichž může Unii vzniknout pohledávka, provede odhad této pohledávky.
2. Příslušná schvalující osoba upraví odhad pohledávky, jakmile se dozví o skutečnosti, která mění opatření nebo situaci, na jejichž základě byl odhad proveden.
Při vystavení inkasního příkazu na základě opatření či situace, která vedla k odhadu pohledávky, příslušná schvalující osoba tento odhad upraví o odpovídající částku.
Je-li inkasní příkaz vystaven na stejnou částku jako původní odhad pohledávky, sníží se tento odhad na nulu.
3. Odchylně od odstavce 1 se odhad pohledávek neprovádí před poskytnutím částek vlastních zdrojů podle rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom, které odvádějí členské státy Komisi v pevně stanovených dobách splatnosti. Pro tyto částky vydává příslušná schvalující osoba inkasní příkaz.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se odhadu pohledávek.
Oddíl 3
Stanovení pohledávek
Článek 78
Stanovení pohledávky
1. Stanovení pohledávky je úkon, kterým příslušná schvalující osoba:
a)
ověřuje, zda dluh existuje;
b)
určuje nebo ověřuje skutečnost a výši dluhu;
c)
ověřuje podmínky splatnosti dluhu.
2. Vlastní zdroje poskytnuté Komisi a veškeré pohledávky identifikované jako jisté, o stanovené pevné částce a splatné se stanovují inkasním příkazem předloženým účetnímu a výzvou k úhradě zaslanou dlužníku, přičemž obojí vystavuje příslušná schvalující osoba.
3. Neoprávněně vyplacené částky musí být získány zpět.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se stanovování pohledávek, včetně postupů a podkladů, a úroku z prodlení.
Oddíl 4
Schválení inkasa
Článek 79
Schválení inkasa
1. Schválení inkasa je úkon, kterým příslušná schvalující osoba vystavením inkasního příkazu vydává pokyn účetnímu, aby inkasoval pohledávku stanovenou příslušnou schvalující osobou.
2. Orgán může formálně stanovovat pohledávky za jinými subjekty než členskými státy formou rozhodnutí, které je vykonatelné ve smyslu článku 299 Smlouvy o fungování EU.
Je-li to nutné k účinné a včasné ochraně finančních zájmů Unie, může Komise za výjimečných okolností přijmout takové vykonatelné rozhodnutí rovněž ve prospěch jiných orgánů na jejich žádost, a to s ohledem na pohledávky vyplývající ze vztahu k zaměstnancům, na něž se vztahuje služební řád.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla pro vystavování inkasního příkazu.
Oddíl 5
Inkaso
Článek 80
Pravidla pro inkaso
1. Účetní jedná na základě inkasních příkazů k pohledávkám řádně stanoveným příslušnou schvalující osobou. Zajistí s náležitou pečlivostí, aby Unie obdržela své příjmy a aby byla zachována její práva.
Účetní inkasuje částky započtením proti případným odpovídajícím pohledávkám dlužníka vůči Unii. Tyto pohledávky musí být jisté, o stanovené pevné částce a splatné.
2. Pokud pověřená schvalující osoba hodlá zcela nebo zčásti upustit od inkasa stanovené pohledávky, ujistí se, že toto upuštění je v pořádku a je v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o upuštění od inkasa musí být odůvodněno. Schvalující osoba může rozhodováním o upuštění od inkasa pověřit jinou osobu.
Pověřená schvalující osoba může zcela nebo zčásti zrušit stanovenou pohledávku. Částečné zrušení stanovené pohledávky neznamená vzdání se stanoveného nároku Unie.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se způsobu inkasa, včetně inkasa započtením, postupu vymáhání částek neuhrazených dobrovolně, dodatečných platebních lhůt, vymáhání pokut a dalších sankcí, upuštění od inkasa a zrušení stanovené pohledávky.
3. Členské státy v první řadě odpovídají za provádění kontrol a auditů a za zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek, jak je stanoveno v odvětvových pravidlech. V rozsahu, v jakém členské státy zjišťují a napravují nesrovnalosti vlastních účtů, jsou vyňaty z finančních oprav týkajících se těchto nesrovnalostí, které provádí Komise.
4. Komise činí finanční opravy u členských států s cílem vyloučit z financování Unií výdaje vynaložené v rozporu s platným právem. Komise své finanční opravy zakládá na zjištění neoprávněně vydaných částek a na finančním dopadu na rozpočet. Pokud tyto částky nelze zjistit přesně, může Komise v souladu s odvětvovými pravidly provést opravy na základě extrapolace nebo paušální sazby.
Komise při rozhodování o částce finanční opravy přihlíží k povaze a závažnosti porušení platného práva a k jeho finančnímu dopadu na rozpočet, a to i v případě nedostatků v řídicích a kontrolních systémech.
Kritéria pro stanovení finančních oprav a postupy, které se přitom používají, mohou být stanoveny v odvětvových pravidlech.
5. Metodika provádění oprav extrapolací nebo paušální sazbou se stanovuje v souladu s odvětvovými pravidly tak, aby Komise mohla chránit finanční zájmy Unie.
Článek 81
Promlčecí lhůta
1. Aniž jsou dotčena ustanovení zvláštních předpisů a uplatňování rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom, promlčují se nároky Unie vůči třetím osobám a nároky třetích osob vůči Unii po pěti letech.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se promlčecí lhůty.
Článek 82
Řešení nároků Unie na vnitrostátní úrovni
V případě úpadkového řízení se s nároky Unie zachází stejně příznivě jako s nároky veřejných subjektů těch členských států, kde řízení o jejich vymožení probíhá.
Článek 83
Pokuty, sankce a úroky uložené Komisí
1. Částky z pokut a sankcí, jakož i úroky či jakékoli jiné příjmy z nich plynoucí se nezaznamenávají jako příjmy rozpočtu, dokud mohou být rozhodnutí, která je ukládají, zrušena Soudním dvorem Evropské unie.
2. Částky uvedené v odstavci 1 se zaznamenají jako příjem rozpočtu co nejdříve a nejpozději v roce, jenž následuje po vyčerpání všech opravných prostředků. Částky, jež mají být na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie vráceny tomu, kdo je zaplatil, se jako příjem rozpočtu nezaznamenávají.
3. Odstavec 1 se nepoužije na rozhodnutí o schválení účetní závěrky nebo o finančních opravách.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se částek získaných z pokut a sankcí a z nich plynoucích úroků.
KAPITOLA 6
Výdajové operace
Článek 84
Rozhodnutí o financování
1. Každý výdaj musí být přidělen na závazek, potvrzen, schválen a zaplacen.
2. Kromě prostředků, které mohou být podle čl. 54 odst. 2 prvního pododstavce písm. e) použity bez základního právního aktu, musí přidělení výdajů na závazek předcházet rozhodnutí o financování přijaté orgánem nebo subjekty, které tento orgán pověřil.
3. Rozhodnutí o financování uvedené v odstavci 2 vymezí sledovaný cíl, očekávané výsledky, způsob provedení a celkovou částku. Obsahuje rovněž popis činností, které mají být financovány, výši finančních částek přidělených na jednotlivá opatření a orientační harmonogram jejich provádění.
V případě nepřímého řízení se v rozhodnutí o financování uvádí rovněž subjekt nebo osoba pověřený podle čl. 58 odst. 1 písm. c), kritéria pro výběr tohoto subjektu nebo osoby a úkoly, kterými byl pověřen.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozhodnutí o financování.
Oddíl 1
Přidělení výdajů na závazek
Článek 85
Druhy závazků
1. Rozpočtový závazek je operace, kterou se vyhrazují prostředky nutné k pokrytí následných úhrad sloužících ke splnění právních závazků.
Právní závazek je úkon, kterým schvalující osoba zakládá nebo stanovuje povinnost, ze které vyplývá zatížení rozpočtu.
Rozpočtové i právní závazky přijímá stejná schvalující osoba, s výjimkou řádně odůvodněných případů uvedených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů závazků, přijímání souhrnných závazků, podpisu téže osoby a správních výdajů, na něž se vztahují předběžné závazky.
3. Rozpočtové závazky spadají do jedné z těchto skupin:
a)
individuální: rozpočtový závazek je individuální, pokud je určen příjemce grantu i částka výdajů;
b)
souhrnné: rozpočtový závazek je souhrnný, pokud alespoň jeden z prvků potřebných k identifikaci individuálního závazku není určen;
c)
předběžné: rozpočtový závazek je předběžný, pokud je určen ke krytí výdajů uvedených v článku 170 nebo běžných správních výdajů a buď částka výdajů, nebo koneční příjemci nejsou s konečnou platností určeni.
4. Rozpočtové závazky na akce, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, mohou být rozloženy do ročních splátek, pouze pokud tak stanovuje základní právní akt nebo pokud se týkají správních výdajů.
Článek 86
Pravidla vztahující se na závazky
1. U všech opatření, která mohou vést k výdajům k tíži rozpočtu, příslušná schvalující osoba před přijetím právního závazku vůči třetím osobám nebo před převodem prostředků do svěřenského fondu na základě článku 187 přijme rozpočtový závazek.
2. Povinnost přijmout rozpočtový závazek před přijetím právního závazku uvedená v odstavci 1 se nevztahuje na právní závazky přijaté po vyhlášení krizové situace v rámci plánu kontinuity provozu v souladu s postupy, které Komise nebo kterýkoli jiný orgán přijal v rámci své správní samostatnosti.
3. V případě operací humanitární pomoci, operací v oblasti civilní ochrany a pomoci pro řešení krizí se povinnost stanovená v odstavci 1 nepoužije, pokud je pro účelné poskytování pomoci Unie nezbytné, aby Unie přijala právní závazek vůči třetím osobám okamžitě, a individuální rozpočtový závazek nelze zaúčtovat předem. Zaúčtování rozpočtového závazku se učiní co nejdříve po přijetí právního závazku vůči třetím osobám.
4. S výhradou zvláštních ustanovení části druhé hlavy IV pokrývají souhrnné rozpočtové závazky celkové náklady odpovídajících individuálních právních závazků přijatých do 31. prosince roku n + 1.
S výhradou čl. 85 odst. 4 a čl. 203 odst. 2 musí být individuální právní závazky, které se vztahují k individuálním nebo předběžným rozpočtovým závazkům, přijaty do 31. prosince roku n.
Na konci období uvedených v prvním a druhém pododstavci zruší příslušná schvalující osoba nevyužitý zůstatek těchto rozpočtových závazků.
Částku každého individuálního právního závazku, která vyplývá ze souhrnného rozpočtového závazku, před podpisem zaznamená příslušná schvalující osoba do rozpočtových účtů a zaúčtuje k souhrnnému rozpočtovému závazku.
5. Rozpočtové a právní závazky zaznamenané v souvislosti s akcemi, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, jiné než výdaje na zaměstnance, mají lhůtu pro plnění stanovenou v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Části těchto závazků, které nejsou uplatněny do šesti měsíců po uplynutí této lhůty, se zruší podle článku 15.
Částka rozpočtového závazku odpovídající právnímu závazku, u nějž nebyla provedena žádná platba ve smyslu článku 90 do dvou let od podpisu právního závazku, se zrušuje, kromě případů, kdy je tato částka předmětem soudního nebo rozhodčího řízení nebo kdy jsou v odvětvových pravidlech stanovena zvláštní ustanovení.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozpočtových a právních závazků, včetně zaznamenávání individuálních závazků.
Článek 87
Kontrola závazků
1. Při přijímání rozpočtového závazku se příslušná schvalující osoba ujistí, že:
a)
výdaj byl přiřazen ke správnému bodu rozpočtu;
b)
prostředky jsou k dispozici;
c)
výdaj je v souladu se Smlouvami, rozpočtem, tímto nařízením, akty v přenesené pravomoci přijatými podle tohoto nařízení a se všemi právními akty přijatými na základě Smluv a jakýmikoli jinými nařízeními;
d)
je dodržena zásada řádného finančního řízení. Vhodnost předběžného financování, jeho výše a celkový časový rozpis plateb musí být úměrné předpokládané době trvání, pokroku při provádění a finančním rizikům souvisejícím s tímto předběžným financováním.
2. Při zaznamenávání právního závazku se schvalující osoba předtím, než připojí svůj ruční nebo elektronický podpis, ujistí, že:
a)
závazek je kryt odpovídajícím rozpočtovým závazkem;
b)
výdaj je řádný a v souladu se Smlouvami, rozpočtem, tímto nařízením, akty v přenesené pravomoci přijatými podle tohoto nařízení, se všemi právními akty přijatými na základě Smluv a jakýmikoli jinými nařízeními;
c)
je dodržena zásada řádného finančního řízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kontroly závazků.
Oddíl 2
Potvrzení výdajů
Článek 88
Potvrzení výdaje
1. Potvrzení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba:
a)
ověřuje existenci věřitelova nároku;
b)
určuje nebo ověřuje skutečnost a výši pohledávky;
c)
ověřuje podmínky splatnosti pohledávky.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se potvrzování výdajů, včetně předávání výdajů na zaměstnance k platbě a průběžných plateb a plateb zůstatku dlužné částky u veřejných zakázek a grantů, ověřování správnosti u plateb předběžného financování a průběžných plateb a formy doložek „předáno k platbě“ a „správnost ověřena“.
Oddíl 3
Schválení výdajů
Článek 89
Schválení výdaje
1. Schválení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba po ověření, že jsou prostředky k dispozici, vydá vystavením platebního příkazu pokyn účetnímu, aby uhradil částku výdaje potvrzeného příslušnou schvalující osobou.
Jestliže se v souvislosti s poskytnutými službami včetně pronájmu nebo dodání zboží provádějí pravidelné platby, může schvalující osoba na základě vlastní analýzy rizik nařídit použití systému přímého inkasa.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se schvalování výdajů, včetně stanovování informací povinně uváděných na platebním příkazu, a kontrol platebních příkazů schvalující osobou.
Oddíl 4
Úhrada výdajů
Článek 90
Druhy plateb
1. Platbu lze provést, pouze je-li prokázáno, že odpovídající akce je v souladu se základním právním aktem nebo smlouvou; platba zahrnuje jednu nebo více z těchto operací:
a)
platbu celé dlužné částky;
b)
platbu dlužné částky některým z těchto způsobů:
i)
předběžným financováním, jež může být rozloženo do několika plateb po podpisu pověřovací dohody, smlouvy nebo grantové dohody nebo po obdržení rozhodnutí o udělení grantu;
ii)
jednou nebo více průběžnými platbami jako protiplnění za částečné provedení akce;
iii)
výplatou zůstatku dlužných částek, pokud je akce provedena v plném rozsahu.
2. Platby uvedené v odstavci 1 se v rozpočtovém účetnictví rozlišují podle druhu a zaznamenávají se k okamžiku, ke kterému byla každá platba uskutečněna.
3. Účetní pravidla uvedená v článku 152 zahrnují pravidla, jimiž se řídí zúčtování předběžného financování a uznávání způsobilosti nákladů.
4. Příslušná schvalující osoba pravidelně zúčtovává platby předběžného financování podle ekonomické povahy a časového plánu uskutečněného projektu.
Pokud se příslušná schvalující osoba domnívá, že je zbytečné žádat od příjemců grantu a zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů finanční výkaz, získá od nich v případě grantů nebo smluv převyšujících 5 000 000 EUR alespoň jednou ročně informace o celkových vynaložených prostředcích.
Smlouvy, rozhodnutí o udělení grantu, grantové dohody a pověřovací dohody musí obsahovat příslušná ustanovení pro účely druhého pododstavce.
Tímto odstavcem nejsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v části druhé hlavě IV.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů plateb a podkladů.
Článek 91
Platby omezené na dostupné finanční prostředky
Platbu výdajů provádí účetní v mezích dostupných finančních prostředků.
Oddíl 5
Lhůty pro výdajové operace
Článek 92
Lhůty pro výdaje
1. Platby se uskuteční do:
a)
90 kalendářních dnů v případě pověřovacích dohod, smluv, grantových dohod a rozhodnutí o udělení grantu, které zahrnují technické služby nebo akce, jejichž vyhodnocení je zvlášť složité a u nichž platba závisí na schválení zprávy nebo osvědčení;
b)
60 kalendářních dnů v případě všech ostatních pověřovacích dohod, smluv, grantových dohod a rozhodnutí o udělení grantu, u nichž platba závisí na schválení zprávy nebo osvědčení;
c)
30 kalendářních dnů v případě všech ostatních pověřovacích dohod, smluv, grantových dohod a rozhodnutí o udělení grantu.
2. Příslušná schvalující osoba může stavit platební lhůtu, pokud:
a)
příslušná částka není splatná nebo
b)
nebyly předloženy požadované podklady.
Pokud příslušná schvalující osoba obdrží informace, které zpochybňují způsobilost výdajů uvedených v žádosti o platbu, může stavit platební lhůtu za účelem ověření, včetně prostřednictvím kontrol na místě, že výdaje jsou skutečně způsobilé.
3. Dotčení věřitelé musí být o důvodech stavení lhůty písemně informováni.
4. Přesáhne-li doba stavení lhůty dva měsíce, může věřitel požádat příslušnou schvalující osobu, aby rozhodla o dalším trvání stavení lhůty.
5. Po uplynutí lhůt stanovených v odstavci 1 má věřitel jiný než členský stát nárok na vyplacení úroku.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se platebních lhůt a stanovení podmínek, za kterých mohou věřitelé přijímající zpožděnou platbu obdržet z rozpočtové položky, ze které byl zaplacen hlavní výdaj, úroky z prodlení.
KAPITOLA 7
Systémy informačních technologií a elektronická správa
Článek 93
Elektronické řízení operací
1. Jsou-li příjmové a výdajové operace řízeny počítačovými systémy, mohou být dokumenty podepisovány digitálně nebo elektronicky.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se elektronického řízení operací.
Článek 94
Předávání dokumentů
S předchozím souhlasem dotčených orgánů a členských států může být předání dokumentů mezi nimi provedeno elektronickou cestou.
Článek 95
Elektronická správa (e-Government)
1. V případě sdíleného řízení probíhá veškerá oficiální výměna informací mezi členskými státy a Komisí prostředky uvedenými v odvětvových pravidlech. Tato pravidla zajistí interoperabilitu shromážděných či obdržených údajů předávaných v rámci správy rozpočtu.
2. Orgány, výkonné agentury a subjekty uvedené v článku 208 pro elektronickou výměnu informací s třetími osobami účastnícími se zadávacích řízení a řízení o udělení grantu vypracují a uplatňují jednotné standardy. Zejména pak, nakolik je to možné, navrhnou a uplatňují řešení pro předkládání, uchovávání a zpracování údajů poskytnutých v rámci řízení o udělení grantu a zadávacích řízení a za tímto účelem vytvoří pro potenciální žadatele, zájemce a uchazeče jediný „prostor pro výměnu elektronických údajů“.
3. Komise podává Evropskému parlamentu a Radě pravidelné informace o pokroku dosaženém při uplatňování elektronické veřejné správy.
KAPITOLA 8
Zásady správy
Článek 96
Řádná správa
1. Příslušná schvalující osoba bez odkladu vyhlásí nutnost poskytnout průkazné materiály nebo doklady, jejich formu a tam, kde je to vhodné, předpokládaný harmonogram pro dokončení zadávacího řízení.
2. Pokud žadatel nebo uchazeč v důsledku zjevné administrativní chyby opomene předložit průkazní materiály nebo poskytnout vyjádření, hodnotící výbor nebo případně příslušná schvalující osoba jej požádá, kromě řádně odůvodněných případů, aby poskytl chybějící informace či podal vysvětlení k podkladům. Tyto informace či vysvětlení nesmějí podstatně měnit návrh či podmínky nabídkového řízení.
Článek 97
Údaje o opravných prostředcích
Dotýká-li se procesní akt schvalující osoby nepříznivě práv žadatele nebo uchazeče, příjemce grantu nebo zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, musí obsahovat údaje o dostupných správních nebo soudních opravných prostředcích, kterými je možné tento akt napadnout.
Musí být uvedena zejména povaha opravných prostředků, orgán nebo orgány, jimž se podávají, a lhůty pro jejich uplatnění.
KAPITOLA 9
Interní auditor
Článek 98
Jmenování interního auditora
1. Každý orgán zřídí funkci interního auditora, která je vykonávána v souladu s příslušnými mezinárodními standardy. Interní auditor odpovídá orgánu, který jej jmenoval, za ověřování řádného fungování systémů a postupů při plnění rozpočtu. Interní auditor nesmí být ani schvalující osobou, ani účetním.
2. Pro účely interního auditu ESVČ podléhají vedoucí delegací Unie jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2 ve věcech finančního řízení, kterým byli dále pověřeni, ověřovací pravomoci interního auditora Komise.
Interní auditor Komise jedná rovněž jako interní auditor ESVČ, pokud jde o plnění oddílu rozpočtu „ESVČ“, s výhradou článku 213.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jmenování interního auditora.
Článek 99
Pravomoci a povinnosti interního auditora
1. Interní auditor radí svému orgánu v otázkách rizik tím, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě systémů řízení a kontroly a doporučení ke zlepšení podmínek provádění operací a k podpoře řádného finančního řízení.
Interní auditor odpovídá zejména:
a)
za posuzování vhodnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a za hodnocení práce útvarů při provádění politik, programů a akcí s ohledem na rizika s nimi spojená;
b)
za posuzování účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly a auditu použitelných na každou operaci plnění rozpočtu.
2. Interní auditor vykonává své úkoly ve vztahu ke všem činnostem a útvarům orgánu. Má úplný a neomezený přístup ke všem informacím potřebným k výkonu svých úkolů, v případě potřeby i na místě, a to i v členských státech a ve třetích zemích.
Interní auditor vezme na vědomí výroční zprávu schvalujících osob o činnosti i ostatní získané informace.
3. Interní auditor podává orgánu zprávu o svých zjištěních a doporučeních. Orgán zajistí provedení doporučení, která vyplývají z auditů. Interní auditor dále orgánu předkládá výroční zprávu o interním auditu, ve které je uveden počet a druh provedených interních auditů, učiněná doporučení a opatření přijatá s ohledem na tato doporučení.
4. Orgán zpřístupní kontaktní údaje interního auditora všem fyzickým či právnickým osobám zapojeným do výdajových operací, aby se na interního auditora mohly obracet důvěrně.
5. Každý orgán předává každoročně Evropskému parlamentu a Radě zprávu obsahující shrnutí počtu a druhu provedených interních auditů, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.
6. Zprávy a zjištění interního auditora i zpráva orgánu jsou veřejně dostupné poté, co interní auditor schválí opatření přijatá k jejich provedení.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pravomocí a úkolů interního auditora.
Článek 100
Nezávislost interního auditora
1. Každý orgán stanoví zvláštní pravidla pro interního auditora tak, aby byla zajištěna plná nezávislost interního auditora při výkonu jeho povinností a jasně vymezena odpovědnost interního auditora.
Je-li interní auditor zaměstnancem, vykonává své výlučné auditorské funkce zcela nezávisle a jeho odpovědnost vymezují služební řád a akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto nařízení.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se nezávislosti a odpovědnosti interního auditora, včetně jeho práva podávat žaloby u Soudního dvora Evropské unie.
HLAVA V
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Oddíl 1
Oblast působnosti a zásady zadávání
Článek 101
Definice veřejných zakázek
1. Veřejné zakázky jsou úplatné smlouvy uzavřené písemnou formou mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli ve smyslu článků 117 a 190, jejichž předmětem je dodání movitého nebo nemovitého majetku, provedení stavebních prací nebo poskytnutí služeb za cenu zaplacenou zcela nebo zčásti z rozpočtu.
Předmětem těchto zakázek mohou být:
a)
nemovitosti;
b)
dodávky;
c)
stavební práce;
d)
služby.
2. Rámcové smlouvy jsou smlouvy mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli, jejichž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a případně na předpokládané množství, kterými se budou řídit veřejné zakázky zadávané během daného období. Vztahují se na ně ustanovení této hlavy o zadávacím řízení, včetně vyhlašování zadávacích řízení.
3. S výjimkou článků 106 až 109 se tato hlava nepoužije na granty ani na smlouvy o technické pomoci uzavřené s EIB nebo Evropským investičním fondem.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se definice a rozsahu veřejných zakázek, včetně rámcových smluv a zvláštních veřejných zakázek.
Článek 102
Zásady vztahující se na veřejné zakázky
1. Všechny veřejné zakázky financované zcela nebo zčásti z rozpočtu musí dodržovat zásady transparentnosti, proporcionality, rovného zacházení a zákazu diskriminace.
2. Všechny veřejné zakázky se zadávají formou co nejširší veřejné soutěže, s výjimkou případů, kdy se použije jednací řízení uvedené v čl. 104 odst. 1 prvním pododstavci písm. d).
Veřejní zadavatelé nesmějí rámcové smlouvy zneužívat ani je používat tak, aby jejich účelem nebo důsledkem bylo zabránění hospodářské soutěži anebo její omezení či narušení.
Oddíl 2
Uveřejňování veřejných zakázek
Článek 103
Uveřejňování veřejných zakázek
1. Veškeré veřejné zakázky, které překračují finanční limity stanovené v článku 118 nebo 190, veřejní zadavatelé uveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.
Oznámení o zahájení zadávacího řízení se uveřejňují předem kromě případů uvedených v čl. 104 odst. 2 a kromě veřejných zakázek na služby, na něž se vztahuje příloha II B směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (17).
Od uveřejnění některých informací po udělení veřejné zakázky může být upuštěno, pokud by to bylo překážkou uplatňování práva, pokud by to bylo v rozporu s veřejným zájmem, pokud by to poškozovalo oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých podniků nebo pokud by to mohlo narušit korektní hospodářskou soutěž mezi nimi.
2. Veřejné zakázky, jejichž hodnota je nižší než finanční limity stanovené v článku 118 nebo 190, a veřejné zakázky na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES se vyhlašují vhodným způsobem.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se požadavků na vyhlašování veřejných zakázek a oznámení o zahájení zadávacího řízení.
Oddíl 3
Zadávací řízení
Článek 104
Zadávací řízení
1. Zadávací řízení má některou z těchto forem:
a)
otevřené řízení;
b)
užší řízení;
c)
soutěž o návrh;
d)
jednací řízení;
e)
soutěžní dialog.
Mají-li o veřejnou zakázku nebo rámcovou smlouvu zájem dva nebo více orgánů, výkonných agentur nebo subjektů uvedených v článcích 208 a 209 a je-li možné dosáhnout úspor z důvodu vyšší efektivity, vynasnaží se dotčení veřejní zadavatelé provést zadávací řízení na interinstitucionálním základě.
Je-li k provedení společné akce určitého orgánu a jednoho nebo více veřejných zadavatelů z členských států potřebné zadání veřejné zakázky nebo uzavření rámcové smlouvy, mohou tento orgán a tito veřejní zadavatelé provést zadávací řízení společně v určitých situacích, jež budou upřesněny v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
Společného zadávání veřejných zakázek se mohou účastnit také státy ESVO a země kandidující na členství v Unii, pokud tuto možnost výslovně stanoví dvoustranná nebo vícestranná smlouva.
2. Pro veřejné zakázky, jejichž hodnota je vyšší než finanční limity stanovené v článku 118 nebo 190, je jednací řízení povoleno pouze v případech stanovených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů zadávacích řízení, společného zadávání veřejných zakázek, veřejných zakázek nízké hodnoty a platby na základě faktur.
Článek 105
Obsah dokumentace k zadávacímu řízení
Dokumentace k zadávacímu řízení musí obsahovat úplný, jasný a přesný popis předmětu veřejné zakázky a uvádět kritéria pro vyloučení, výběr a zadání platná pro danou veřejnou zakázku.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se obsahu dokumentace k zadávacímu řízení, včetně možnosti a podmínek revize ceny a technických podmínek.
Článek 106
Kritéria pro vyloučení z účasti na zadávacím řízení
1. Z účasti na zadávacím řízení jsou vyloučeni zájemci nebo uchazeči:
a)
kteří jsou v úpadku nebo v likvidaci, kteří jsou předmětem soudní správy, kteří uzavřeli dohodu o vyrovnání se svými věřiteli, kteří pozastavili svou obchodní činnost, vůči kterým je vedeno v těchto věcech soudní řízení nebo kteří jsou v podobné situaci vyplývající z podobných řízení podle vnitrostátních právních předpisů;
b)
pokud oni sami nebo osoby oprávněné za ně jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat, byli příslušným orgánem členského státu pravomocně odsouzeni pro trestný čin související s jejich podnikáním;
c)
kteří se dopustili vážného profesního pochybení, které může veřejný zadavatel prokázat jakýmikoli prostředky, včetně rozhodnutí EIB a mezinárodních organizací;
d)
kteří nesplnili povinnosti vztahující se k placení příspěvků na sociální zabezpečení nebo placení daní podle právních předpisů země, v níž jsou usazeni, nebo podle právních předpisů země veřejného zadavatele nebo země, ve které se má veřejná zakázka uskutečnit;
e)
pokud oni sami nebo jiné osoby oprávněné za ně jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat, byli pravomocně odsouzeni za podvod, korupci, zločinné spolčení, praní peněz nebo za jiné protiprávní jednání poškozující finanční zájmy Unie;
f)
kterým je uložena správní sankce podle čl. 109 odst. 1.
První pododstavec písm. a) až d) se nepoužije na nákup dodávek za zvláště výhodných podmínek od dodavatele, který s konečnou platností ukončuje svou podnikatelskou činnost, nebo od správce konkursní podstaty či likvidátora, anebo v rámci soudního vyrovnání nebo obdobného postupu podle vnitrostátního práva.
První pododstavec písm. b) a e) se nepoužije v případě, že zájemci nebo uchazeči mohou prokázat, že vůči osobám oprávněným za ně jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat a které byly odsouzeny, jak se uvádí v prvním pododstavci písm. b) nebo e), byla přijata náležitá opatření.
2. Pokud lze v případě jednacího řízení z technických či uměleckých důvodů nebo z důvodů souvisejících s ochranou výhradních práv zadat veřejnou zakázku pouze dotčenému hospodářskému subjektu, může orgán, je-li to nutné k zachování kontinuity jeho činnosti, rozhodnout o tom, že tento subjekt z důvodů uvedených v odst. 1 prvním pododstavci písm. a), c) a d) nevyloučí. V takových případech orgán své rozhodnutí řádně odůvodní.
3. Zájemci nebo uchazeči musí prokázat, že se nenacházejí v žádné ze situací uvedených v odstavci 1. Veřejný zadavatel však toto prokázání nemusí vyžadovat v případě veřejných zakázek velmi nízké hodnoty.
Za účelem správného uplatňování odstavce 1 zájemce nebo uchazeč na žádost veřejného zadavatele vždy:
a)
je-li právnickou osobou, poskytne informace o vlastnických poměrech právnické osoby nebo o jejím vedení a o tom, kdo ji ovládá a kdo má právo za ni jednat nebo ji zastupovat, a prokáže, že se nenachází v žádné ze situací uvedených v odstavci 1;
b)
pokud se předpokládá využití subdodavatele, prokáže, že se subdodavatel nenachází v žádné ze situací uvedených v odstavci 1.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se:
a)
kritérií pro vyloučení účasti v zadávacím řízení, včetně pravidel týkajících se protiprávního jednání vedoucího k vyloučení z tohoto řízení;
b)
důkazů postačujících k prokázání toho, že nenastala situace vedoucí k vyloučení;
c)
délky vyloučení. Toto vyloučení nepřesáhne deset let.
Článek 107
Kritéria pro vyloučení z probíhajícího zadávacího řízení
1. Veřejnou zakázku nelze udělit zájemcům nebo uchazečům, kteří při zadávacím řízení na ni:
a)
jsou ve střetu zájmů;
b)
neposkytli informace požadované veřejným zadavatelem jako podmínka pro účast na zadávacím řízení nebo poskytli tyto informace vědomě nesprávné;
c)
nacházejí se v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1, která je vylučuje z účasti na tomto zadávacím řízení.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kritérií pro vyloučení z účasti v průběhu zadávacího řízení a důkazů postačujících k prokázání toho, že nenastala situace vedoucí k vyloučení. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 týkající se délky vyloučení.
Článek 108
Ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů
1. Komise zřídí a provozuje ústřední databázi vyloučených zájemců a uchazečů. Ta obsahuje údaje o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v článku 106 a v čl. 109 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) a odst. 2 písm. a). Databáze je společná pro všechny orgány, výkonné agentury a subjekty uvedené v článku 208. Evropský parlament a Rada jsou každoročně informovány o počtu nových případů a o celkovém počtu případů zaznamenaných do databáze.
2. Orgány členských států a třetích zemí a subjekty jiné než uvedené v odstavci 1, které se účastní plnění rozpočtu v souladu s články 58 a 61, sdělí příslušné schvalující osobě informace o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 prvním pododstavci písm. e), pokud činnost dotčeného subjektu vedla k poškození finančních zájmů Unie. Tato schvalující osoba tyto informace přijme a požádá účetního, aby je vložil do databáze.
Orgány a subjekty uvedené v prvním pododstavci mají přístup k informacím uloženým v databázi a mohou je náležitým způsobem a na svou zodpovědnost zohlednit při zadávání veřejných zakázek souvisejících s plněním rozpočtu.
3. ECB, EIB a Evropský investiční fond mají přístup k informacím v databázi za účelem ochrany svých vlastních finančních prostředků a mohou je náležitým způsobem a na svou odpovědnost zohlednit při zadávání veřejných zakázek podle svých pravidel.
Sdělí Komisi údaje o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 prvním pododstavci písm. e), pokud činnost dotčeného subjektu vedla k poškození finančních zájmů Unie.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů, včetně standardních postupů a technických podmínek pro provoz této databáze.
5. Orgánům třetích zemí lze přístup povolit pouze tehdy, pokud jsou splněna pravidla stanovená v článku 9 nařízení (ES) č. 45/2001, a po posouzení každého jednotlivého případu.
Článek 109
Správní a finanční sankce
1. Veřejný zadavatel může uložit správní nebo finanční sankce:
a)
zhotovitelům, dodavatelům a poskytovatelům, zájemcům nebo uchazečům v případech uvedených v čl. 107 odst. 1 písm. b);
b)
zhotovitelům, dodavatelům nebo poskytovatelům, u nichž bylo zjištěno závažné porušení povinností vyplývajících z veřejných zakázek financovaných z rozpočtu.
Ve všech případech však dá veřejný zadavatel dotčené osobě nejprve možnost se vyjádřit.
2. Sankce uvedené v odstavci 1 musí být úměrné významu veřejné zakázky a závažnosti pochybení a mohou spočívat:
a)
ve vyloučení dotčeného zájemce, uchazeče, zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele z veřejných zakázek a grantů financovaných z rozpočtu na dobu nejvýše deseti let nebo
b)
v zaplacení finanční sankce nepřevyšující hodnotu dotčené veřejné zakázky zájemcem, uchazečem, zhotovitelem, dodavatelem nebo poskytovatelem.
3. V zájmu posílení ochrany finančních zájmů Unie mohou orgány v souladu se zásadou proporcionality rozhodnout, že uveřejní svá rozhodnutí o uložení správní či finanční sankce podle odstavce 1, byl-li postup stanovený v odstavci 1 řádně dodržen.
V rozhodnutí uveřejnit rozhodnutí o uložení správních či finančních sankcí uvedené v prvním pododstavci se zohlední zejména závažnost pochybení včetně jeho dopadu na finanční zájmy Unie a její pověst, doba, která uplynula od okamžiku, kdy k pochybení došlo, doba trvání a opakování pochybení, úmysl nebo stupeň nedbalosti dotčeného subjektu a opatření, která subjekt přijal k nápravě situace.
Rozhodnutí o uveřejnění tvoří součást rozhodnutí o uložení správní či finanční sankce, přičemž se výslovně stanoví, že rozhodnutí o uložení sankce či jeho shrnutí bude uveřejněno na internetových stránkách orgánu.
Aby bylo dosaženo odrazujícího účinku, musí uveřejněné shrnutí obsahovat jméno osoby odpovědné za pochybení, stručný popis pochybení, daný program, dobu trvání případného vyloučení ze zadávání veřejných zakázek a výši případné finanční sankce.
Rozhodnutí se uveřejní poté, co vůči němu byly vyčerpány všechny opravné prostředky, nebo poté, co uplyne lhůta pro podání opravných prostředků, přičemž uveřejněné rozhodnutí zůstává na internetových stránkách až do konce doby vyloučení ze zadávání veřejných zakázek nebo po dobu šesti měsíců od zaplacení finanční sankce, pokud tato sankce byla přijata jako jediné opatření.
Pokud se rozhodnutí o uveřejnění týká fyzických osob, přijímá se s náležitým ohledem na právo na soukromí, přičemž je nutné dodržet práva stanovená nařízením (ES) č. 45/2001.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se různých správních a finančních sankcí vůči uchazečům či zájemcům, kteří uvedli nesprávné informace, dopustili se závažného pochybení, způsobili nesrovnalosti či podvody nebo závažným způsobem porušili smluvní povinnosti.
Článek 110
Kritéria pro zadávání veřejných zakázek
1. Veřejné zakázky se zadávají na základě kritérií pro jejich zadávání vztahujících se k obsahu nabídek poté, co byla v souladu s kritérii pro výběr, která jsou stanovena v dokumentaci k zadávacímu řízení, prověřena způsobilost hospodářských subjektů, které nejsou vyloučeny podle článků 106 a 107 a podle čl. 109 odst. 2 písm. a).
2. Veřejná zakázka se zadává automatickým výběrem nabídky nebo přijetím nabídky, která je ekonomicky nejvýhodnější.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kritérií pro výběr uchazeče a kritérií pro zadávání veřejných zakázek. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí dokumenty, jež dokládají hospodářskou, finanční, technickou a odbornou způsobilost, a kterými stanoví podrobná pravidla týkající se elektronických aukcí a neobvykle nízkých nabídek.
Článek 111
Podávání nabídek
1. Postupy pro podávání nabídek musí zajistit skutečnou soutěž a utajení obsahu nabídek až do jejich otevření, které musí proběhnout současně.
2. Komise zajistí vhodnými prostředky a za použití článku 95 přístup uchazečů k obsahu nabídek a k veškerým podkladům v elektronické podobě (elektronické zadávání veřejných zakázek).
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku při uplatňování tohoto ustanovení do 28. října 2014 a poté pravidelně ve stejných odstupech.
3. Je-li to považováno za vhodné a přiměřené, může veřejný zadavatel od uchazečů požadovat, aby předem složili jistotu jako záruku, že svou nabídku nestáhnou.
4. S výjimkou veřejných zakázek nízké hodnoty podle čl. 104 odst. 3 je pro otevírání přihlášek nebo nabídek jmenována komise pro otevírání obálek. Každá nabídka nebo přihláška, o níž komise prohlásí, že nesplňuje stanovené podmínky, je odmítnuta.
5. Všechny žádosti o účast nebo nabídky, o kterých komise pro otevírání obálek prohlásí, že splňují stanovené podmínky, jsou na základě kritérií stanovených v dokumentaci k zadávacímu řízení vyhodnoceny s cílem navrhnout veřejnému zadavateli zadání veřejné zakázky nebo pokračovat elektronickou aukcí.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se podávání nabídek a stanovení lhůt pro obdržení nabídek a žádostí o účast, lhůt pro přístup k dokumentaci k zadávacímu řízení a lhůt v naléhavých případech. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví různé způsoby komunikace a podrobná pravidla týkající se možnosti složení jistoty, otevírání nabídek, žádostí o účast a výboru pro hodnocení nabídek a žádostí o účast.
Článek 112
Zásady rovného zacházení a transparentnosti
1. V průběhu zadávacího řízení je styk veřejného zadavatele se zájemci nebo uchazeči přípustný pouze za podmínek, které zajišťují transparentnost a rovné zacházení. Tento styk nesmí vést ani ke změně podmínek veřejné zakázky, ani ke změně podmínek původní nabídky.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zásad rovného zacházení a transparentnosti. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí přípustný styk mezi veřejným zadavatelem a uchazeči v průběhu zadávacího řízení, minimální požadavky na písemný záznam hodnocení a minimální obsah rozhodnutí přijatých veřejným zadavatelem.
Článek 113
Rozhodnutí o zadání veřejné zakázky
1. Schvalující osoba rozhodne v souladu s kritérii pro výběr a kritérii pro zadání veřejné zakázky předem stanovenými v dokumentaci k zadávacímu řízení a v souladu s pravidly o zadávání veřejných zakázek, komu bude veřejná zakázka zadána.
2. Veřejný zadavatel sdělí každému zájemci nebo uchazeči, jehož přihláška nebo nabídka byla odmítnuta, důvody odmítnutí a dobu trvání odkladné lhůty uvedené v čl. 118 odst. 2. Veřejný zadavatel každému uchazeči, který splňuje kritéria pro vyloučení a výběr a který o to písemně požádá, sdělí vlastnosti a relativní výhody přijaté nabídky a jméno uchazeče, kterému byla veřejná zakázka zadána.
Od sdělení některých informací však může být upuštěno, pokud by to bylo překážkou uplatňování práva, pokud by to bylo v rozporu s veřejným zájmem, pokud by to poškozovalo oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých podniků nebo pokud by to mohlo narušit korektní hospodářskou soutěž mezi nimi.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozhodnutí o zadání veřejné zakázky a podpisu a uplatňování veřejné zakázky.
Článek 114
Zrušení zadávacího řízení
Veřejný zadavatel může až do podpisu smlouvy upustit od zadání veřejné zakázky nebo zrušit zadávací řízení, aniž by zájemci nebo uchazeči měli nárok na jakékoli odškodnění.
Takové rozhodnutí musí být odůvodněné a musí být zájemcům nebo uchazečům dáno na vědomí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zrušení zadávacího řízení.
Oddíl 4
Jistoty a nápravná opatření
Článek 115
Jistoty
S výjimkou veřejných zakázek nízké hodnoty může veřejný zadavatel v případě, že to považuje za vhodné a přiměřené, požadovat v jednotlivých případech a na základě analýzy rizik od zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele složení jistoty, aby:
a)
zajistil řádné splnění veřejné zakázky nebo
b)
omezil finanční rizika spojená s platbami předběžného financování.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jistot, které jsou po zhotovitelích, dodavatelích nebo poskytovatelích požadovány, včetně kritérií pro analýzu rizik.
Článek 116
Chyby, nesrovnalosti a podvody v zadávacím řízení
1. Pokud se ukáže, že v zadávacím řízení došlo k závažným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, přeruší veřejný zadavatel toto řízení a může přijmout jakákoli nezbytná opatření, včetně zrušení řízení.
Pokud se po udělení veřejné zakázky ukáže, že v zadávacím řízení nebo při provádění zakázky došlo k závažným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, může veřejný zadavatel v závislosti na stadiu řízení upustit od zadání veřejné zakázky nebo pozastavit její uplatňování, nebo je-li to vhodné, veřejnou zakázku vypovědět.
Jestliže lze tyto chyby, nesrovnalosti nebo podvody přičíst zhotoviteli, dodavateli či poskytovateli, může veřejný zadavatel rovněž odmítnout uskutečnit platby, získat zpět již vyplacené částky nebo vypovědět všechny smlouvy uzavřené s tímto zhotovitelem, dodavatelem či poskytovatelem v rozsahu odpovídajícím závažnosti chyb, nesrovnalostí nebo podvodu.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pozastavení uplatňování veřejné zakázky v případě chyb, nesrovnalostí a podvodů.
KAPITOLA 2
Ustanovení použitelná pro veřejné zakázky zadávané orgány na vlastní účet
Článek 117
Veřejný zadavatel
1. Orgány se považují za veřejného zadavatele v případech veřejných zakázek, které zadávají na vlastní účet. V souladu s článkem 65 provedou pověření potřebná k vykonávání funkce veřejného zadavatele.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřování funkcí veřejného zadavatele, včetně stanovení příslušných úrovní pro výpočet finančních limitů.
Článek 118
Finanční limity
1. S výhradou části druhé hlavy IV stanovuje směrnice 2004/18/ES finanční limity, které určují:
a)
způsoby uveřejnění uvedené v článku 103;
b)
výběr z řízení uvedených v čl. 104 odst. 1;
c)
odpovídající lhůty.
2. S výhradou výjimek a podmínek, které mají být uvedeny v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení, nesmí veřejný zadavatel v případě veřejných zakázek, na něž se vztahuje směrnice 2004/18/ES, podepsat veřejnou zakázku nebo rámcovou smlouvu s úspěšným uchazečem, dokud neuplyne odkladná lhůta.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se finančních limitů, samostatných zakázek a zakázek sestávajících z dílčích plnění, odhadů hodnoty určitých zakázek a odkladné lhůty před podpisem smlouvy.
Článek 119
Pravidla účasti na zadávacím řízení
1. Zadávacího řízení se může za stejných podmínek účastnit každá fyzická nebo právnická osoba, která spadá do oblasti působnosti Smluv, a každá fyzická nebo právnická osoba ze třetí země, která s Unií uzavřela zvláštní dohodu v oblasti veřejných zakázek, za podmínek stanovených v uvedené dohodě.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se dokladů, jež je třeba poskytnout za účelem přístupu k veřejným zakázkám.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům vykonává pravomoci svěřené Komisi nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. prosince 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostech (18) při provádění inspekcí a kontrol na místě v členských státech a v souladu s platnými dohodami o spolupráci a vzájemné pomoci ve třetích zemích a v prostorách mezinárodních organizací.
Článek 120
Pravidla Světové obchodní organizace pro zadávání veřejných zakázek
V případech, ve kterých se použije Mnohostranná dohoda o vládních zakázkách uzavřená v rámci Světové obchodní organizace, se mohou veřejných zakázek účastnit také příslušníci států, které uvedenou dohodu ratifikovaly, za podmínek v ní stanovených.
HLAVA VI
GRANTY
KAPITOLA 1
Oblast působnosti a forma grantů
Článek 121
Oblast působnosti grantů
1. Granty jsou finanční příspěvky poskytované jako dary z rozpočtu na financování:
a)
akcí určených na podporu dosažení některého politického cíle Unie;
b)
fungování subjektu, který sleduje cíl, jenž je v obecném zájmu Unie nebo je součástí některé politiky Unie a podporuje ji (dále jen „granty na provozní náklady“).
Granty jsou předmětem buď písemné dohody, nebo rozhodnutí Komise oznámeného úspěšnému žadateli o grant.
Komise může zavést zabezpečené elektronické systémy pro výměnu informací s příjemci grantu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými podrobně určí oblast působnosti grantů a stanoví pravidla pro určení, zda se použijí grantové dohody nebo rozhodnutí o udělení grantu. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se systému elektronické výměny informací, včetně podmínek, za nichž mají být dokumenty podané prostřednictvím těchto systémů, a to i dohody o udělení grantu, považovány za originální a podepsané, a včetně využívání rámcových partnerství.
2. Za granty ve smyslu této hlavy se nepovažují:
a)
výdaje na členy a zaměstnance orgánů a příspěvky na evropské školy;
b)
veřejné zakázky podle článku 101, podpory vyplacené jako makrofinanční pomoc a rozpočtová podpora;
c)
finanční nástroje ani podíly nebo kapitálová účast v mezinárodních finančních institucích, jako je Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBOR), nebo ve specializovaných subjektech Unie, jako je Evropský investiční fond;
d)
členské příspěvky, které Unie hradí organizacím, jichž je členem;
e)
výdaje uskutečněné v rámci sdíleného řízení a nepřímého řízení ve smyslu článků 58, 59 a 60, není-li ve finančních pravidlech týkajících se rozpočtu subjektů nebo osob pověřených podle čl. 58 odst. 1 písm. c) nebo v pověřovacích dohodách stanoveno jinak;
f)
příspěvky poskytnuté výkonným agenturám uvedeným v článku 62 na základě jejich zřizovacího aktu;
g)
výdaje na trhy s produkty rybolovu uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (19);
h)
platby cestovních výloh a denních diet osobám, které byly orgány pozvány nebo pověřeny určitými úkoly, a jakékoli jiné náhrady, které byly těmto osobám případně vyplaceny;
i)
ceny udělené za úspěchy v soutěžích, na něž se použije část první hlava VII.
3. Snížené úrokové sazby a subvence poplatků za jistoty se považují za granty, pokud nejsou spolu s finančními nástroji spojeny do jednoho opatření, jak je uvedeno v části první hlavě VIII.
Na tyto snížené sazby a subvence se vztahuje tato hlava, s výjimkou:
a)
zásady spolufinancování uvedené v čl. 125 odst. 3;
b)
zásady neziskovosti uvedené v čl. 125 odst. 4;
c)
hodnocení finančních možností žadatele podle čl. 132 odst. 1 u akcí, jejichž cílem je zvýšení finanční kapacity příjemce grantu nebo vytvoření příjmu.
4. Každý orgán může v řádně odůvodněných případech, kdy není vhodné provádět zadávací řízení, udělovat granty na komunikační činnosti.
Článek 122
Příjemci grantu
1. Pokud kritéria pro udělení grantu splňuje několik subjektů, jež spolu tvoří jeden subjekt, může se tento subjekt považovat za jediného příjemce grantu, a to i tehdy, je-li vytvořen zvlášť za účelem provedení akce, která má být z daného grantu financována.
2. Pro účely této hlavy se za subjekty přidružené k příjemci grantu považují tyto subjekty:
a)
subjekty, které tvoří příjemce grantu podle odstavce 1;
b)
subjekty, které splňují kritéria způsobilosti, kterých se netýkají situace uvedené v čl. 131 odst. 4 a které mají vztah k příjemci grantu, zejména právní nebo kapitálový, jenž se neomezuje na danou akci, ani nebyl vytvořen pouze za účelem jejího provedení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí minimální obsah grantových dohod nebo rozhodnutí o udělení grantu, zejména pokud se grant uděluje několika subjektům, konkrétní povinnosti případného koordinátora a ostatních příjemců grantu, příslušný systém odpovědnosti a podmínky přidávání příjemců grantu na seznam a jejich vyškrtnutí ze seznamu.
Článek 123
Formy grantů
1. Granty mohou být uděleny v kterékoli z těchto forem:
a)
proplacení stanoveného podílu skutečně vynaložených způsobilých nákladů uvedených v článku 126;
b)
proplacení na základě jednotkových nákladů;
c)
jednorázové částky;
d)
paušální financování;
e)
kombinace forem uvedených v písmenech a) až d).
2. Při určování vhodné formy grantu je třeba v co nejvyšší možné míře vzít v úvahu zájmy a účetní metody potenciálních příjemců grantu.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se různých forem grantů, včetně grantů nízké hodnoty.
Článek 124
Jednorázové částky, jednotkové náklady a paušální financování
1. Aniž jsou dotčena ustanovení základního právního aktu, schvaluje se využití jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování rozhodnutím Komise, které zajišťuje dodržování zásady rovného zacházení s příjemci grantu v rámci stejné kategorie akcí nebo pracovních programů.
V případech, kdy maximální částka grantu nepřesahuje částku grantu nízké hodnoty, může grant schválit příslušná schvalující osoba.
2. Ke schválení grantu je nutno předložit přinejmenším tyto podklady:
a)
zdůvodnění vhodnosti daných forem financování s ohledem na povahu podporovaných akcí nebo pracovních programů, na rizika nesrovnalostí a podvodů a na náklady na kontrolu;
b)
uvedení nákladů nebo kategorií nákladů krytých formou jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování, přičemž se vyloučí náklady nezpůsobilé podle platných pravidel Unie;
c)
popis metod pro určení jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování a podmínky, na jejichž základě lze v rozumné míře zajistit, že budou dodrženy zásady neziskovosti a spolufinancování a zabráněno dvojímu financování nákladů. Tyto metody musí být založeny na:
i)
statistických údajích nebo obdobných objektivních ukazatelích, nebo
ii)
na individuálním přístupu k příjemcům grantu na základě certifikovaných a auditem ověřitelných historických údajů o příjemci grantu nebo jeho obvyklých postupů účtování nákladů.
3. Je-li schváleno využívání obvyklých postupů účtování nákladů příjemce grantu, může příslušná schvalující osoba posoudit soulad těchto postupů s podmínkami ex ante stanovenými v odstavci 2 nebo prostřednictvím vhodné strategie pro kontroly ex post.
Byl-li soulad obvyklých postupů účtování nákladů používaných příjemci grantu s podmínkami uvedenými v odstavci 2 zjištěn ex ante, není možné výši jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování, jež je stanovena uplatněním těchto postupů, zpochybnit kontrolami ex post.
Příslušná schvalující osoba může mít za to, že obvyklé postupy účtování nákladů příjemce grantu jsou v souladu s podmínkami uvedenými v odstavci 2, jestliže byly tyto postupy schváleny vnitrostátními orgány ve srovnatelných systémech financování.
4. Rozhodnutí o udělení grantu nebo grantová dohoda může povolit nebo nařídit paušální financování nepřímých nákladů příjemce grantu do maximální výše 7 % celkových přímých způsobilých nákladů akce kromě případů, kdy příjemce grantu obdrží grant na provozní náklady financovaný z rozpočtu. Strop 7 % může být překročen na základě odůvodněného rozhodnutí Komise.
5. Vlastníci malých a středních podniků a jiné fyzické osoby, které nepobírají mzdu, mohou uplatnit způsobilé náklady na zaměstnance vzniklé při provádění akce nebo pracovního programu na základě jednotkových nákladů stanovených rozhodnutím Komise.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálního financování.
KAPITOLA 2
Zásady
Článek 125
Obecné zásady pro udělování grantů
1. Při udělování grantů musí být dodržovány zásady transparentnosti a rovného zacházení.
2. Aniž je dotčen článek 130, nesmějí být granty kumulativní ani udělovány zpětně.
3. Granty musí zahrnovat spolufinancování, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v části druhé hlavě IV.
Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak, jsou statut a financování politických stran na evropské úrovni stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni (20).
4. Účelem ani důsledkem grantů nesmí být dosažení zisku v rámci akce nebo pracovního programu příjemce grantu (dále jen „zásada neziskovosti“).
První pododstavec se nevztahuje na:
a)
akce, jejichž cílem je zvýšení finanční kapacity příjemce grantu, nebo akce, které vytvářejí příjem k zajištění svého trvání i po uplynutí doby financování ze zdrojů Unie stanoveného v rozhodnutí o udělení grantu nebo v grantové dohodě;
b)
stipendia na studium, výzkum nebo odbornou přípravu vyplácená fyzickým osobám;
c)
další přímé podpory vyplácené nejpotřebnějším fyzickým osobám, například nezaměstnaným a uprchlíkům;
d)
granty založené na paušálních sazbách, jednorázových částkách nebo na jednotkových nákladech, pokud jsou tyto sazby, částky a náklady v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 124 odst. 2;
e)
granty nízké hodnoty.
Pokud dochází k tvorbě zisku, je Komise oprávněna požadovat podíl na zisku odpovídající příspěvku Unie na způsobilé náklady, které příjemci grantu v souvislosti s prováděním akce nebo pracovního programu skutečně vznikly.
5. Pro účely této hlavy se zisk definuje jako přebytek příjmů nad způsobilými náklady příjemce grantu v době podání žádosti o výplatu zůstatku.
Příjmy uvedené v prvním pododstavci se omezují na příjem získaný při provádění akce nebo pracovního programu a na finanční prostředky, které dárci určili konkrétně na financování způsobilých nákladů.
V případě grantu na provozní náklady se pro účely ověření souladu se zásadou neziskovosti nepřihlíží k částkám vyčleněným na vytvoření rezerv.
6. Dosáhne-li politická strana na úrovni Unie na konci rozpočtového roku, na který obdržela grant na provozní náklady, přebytku příjmů nad výdaji, může být část tohoto přebytku až do výše 25 % celkových příjmů za daný rok přenesena odchylně od zásady neziskovosti stanovené v odstavci 4 do následujícího roku, pokud se použije před koncem prvního čtvrtletí tohoto následujícího roku.
Pro účely ověření souladu se zásadou neziskovosti se nezapočítávají vlastní zdroje, zejména dary a členské poplatky, získané během roční činnosti politické strany na úrovni Unie, které převyšují 15 % způsobilých nákladů, jež má nést příjemce grantu.
Druhý pododstavec se nepoužije, pokud finanční rezervy politické strany na úrovni Unie překročí 100 % průměrných ročních příjmů této politické strany.
7. Bez výzvy k podávání návrhů lze granty udělovat EIB nebo Evropskému investičnímu fondu na akce technické pomoci. V těchto případech se nepoužijí čl. 131 odst. 2 až 5 a čl. 132 odst. 1.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, které doplňují obecné zásady platné pro granty, včetně zásady neziskovosti a zásady spolufinancování. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými definuje technickou pomoc.
Článek 126
Způsobilé náklady
1. Granty nesmějí překročit celkový strop vyjádřený formou absolutní částky, který se stanovuje na základě odhadu způsobilých nákladů.
Granty nesmějí překročit způsobilé náklady.
2. Způsobilými náklady se rozumějí náklady příjemce grantu, které splňují veškerá tato kritéria:
a)
vznikly v průběhu trvání akce nebo pracovního programu, s výjimkou nákladů souvisejících se závěrečnými zprávami a osvědčeními o auditu;
b)
jsou uvedeny v celkovém odhadovaném rozpočtu akce nebo pracovního programu;
c)
jsou nezbytné k provedení akce nebo pracovního programu, který je předmětem grantu;
d)
lze je identifikovat a ověřit, zejména tím, že jsou zaznamenány v účetních záznamech příjemce grantu a stanoveny v souladu s platnými účetními standardy země, ve které je příjemce grantu usazen, a v souladu s běžnou praxí účtování nákladů příjemce grantu;
e)
splňují požadavky platných daňových a sociálních právních předpisů;
f)
jsou přiměřené, odůvodněné a splňují zásadu řádného finančního řízení, zejména pokud jde o hospodárnost a účelnost.
3. Ve výzvách k podávání návrhů se stanoví kategorie nákladů považovaných za způsobilé pro financování Unií.
Aniž je dotčen základní právní akt a vedle odstavce 2, jsou níže uvedené kategorie nákladů způsobilé, pokud je za způsobilé prohlásí příslušná schvalující osoba v rámci výzvy k podávání návrhů:
a)
náklady vzniklé na základě jistoty, kterou příjemce grantu složil pro účely předběžného financování, pokud ji příslušná schvalující osoba požaduje v souladu s čl. 134 odst. 1;
b)
náklady spojené s externími audity, pokud je příslušná schvalující osoba požaduje na podporu žádostí o platbu;
c)
daň z přidané hodnoty (DPH), která není v rámci platných právních předpisů členských států týkajících se DPH vratná a kterou zaplatil příjemce grantu, jenž není osobou nepovinnou k dani podle čl. 13 odst. 1 prvního pododstavce směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (21);
d)
amortizační náklady, pokud příjemci grantu skutečně vznikly;
e)
mzdové náklady vnitrostátních správních orgánů, pokud jsou spojeny s náklady na činnost, kterou by příslušný orgán veřejné moci nevykonával, kdyby se dotčený projekt neprováděl.
4. Příslušná schvalující osoba může v rámci výzvy k podávání návrhů schválit jako způsobilé náklady vzniklé subjektům přidruženým k příjemci grantu popsané v článku 122. V tomto případě musí být splněny všechny tyto podmínky:
a)
dotčené subjekty jsou uvedeny v grantové dohodě nebo rozhodnutí o udělení grantu;
b)
dotčené subjekty se řídí předpisy platnými pro příjemce grantu v rámci grantové dohody nebo rozhodnutí o udělení grantu, pokud jde o způsobilost nákladů a právo Komise, Evropského úřadu pro boj proti podvodům a Účetního dvora provádět kontroly a audit.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví další specifikaci způsobilých nákladů.
Článek 127
Spolufinancování ve formě věcného plnění
1. Pro účel výpočtu zisku z grantu se spolufinancování ve formě věcného plnění nezohledňuje.
2. Příslušná schvalující osoba může v případě, že je to nezbytné či vhodné, spolufinancování ve formě věcného plnění přijmout. Je-li spolufinancování ve formě věcného plnění nabízeno k podpoře grantů nízké hodnoty a příslušná schvalující osoba se ho rozhodne odmítnout, zdůvodní, proč toto spolufinancování není nezbytné nebo vhodné.
Hodnota těchto příspěvků nesmí překročit:
a)
buď náklady, které třetím osobám skutečně vznikly a které jsou řádně doloženy účetními doklady;
b)
anebo v případě neexistence takových dokladů náklady, které odpovídají obvyklým nákladům na dotčeném trhu.
Příspěvky ve formě věcného plnění jsou v odhadu rozpočtu vedeny samostatně, aby odrážely celkovou výši zdrojů přidělených na danou akci. Jejich jednotková hodnota je ohodnocena v prozatímním rozpočtu a dále se nemění.
Příspěvky ve formě věcného plnění musí být v souladu s vnitrostátními daňovými předpisy a předpisy týkajícími se sociálního zabezpečení.
Článek 128
Transparentnost
1. Granty musí být předmětem pracovního programu, který se před prováděním zveřejní.
Tento pracovní program se provádí uveřejněním výzvy k podávání návrhů, s výjimkou řádně odůvodněných naléhavých výjimečných případů, případů, kdy to není možné z důvodu vlastností příjemce grantu nebo dané akce, anebo případů, kdy je příjemce grantu označen v základním právním aktu.
První pododstavec se nepoužije v případě pomoci pro řešení krizí, operací civilní ochrany nebo operací humanitární pomoci.
2. Ve výzvách k podávání návrhů se uvede plánované datum, do kterého musí být všichni žadatelé informováni o výsledku posouzení jejich žádosti, a orientační datum podpisu grantových dohod nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu.
Uvedená data se stanovují na základě těchto dob:
a)
pro informování všech žadatelů o výsledku posouzení jejich žádosti: nejdéle šest měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů;
b)
pro podpis grantových dohod se žadateli nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu: nejdéle tři měsíce ode dne, kdy byli žadatelé informováni, že byli úspěšní.
Tyto doby lze upravit tak, aby se přihlédlo k době nutné ke splnění zvláštních postupů, které mohou být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (22) požadovány v základním právním aktu, přičemž ve výjimečných, řádně odůvodněných případech mohou být překročeny, zejména pokud se jedná o složité akce s velkým počtem žadatelů nebo dojde-li k průtahům přičitatelných žadatelům.
Pověřená schvalující osoba ve své výroční zprávě o činnosti informuje o průměrné době pro informování žadatelů, pro podpis grantových dohod nebo pro oznámení rozhodnutí o udělení grantu. Jsou-li doby uvedené v druhém pododstavci překročeny, uvede pověřená schvalující osoba důvody tohoto překročení, a pokud toto překročení není řádně odůvodněno v souladu s třetím pododstavcem, navrhne nápravná opatření.
3. Všechny granty udělené v průběhu rozpočtového roku se každoročně zveřejňují v souladu s čl. 35 odst. 2 a 3.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se požadavků na pracovní program, obsahu výzev k podávání návrhů, výjimek z výzev k předkládání návrhů, informací pro žadatele a následného uveřejňování.
Článek 129
Zákaz kumulace
1. Na každou akci může být určitému příjemci grantu udělen z rozpočtu pouze jeden grant, není-li v příslušných základních právních aktech stanoveno jinak.
Jednomu příjemci grantu může být za jeden rozpočtový rok z rozpočtu udělen pouze jeden grant na provozní náklady.
Žadatel neprodleně uvědomí schvalující osoby o veškerých vícenásobných žádostech a vícenásobných grantech týkajících se téže akce nebo téhož pracovního programu.
Za žádných okolností nesmějí být tytéž náklady financovány z rozpočtu dvakrát.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zákazu kumulace grantů.
Článek 130
Zákaz retroaktivity
1. Grant na již zahájené akce lze udělit pouze v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody nebo před oznámením rozhodnutí o udělení grantu.
V těchto případech nesmějí být způsobilé náklady vynaloženy přede dnem podání žádosti o grant, pokud se nejedná o řádně odůvodněné výjimečné případy, které stanovuje základní právní akt, nebo pokud se nejedná o mimořádně naléhavou pomoc pro řešení krizí, operace civilní ochrany a operace humanitární pomoci nebo o situace, kdy hrozí bezprostřední riziko nebo u nichž hrozí, že přerostou v ozbrojený konflikt nebo že dojde k destabilizaci země, přičemž včasný zásah Unie by měl z hlediska předcházení konfliktu zásadní význam.
Udělení grantu se zpětným účinkem na již ukončenou akci je vyloučeno.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zákazu retroaktivity.
2. V případě grantů na provozní náklady musí být grantová dohoda podepsána nebo rozhodnutí o udělení grantu oznámeno do šesti měsíců po začátku rozpočtového roku příjemce grantu. Způsobilé náklady nesmějí být vynaloženy přede dnem podání žádosti o grant ani před začátkem rozpočtového roku příjemce grantu.
KAPITOLA 3
Řízení o udělení grantu
Článek 131
Žádosti o grant
1. Žádosti o grant se podávají písemně, případně v zabezpečené elektronické podobě.
Komise poskytne v případech, kdy to lze provést, možnost podat žádosti o grant prostřednictvím internetu.
2. Za způsobilé se považují žádosti o grant podané:
a)
právnickými osobami nebo
b)
fyzickými osobami, vyžaduje-li to povaha nebo vlastnosti dané akce nebo cíl sledovaný žadatelem.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) mohou být žádosti o grant způsobilé, pokud je podají subjekty bez právní subjektivity podle platného vnitrostátního práva, za předpokladu, že jejich zástupci mají způsobilost činit právní úkony jménem subjektu a ručí za ochranu finančních zájmů Unie stejným způsobem jako právnické osoby.
3. Žádost musí uvést právní postavení žadatele a prokázat jeho finanční a provozní způsobilost provést navrhovanou akci nebo pracovní program.
Za tímto účelem žadatel předloží čestné prohlášení a, s výjimkou žádosti o grant nízké hodnoty, veškeré podklady, které na základě posouzení rizik požaduje příslušná schvalující osoba. Požadované doklady se uvádějí ve výzvě k podávání návrhů.
Ověření finanční způsobilosti se nevztahuje na fyzické osoby, které obdržely stipendia, na nejpotřebnější fyzické osoby, které získávají přímou podporu, ani na veřejné subjekty nebo mezinárodní organizace. Příslušná schvalující osoba může na základě posouzení rizik upustit od požadavku na ověření provozní způsobilosti veřejných subjektů nebo mezinárodních organizací.
4. Na žadatele o grant se použije čl. 106 odst. 1 a články 107, 108 a 109. Žadatelé prokáží, že se nenacházejí v žádné ze situací uvedených ve zmíněných článcích. Příslušná schvalující osoba však toto prokázání nevyžaduje v těchto případech:
a)
u grantů nízké hodnoty;
b)
pokud bylo takové prokázání v poslední době předloženo v jiném řízení o udělení grantu.
5. Příslušná schvalující osoba může žadatelům uložit podle článku 109 účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce.
Tyto sankce mohou být uloženy též příjemcům grantu, kteří při podání žádosti nebo během provádění grantu neposkytli informace požadované příslušnou schvalující osobou nebo poskytli vědomě nesprávné informace.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se žádostí o grant, prokazování toho, že se žadatele netýkala situace zakládající vyloučení, žadatelů bez právní subjektivity, právnických osob tvořících jednoho žadatele, finančních a správních sankcí, kritérií způsobilosti a grantů nízké hodnoty.
Článek 132
Kritéria pro výběr a udělení grantu
1. Kritéria pro výběr oznámená předem ve výzvě k podávání návrhů umožní zhodnocení schopnosti žadatele dokončit navrhovanou akci nebo pracovní program.
2. Kritéria pro udělení grantu oznámená předem ve výzvě k podávání návrhů umožní zhodnocení kvality podaných návrhů z hlediska stanovených cílů a priorit.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kritérií pro výběr a kritérií pro udělení grantu.
Článek 133
Hodnocení
1. Návrhy se hodnotí na základě předem oznámených kritérií pro výběr a kritérií pro udělení grantu s cílem zjistit, které návrhy lze financovat.
2. Na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 vypracuje příslušná schvalující osoba seznam příjemců grantu s uvedením schválených částek.
3. Příslušná schvalující osoba písemně vyrozumí žadatele o tom, jak bylo o jejich žádostech rozhodnuto. Jestliže požadovaný grant nebyl udělen, sdělí dotčený orgán důvody zamítnutí žádosti, zejména s ohledem na kritéria pro výběr a kritéria pro udělení grantu.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se hodnocení a udílení grantů a poskytování informací žadatelům.
KAPITOLA 4
Platby a kontrola
Článek 134
Jistota pro účely předběžného financování
1. Příslušná schvalující osoba může, pokud to považuje za vhodné a přiměřené, v jednotlivých případech a na základě analýzy rizik požadovat od příjemce grantu složení jistoty předem, aby se omezila finanční rizika spojená s poskytnutím předběžného financování.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se u grantů nízké hodnoty složení jistoty nevyžaduje.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jistoty pro účely předběžného financování.
Článek 135
Vyplácení grantů a kontroly
1. Konečná výše grantu se stanoví až poté, co příslušná pověřená schvalující osoba schválí závěrečné zprávy a účty, aniž jsou dotčeny následné kontroly provedené dotčeným orgánem, které je nutno uskutečnit včas.
2. Pokud se ukáže, že v řízení o udělení grantu došlo k závažným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, přeruší příslušná schvalující osoba toto řízení a může přijmout jakákoli nezbytná opatření, včetně zrušení dotyčného řízení. Na případy podezření z podvodu ihned upozorní Evropský úřad pro boj proti podvodům.
3. Pokud se po udělení grantu ukáže, že v řízení o udělení grantu nebo při provádění grantu došlo k závažným chybám, nesrovnalostem, podvodům nebo porušení povinnosti, může příslušná schvalující osoba, v závislosti na stadiu řízení a pod podmínkou, že žadateli nebo příjemci grantu byla dána možnost se vyjádřit:
a)
odmítnout podepsat grantovou dohodu nebo oznámit rozhodnutí o udělení grantu;
b)
pozastavit provádění grantu; nebo
c)
je-li to vhodné, vypovědět grantovou dohodu nebo zrušit rozhodnutí o udělení grantu.
4. Jestliže lze tyto chyby, nesrovnalosti nebo podvody přičíst příjemci grantu nebo jestliže příjemce grantu porušil své povinnosti vyplývající z grantové dohody nebo z rozhodnutí o udělení grantu, může příslušná schvalující osoba rovněž snížit výši grantu nebo získat zpět neoprávněně vyplacené částky podle grantové dohody nebo rozhodnutí o udělení grantu, a to v rozsahu odpovídajícím závažnosti chyb, nesrovnalostí, podvodů nebo porušení povinností, pod podmínkou, že příjemci grantu byla dána možnost se vyjádřit.
5. Pokud kontroly či audity odhalí systémové nebo opakující se chyby, nesrovnalosti, podvody nebo porušení povinností, které lze přičíst příjemci grantu a které mají významný dopad na řadu grantů, jež mu byly uděleny za podobných podmínek, může příslušná schvalující osoba pozastavit provádění všech dotčených grantů, nebo je-li to vhodné, vypovědět dotčené grantové dohody s tímto příjemcem grantu nebo zrušit rozhodnutí o udělení grantu tomuto příjemci grantu, a to v závislosti na závažnosti chyb, nesrovnalostí či podvodů nebo porušení povinností, pod podmínkou, že příjemci grantu byla dána možnost se vyjádřit.
Příslušná schvalující osoba může rovněž po sporném řízení snížit výši grantů nebo získat zpět neoprávněně vyplacené částky, pokud jde o všechny granty, kterých se týkají systémové nebo opakující se chyby, nesrovnalosti, podvody nebo porušení povinností uvedené v prvním pododstavci, které lze podrobit auditu podle grantových dohod nebo rozhodnutí o udělení grantu.
6. Příslušná schvalující osoba určí, je-li to možné a účelné, o jakou částku by se granty měly snížit nebo jaká částka by měla být získána zpět, na základě nákladů, které byly v případě každého grantu neoprávněně uvedeny jako způsobilé, a to po přijetí přepracovaných finančních výkazů, které příjemce grantu předložil.
7. Není-li u každého příslušného grantu možné nebo účelné přesně zjistit výši nezpůsobilých nákladů, lze výši grantů, která má být snížena nebo získána zpět, stanovit extrapolací míry snížení grantů nebo míry získání prostředků vyplacených v rámci grantů zpět u těch grantů, u nichž byly zjištěny systémové nebo opakované chyby, nebo pokud nezpůsobilé náklady nemohou sloužit za základ stanovení částek, které mají být sníženy nebo získány zpět, lze tuto výši stanovit na základě paušální sazby s přihlédnutím k zásadě proporcionality. Příjemci grantu je dána možnost vyjádřit se k metodě extrapolace nebo paušální sazby, která má být použita, a navrhnout před snížením grantu nebo získáním neoprávněně vyplacených částek zpět řádně odůvodněný jiný způsob nebo jinou sazbu.
8. Komise zajistí rovné zacházení s příjemci grantu v rámci programu, zejména pokud je prováděn více příslušnými schvalujícími osobami.
Příjemci grantu jsou v souladu s článkem 97 informováni o možnostech napadnout rozhodnutí přijatá podle odstavců 3, 4, 5, 6 a 7 tohoto článku.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se vyplácení grantů a kontrol, včetně pravidel týkajících se podkladů a pozastavení a snížení grantů.
Článek 136
Uchovávání dokladů
1. Příjemci grantu uchovávají záznamy, podklady, statistické záznamy a jiné doklady týkající se grantu po dobu pěti let ode dne výplaty zůstatku a v případě grantů nízké hodnoty po dobu tří let.
2. Doklady týkající se auditů, opravných prostředků, soudních sporů nebo vymáhání pohledávek vzniklých při provádění projektu musí být uchovávány až do doby, kdy jsou tyto audity, opravné prostředky, spory nebo pohledávky vyřízeny.
KAPITOLA 5
Provádění
Článek 137
Smlouvy o provedení a finanční podpora třetím osobám
1. Pokud provedení akce nebo pracovního programu vyžaduje udělení finanční podpory třetím osobám, smí příjemce grantu tuto finanční podporu poskytnout, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
příslušná schvalující osoba před udělením grantu ověřila, zda příjemce grantu nabízí dostatečné záruky inkasa částek dlužných Komisi;
b)
podmínky pro její poskytnutí jsou přísně vymezeny v rozhodnutí o udělení grantu nebo v grantové dohodě mezi příjemcem grantu a Komisí tak, aby příjemci grantu nebyl ponechán prostor pro volné uvážení;
c)
jedná se o malé částky, kromě případů, kdy je poskytnutí finanční podpory základním cílem akce.
2. Každé rozhodnutí o udělení grantu nebo grantová dohoda musí výslovně zmocnit Komisi a Účetní dvůr k provádění kontrol týkajících se veškerých dokladů, budov a informací, včetně informací uložených na elektronických nosičích, u všech třetích osob, které obdržely finanční prostředky Unie.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se smluv o provedení a poskytování finanční podpory třetím osobám.
HLAVA VII
CENY
Článek 138
Obecná pravidla
1. Při udílení cen jsou dodržovány zásady transparentnosti a rovného zacházení a ceny podporují dosahování politických cílů Unie.
2. Za tímto účelem probíhá udílení cen v rámci pracovního programu, který se před provedením uveřejní. Pracovní program se provádí vyhlašováním soutěží.
Soutěže o ceny o jednotkové hodnotě nejméně 1 000 000 EUR lze uveřejnit, pouze pokud jsou uvedeny v prohlášeních či v jakémkoli jiném příslušném dokumentu uvedeném v čl. 38 odst. 3 písm. e).
V pravidlech soutěže jsou stanoveny alespoň podmínky účasti, včetně kritérií pro vyloučení ze soutěže uvedených v čl. 106 odst. 1 a článcích 107, 108 a 109, kritéria pro udělení ceny, její výše a podmínky jejího vyplacení.
Ceny se nesmějí udílet přímo bez uskutečnění soutěže a uveřejňují se každoročně v souladu s čl. 35 odst. 2 a 3.
3. Soutěžní příspěvky vyhodnocuje odborná komise na základě uveřejněných pravidel soutěže.
Ceny poté uděluje příslušná schvalující osoba na základě posouzení provedeného odbornou komisí, která se na základě posouzení kvality soutěžních příspěvků rozhodne, zda udělení ceny doporučí či nikoli.
4. Výše ceny nezávisí na nákladech, které vítězi vznikly.
5. Pokud provedení akce nebo pracovního programu vyžaduje, aby příjemce grantu Unie udělil ceny třetím osobám, smí příjemce grantu tyto ceny udělit, je-li minimální obsah pravidel soutěže ve smyslu odstavce 2 přísně vymezen v rozhodnutí o udělení grantu nebo v grantové dohodě mezi příjemcem grantu a Komisí tak, aby příjemci grantu nebyl ponechán prostor pro volné uvážení.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se cen, včetně časového plánu, pravidel soutěže, následného uveřejňování, vyhodnocování, poskytování informací a oznamování vítězů.
HLAVA VIII
FINANČNÍ NÁSTROJE
Článek 139
Oblast působnosti
1. Finanční nástroje se schvalují základním právním aktem.
Odchylně od prvního pododstavce lze finanční nástroje vytvořit v řádně odůvodněných případech i bez schválení základním právním aktem, pokud jsou do rozpočtu začleněny v souladu s čl. 49 odst. 1 písm. e).
2. Pokud se podpora Unie poskytuje prostřednictvím finančních nástrojů a je spolu s opatřeními, jež s finančními nástroji přímo souvisejí, spojena do jednoho opatření, které je namířeno na stejné konečné příjemce finančních prostředků, včetně technické pomoci, snížených úrokových sazeb a subvencí poplatků za záruky, vztahuje se tato hlava na všechny prvky daného opatření.
3. Pokud jsou v případě prvků, které nemají přímou souvislost s finančními nástroji, finanční nástroje spojeny s granty financovanými z rozpočtu v souladu s částí první hlavou VI, je nutné pro každý zdroj financování vést samostatné záznamy.
4. Komise může uplatňovat finanční nástroje v rámci přímého nebo nepřímého řízení, je-li tak stanoveno v základním právním aktu; v druhém případě svěří úkoly subjektům podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi).
Subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) mohou při uplatňování finančních nástrojů dále v rámci své odpovědnosti využíváním finančních nástrojů částečně zčásti pověřit finanční zprostředkovatele, pokud zajistí, aby tito finanční zprostředkovatelé splňovali kritéria stanovená v čl. 140 odst. 1, 3 a 5. Finanční zprostředkovatelé se vybírají otevřenými, transparentními, přiměřenými a nediskriminačními postupy, v nichž je vyloučen střet zájmů.
Komise nese i nadále odpovědnost za zajištění souladu prováděcího rámce finančních nástrojů se zásadou řádného finančního řízení a přispívá k plnění obsahově a časově vymezených politických cílů, které lze hodnotit z hlediska výkonu a výsledků. Komise odpovídá za uplatňování finančních nástrojů, aniž je dotčena právní a smluvní odpovědnost pověřených subjektů v souladu s platným právem.
5. Jsou-li finanční nástroje uplatňovány v rámci sdíleného řízení s členskými státy, jsou pravidla pro tyto nástroje, včetně pravidel týkajících se příspěvků na finanční nástroje spravované přímo či nepřímo podle této hlavy, stanovena v nařízeních uvedených v článku 175.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se finančních nástrojů, včetně výběru subjektů pověřených uplatňováním finančních nástrojů, obsahu pověřovacích dohod, nákladů řízení a poplatků za řízení, zvláštních pravidel pro svěřenské účty, přímého uplatňování finančních nástrojů a výběru řídících subjektů, finančních zprostředkovatelů a konečných příjemců finančních prostředků.
Článek 140
Zásady a podmínky platné pro finanční nástroje
1. Finanční nástroje jsou používány v souladu se zásadami řádného finančního řízení, transparentnosti, proporcionality, zákazu diskriminace, rovného zacházení a subsidiarity a v souladu se svými cíli a s dobou trvání, kterou pro ně základní právní akt případně stanoví.
2. Finanční nástroje musí splňovat toto:
a)
řešení případů selhání trhu a nepříznivé investiční situace, jejichž rentabilita byla prokázána, ale které nemají zajištěno dostatečné financování z tržních zdrojů;
b)
doplňkovost: cílem finančních nástrojů není nahradit finanční nástroje členského státu, soukromé financování či jiné finanční zásahy Unie;
c)
nenarušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu a soulad s pravidly pro státní podpory;
d)
aktivace mimorozpočtových zdrojů: příspěvek Unie na finanční nástroj má za cíl aktivovat v souladu s předem vymezenými ukazateli celkovou investici převyšující příspěvek Unie;
e)
sladění zájmů: Komise při uplatňování finančních nástrojů zajistí, aby existoval společný zájem na dosažení politických cílů stanovených pro finanční nástroj, jenž může být podepřen opatřeními typu spoluinvestování, požadavků na sdílení rizik nebo finančních pobídek, a současně aby nedocházelo ke střetu zájmů s jinými činnostmi pověřeného subjektu;
f)
finanční nástroje se vytvářejí na základě hodnocení ex ante, včetně vyhodnocení možnosti opětovného využití dodatečných zdrojů uvedených v odst. 8 písm. f).
3. Rozpočtové výdaje související s určitým finančním nástrojem a finanční závazky Unie v žádném případě nesmějí přesáhnout výši příslušného rozpočtového závazku přijatého k tomuto účelu, čímž je vyloučen vznik podmíněných závazků pro rozpočet.
4. Subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) a všichni finanční zprostředkovatelé, kteří byli vybráni, aby se podíleli na uskutečňování finančních operací v rámci finančního nástroje, musí splňovat příslušné normy a platné právní předpisy v oblasti předcházení praní peněz, boje proti terorismu a daňových podvodů. Za účelem uplatňování finančních nástrojů podle této hlavy nesmějí být subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) usazeny na územích, jejichž soudy při uplatňování mezinárodně uznávaných daňových standardů nespolupracují s Unií, ani udržovat obchodní styky se subjekty tam usazenými, a tyto požadavky jsou povinny začlenit do svých smluv s vybranými finančními zprostředkovateli.
5. Subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi), finanční zprostředkovatelé uvedení v odstavci 4 tohoto článku, kteří jsou zapojeni do správy finančních nástrojů Unie, a koneční příjemci pomoci Unie podle této hlavy poskytují Účetnímu dvoru v souladu s článkem 161 veškerou podporu a informace, které Účetní dvůr považuje za nezbytné k plnění svých úkolů.
Na pomoc Unie poskytovanou podle této hlavy se vztahují nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (23).
6. K dosažení specifických politických cílů sledovaných finančním nástrojem se používají částky odpovídající alespoň příspěvku Unie nebo jejich násobky, které nesmějí poskytovat nepatřičné výhody, zejména ve formě neoprávněné výplaty dividend nebo zisku třetím osobám.
Aniž jsou dotčena odvětvová pravidla pro sdílené řízení, zaznamenávají se příjmy, včetně dividend, kapitálového zisku, poplatků za poskytnutí záruk a úroků z půjček a z prostředků uložených na svěřenských účtech zaplacené Komisi nebo uhrazené na svěřenské účty, které byly otevřeny pro finanční nástroje a vztahují se k podpoře poskytované z rozpočtu v rámci finančního nástroje, do rozpočtu až po odečtení nákladů řízení a poplatků za řízení.
Není-li v základním právním aktu stanoveno jinak, představují roční splátky, včetně splátek kapitálu, uvolněných jistot a splátek jistin půjček zaplacené Komisi nebo uhrazené na svěřenské účty, které byly otevřeny pro finanční nástroje a vztahují se k podpoře poskytované z rozpočtu v rámci finančního nástroje, vnitřní účelově vázané příjmy podle článku 21, a aniž je dotčen odstavec 9 tohoto článku, používají se na stejný finanční nástroj po dobu nepřesahující dobu přidělení prostředků na závazky plus dva roky.
7. Platby na svěřenské účty provádí Komise na základě žádostí o provedení platby, které jsou řádně podloženy prognózami čerpání, s přihlédnutím k dostupným zůstatkům na svěřenských účtech a k potřebě vyhnout se nadměrně vysokým zůstatkům na těchto účtech. Jestliže zůstatky na svěřenských účtech postačují k tomu, aby pokryly smluvně stanovenou minimální rezervu na svěřenských účtech, prognózu čerpání na běžný rozpočtový rok a částky nezbytné k vyloučení vzniku podmíněných závazků ve vztahu k platebním závazkům v jiných měnách než v euru, další platba na svěřenské účty se neprovede. Prognózy čerpání se poskytují ročně, nebo je-li to vhodné, pololetně.
8. Komise podává Evropskému parlamentu a Radě každoročně zprávy o činnostech vztahujících se k finančním nástrojům. Zpráva pro každý podporovaný finanční nástroj uvádí:
a)
dotčený finanční nástroj a základní právní akt;
b)
popis finančního nástroje, prováděcí ujednání a přínos, který má příspěvek Unie;
c)
finanční instituce zapojené do používání finančního nástroje, včetně všech otázek týkajících se uplatňování odstavce 5;
d)
celkové rozpočtové závazky a platby z rozpočtu na každý finanční nástroj;
e)
výsledky použití finančního nástroje, včetně uskutečněných investic;
f)
hodnocení využívání veškerých částek, které byly podle odstavce 6 vráceny do nástroje jako vnitřní účelově vázané příjmy;
g)
zůstatek na svěřenském účtu;
h)
příjmy a splátky podle odstavce 6;
i)
hodnotu kapitálových investic oproti předchozím rokům;
j)
kumulované hodnoty znehodnocení aktiv kapitálových nástrojů nebo nástrojů pro sdílení rizik a uplatněných záruk pro záruční nástroje;
k)
cílovou a dosaženou aktivaci mimorozpočtových zdrojů;
l)
příspěvek k dosažení cílů dotčeného programu, měřený na základě zavedených ukazatelů, popřípadě včetně zeměpisné diverzifikace.
9. Jestliže se Evropský parlament a Rada domnívají, že finanční nástroj nesplnil účinně své cíle, mohou Komisi požádat, aby předložila návrh přepracovaného základního právního aktu s cílem tento nástroj zlikvidovat. V případě, že dojde k likvidaci finančního nástroje, veškeré nové splátky v jeho rámci podle odst. 6 třetího pododstavce se považují za obecný příjem.
10. Účel finančních nástrojů a jejich případná zvláštní právní forma a místo zákonné registrace se zveřejňují na internetových stránkách Komise.
11. V případě finančních nástrojů příslušná schvalující osoba zajistí, aby subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) předložily finanční výkaz vztahující se k období od 1. ledna do 31. prosince, který se řídi účetními pravidly uvedenými v článku 143 a mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor (IPSAS), a veškeré informace nezbytné k vypracování finančních výkazů v souladu s čl. 68 odst. 3 do 15. února následujícího roku. Příslušná schvalující osoba rovněž zajistí, aby uvedené subjekty předložily auditované finanční výkazy za finanční nástroje do 15. května následujícího roku.
12. Komise zajistí harmonizovanou správu finančních nástrojů, zejména v oblasti účetnictví, výkaznictví, monitorování a zvládání finančních rizik.
13. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se uplatňování finančních nástrojů, včetně podmínek jejich využívání, aktivace mimorozpočtových zdrojů, hodnocení ex ante, monitorování a zacházení s příspěvky z fondů uvedených v článku 175.
HLAVA IX
PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A ÚČETNICTVÍ
KAPITOLA 1
Předložení účetní závěrky
Článek 141
Skladba účetní závěrky
Účetní závěrka zahrnuje:
a)
konsolidované finanční výkazy, které v konsolidované podobě uvádějí finanční údaje obsažené ve finančních výkazech orgánů financovaných z rozpočtu a v účetních závěrkách subjektů uvedených v článku 208 a ostatních subjektů, jejichž účetní závěrky musí být konsolidovány v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143;
b)
souhrnné rozpočtové účty, které uvádějí informace z rozpočtových účtů orgánů.
Článek 142
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení
1. Každý orgán a subjekt uvedený v článku 141 vypracuje zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok.
Tuto zprávu předá Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru do 31. března následujícího rozpočtového roku.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 přinejmenším uvádí, jak v absolutních hodnotách, tak v procentním vyjádření, úroveň vynakládání prostředků a souhrnné informace o převodech prostředků mezi jednotlivými rozpočtovými body.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zprávy o rozpočtovém a finančním řízení.
Článek 143
Pravidla pro účetní závěrku
1. Účetní Komise přijme pravidla založená na mezinárodně uznávaných účetních standardech pro veřejný sektor. Od těchto standardů se může odchýlit, považuje-li to za nezbytné k zajištění věrného a poctivého obrazu aktiv a pasiv, nákladů, výnosů a peněžních toků. Jestliže se určité účetní pravidlo od uvedených standardů významně odchýlí, uvede se tato skutečnost spolu s odůvodněním v příloze k finančním výkazům.
2. Rozpočtové účty uvedené v článku 141 se řídí rozpočtovými zásadami stanovenými v tomto nařízení. Podávají věrný a poctivý obraz rozpočtových příjmových a výdajových operací.
Článek 144
Účetní zásady
1. Finanční výkazy uvedené v článku 141 musí podávat informace, včetně informací o účetních zásadách, způsobem zajišťujícím jejich relevanci, spolehlivost, srovnatelnost a srozumitelnost. Vypracovávají se v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami obsaženými v účetních pravidlech uvedených v článku 143.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými vytvoří rámec pro plnění úkolů účetního podle tohoto článku a podle článků 145, 146, 148, 151, 154, 156 a 157.
Článek 145
Finanční výkazy
1. Finanční výkazy se předkládají v milionech eur a obsahují:
a)
rozvahu a výkaz o finanční výkonnosti, v nichž se uvádějí všechna aktiva a pasiva, finanční situace a hospodářský výsledek k 31. prosinci předchozího rozpočtového roku; jsou předkládány v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143;
b)
výkaz peněžních toků, z něhož vyplývají částky vybrané a vyplacené během rozpočtového roku, a konečný stav pokladny;
c)
výkaz změn v čistých aktivech, který obsahuje přehled o změnách stavu rezerv v průběhu roku a souhrnné výsledky.
2. Příloha k finančním výkazům doplňuje a vysvětluje informace obsažené ve výkazech uvedených v odstavci 1 a poskytuje všechny doplňující informace stanovené mezinárodně uznávanou účetní praxí, pokud jsou tyto informace pro činnosti Unie relevantní.
Článek 146
Zprávy o plnění rozpočtu
1. Zprávy o plnění rozpočtu jsou předkládány v milionech eur. Sestávají ze:
a)
zpráv, které shrnují všechny rozpočtové příjmové a výdajové operace rozpočtového roku;
b)
přílohy, která doplňuje a vysvětluje informace uvedené ve zprávách.
2. Zprávy o plnění rozpočtu mají stejnou strukturu jako samotný rozpočet.
Článek 147
Předběžná účetní závěrka
1. Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 141 předávají účetnímu Komise a Účetnímu dvoru do 1. března následujícího rozpočtového roku své předběžné účetní závěrky.
2. Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 141 předávají do 1. března následujícího roku účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
3. Účetní Komise konsoliduje tyto předběžné účetní závěrky s předběžnou účetní závěrkou Komise a do 31. března následujícího rozpočtového roku předá Účetnímu dvoru předběžnou účetní závěrku Komise a konsolidovanou předběžnou účetní závěrku Unie.
Článek 148
Schválení konečné konsolidované účetní závěrky
1. Účetní dvůr předloží do 1. června své připomínky k předběžným účetním závěrkám orgánů jiných než Komise a jednotlivých subjektů uvedených v článku 141 a do 15. června své připomínky k předběžné účetní závěrce Komise a konsolidované předběžné účetní závěrce Unie.
2. Orgány jiné než Komise a jednotlivé subjekty uvedené v článku 141 vypracují své konečné účetní závěrky a předají je účetnímu Komise, Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě do 1. července, aby mohla být vypracována konečná konsolidovaná účetní závěrka.
Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 141 předají do 1. července účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
3. Účetní každého orgánu a subjektu uvedeného v článku 141 předají Účetnímu dvoru současně se svou konečnou účetní závěrkou rovněž související prohlášení vedení k auditu; kopii tohoto prohlášení předají účetnímu Komise.
Ke konečné účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní prohlásí, že byla vypracována v souladu s touto hlavou a s platnými účetními zásadami, pravidly a metodami.
4. Účetní Komise vypracuje konečnou konsolidovanou účetní závěrku na základě informací předložených podle odstavce 2 tohoto článku orgány jinými než Komise a subjekty uvedenými v článku 141. Ke konečné konsolidované účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní Komise prohlásí, že byla vypracována v souladu s touto hlavou a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům.
5. Komise konečnou konsolidovanou účetní závěrku a vlastní konečnou účetní závěrku schválí a předá Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru do 31. července.
Ke konečné konsolidované účetní závěrce se vydává prohlášení vedení k auditu, jež účetní Komise předá ve stejné lhůtě Účetnímu dvoru.
6. Konečná konsolidovaná účetní závěrka se spolu s prohlášením o věrohodnosti, které předkládá Účetní dvůr podle článku 287 Smlouvy o fungování EU a článku 160a Smlouvy o Euratomu, zveřejní do 15. listopadu v Úředním věstníku Evropské unie.
KAPITOLA 2
Informace o plnění rozpočtu
Článek 149
Zpráva o rozpočtových zárukách a rizicích
Vedle výkazů a zpráv uvedených v článcích 145 a 146 podává Komise Evropskému parlamentu a Radě jednou ročně zprávu o rozpočtových zárukách uvedených v čl. 49 odst. 1 písm. d) a jim odpovídajících rizicích.
Tyto informace současně předává Účetnímu dvoru.
Článek 150
Informování o plnění rozpočtu
1. Vedle výkazů a zpráv uvedených v článcích 145 a 146 předává účetní Komise Evropskému parlamentu a Radě jednou měsíčně číselné údaje o plnění rozpočtu, shrnuté alespoň na úrovni kapitol, týkající se příjmů i výdajů vůči všem prostředkům.
Tyto číselné údaje obsahují také informace o využití přenesených prostředků.
Číselné údaje se předávají do deseti pracovních dní od konce každého měsíce.
2. Třikrát ročně, do třiceti pracovních dnů po 31. květnu, 31. srpnu a 31. prosinci, podává účetní Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o plnění rozpočtu v příjmech i ve výdajích rozdělených podle kapitol, článků a bodů.
Tyto zprávy obsahují rovněž informace o využití prostředků přenesených z předchozích rozpočtových roků.
3. Číselné údaje a zpráva o plnění rozpočtu se současně předávají Účetnímu dvoru a zveřejňují na internetových stránkách Komise.
4. Účetní předá Evropskému parlamentu a Radě do 15. září každého roku zprávu s informacemi o zjištěných stávajících rizicích, pozorovaných obecných tendencích, nových problémech v oblasti účetnictví, pokroku v účetnictví, včetně případů, na něž upozornil Účetní dvůr, a s informacemi o finančních prostředcích získaných zpět.
KAPITOLA 3
Účetnictví
Oddíl 1
Společná ustanovení
Článek 151
Účetní systém
1. Účetní systém orgánu slouží k organizaci rozpočtových a finančních informací tak, aby bylo možné, vkládat, třídit a zaznamenávat číselné údaje.
2. Účetní systém je tvořen obecnými a rozpočtovými účty. Tyto účty jsou vedeny v eurech a za kalendářní rok.
3. Pověřená schvalující osoba může rovněž vést analytické účty.
Článek 152
Společné požadavky týkající se účetního systému orgánů
Účetní Komise stanovuje v souladu s článkem 143 po konzultaci s účetními ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 141 účetní pravidla a harmonizovanou účtovou osnovu, které používají všechny orgány, úřady uvedené v části druhé hlavě V a všechny subjekty uvedené v článku 141.
Oddíl 2
Obecné účty
Článek 153
Obecné účty
Obecné účty zachycují v chronologickém pořadí s využitím metody podvojného zápisu všechny události a operace, které ovlivňují hospodářskou a finanční situaci a aktiva a pasiva orgánů a subjektů uvedených v článku 141.
Článek 154
Účetní zápisy v obecných účtech
1. Zůstatky účtů a pohyby na obecných účtech se zapisují do účetních knih.
2. Každý účetní zápis, včetně oprav v účetních záznamech, se provádí na základě účetních dokladů, na které odkazuje.
3. Účetní systém musí umožnit při kontrole bez potíží vyhledat všechny účetní zápisy.
Článek 155
Účetní opravy
Po uzavření rozpočtového roku až do dne předložení obecných účtů provádí účetní opravy, které, aniž by vyvolaly platby k tíži nebo inkasa ve prospěch uvedeného rozpočtového roku, jsou nezbytné pro věrný a poctivý obraz údajů v těchto účtech. Tyto opravy se řídí účetními pravidly uvedenými v článku 143.
Oddíl 3
Rozpočtové účty
Článek 156
Rozpočtové účetnictví
1. Rozpočtové účty umožňují podrobně sledovat plnění rozpočtu.
2. Pro účely odstavce 1 zaznamenávají rozpočtové účty veškeré rozpočtové příjmové a výdajové operace stanovené v části první hlavě IV.
KAPITOLA 4
Inventární soupisy majetku
Článek 157
Inventární soupis
1. Každý orgán a subjekt uvedený v článku 141 vede v souladu se vzorem sestaveným účetním Komise soupisy množství a hodnot veškerého hmotného, nehmotného a finančního majetku Unie.
Každý orgán a subjekt podle článku 141 ověřuje, zda zápisy v inventárním soupisu odpovídají skutečnosti.
2. Prodej hmotného majetku Unie se vhodným způsobem vyhlašuje.
HLAVA X
EXTERNÍ AUDIT A ABSOLUTORIUM
KAPITOLA 1
Externí audit
Článek 158
Externí audit prováděný Účetním dvorem
Evropský parlament, Rada a Komise informují Účetní dvůr co nejdříve o všech svých rozhodnutích a pravidlech přijatých podle článků 13, 16, 21, 25, 26, 29 a 40.
Článek 159
Pravidla a postupy auditu
1. Účetní dvůr prověřuje legalitu a správnost všech příjmů a výdajů z hlediska Smluv, rozpočtu, tohoto nařízení, aktů v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení a všech dalších právních aktů přijatých na základě Smluv.
2. Při plnění svých úkolů má Účetní dvůr za podmínek stanovených v článku 161 právo nahlížet do všech dokumentů a informací o finančním řízení útvarů nebo subjektů ve vztahu k operacím financovaným nebo spolufinancovaným Unií. Je oprávněn vyslechnout každého úředníka, který odpovídá za výdajové nebo příjmové operace, a může využít všech kontrolních postupů vhodných pro výše uvedené útvary nebo subjekty. Audit v členských státech se uskutečňuje v součinnosti s vnitrostátními kontrolními orgány, nebo pokud tyto orgány nemají nezbytné pravomoci, s příslušnými vnitrostátními úřady. Účetní dvůr a vnitrostátní kontrolní orgány členských států spolupracují v duchu důvěry a při zachování své nezávislosti.
Účetní dvůr se může za účelem získání všech informací, které jsou nezbytné k plnění úkolů, jimiž byl pověřen Smlouvami nebo právními akty přijatými na jejich základě, účastnit na vlastní žádost kontrolních operací v rámci plnění rozpočtu prováděných kterýmkoli orgánem nebo jeho jménem.
Na žádost Účetního dvora zmocní každý orgán finanční instituce, u kterých jsou vedeny vklady Unie, k tomu, aby umožnily Účetnímu dvoru přesvědčit se o souladu vnějších údajů s účty.
3. Pro plnění svých úkolů oznamuje Účetní dvůr orgánům a úřadům, na které se toto nařízení vztahuje, jména svých zaměstnanců pověřených prováděním auditu u těchto orgánů a úřadů.
Článek 160
Kontroly cenných papírů a hotovosti
Účetní dvůr zajistí, aby byly veškeré cenné papíry a hotovost na vkladech nebo v pokladně zkontrolovány podle dokladů podepsaných vkladateli nebo podle úředních záznamů o držené hotovosti a cenných papírech. Tyto kontroly může provádět sám.
Článek 161
Právo Účetního dvora na přístup
1. Komise, ostatní orgány, subjekty, které spravují příjmy nebo výdaje jménem Unie, a příjemci finančních prostředků poskytnou Účetnímu dvoru veškerou podporu a informace, které Účetní dvůr pokládá za nezbytné pro plnění svých úkolů. Poskytnou Účetnímu dvoru veškeré doklady, které se týkají zadávání a provádění veřejných zakázek financovaných z rozpočtu, a veškeré peněžní nebo materiálové účty, všechny účetní záznamy nebo podklady a rovněž související správní dokumenty, všechny dokumenty týkající se příjmů a výdajů, všechny inventární soupisy a všechna organizační schémata útvarů, které Účetní dvůr považuje za nezbytné pro kontrolu zprávy o plnění rozpočtu a výsledku hospodaření na základě záznamů nebo na místě, a pro stejný účel všechny dokumenty a údaje vytvořené nebo uložené elektronicky.
Orgány interního auditu a další útvary dotčených vnitrostátních správních orgánů poskytnou Účetnímu dvoru veškerou podporu, kterou Účetní dvůr pokládá za nezbytnou pro provádění svých úkolů.
2. Úředníci, u kterých provádí Účetní dvůr audit, předloží:
a)
své záznamy o pokladní hotovosti, jakékoli jiné hotovosti, cenných papírech a materiálech všeho druhu a podklady týkající se správy finančních prostředků, jíž jsou pověřeni, a rovněž veškeré účetní knihy, rejstříky a ostatní dokumenty, které se k nim vztahují;
b)
korespondenci a jakékoli jiné dokumenty požadované pro plné provedení auditu podle čl. 159 odst. 1.
Informace uvedené v prvním pododstavci písm. b) smí požadovat pouze Účetní dvůr.
3. Účetní dvůr je oprávněn kontrolovat dokumenty týkající se příjmů a výdajů Unie, které se nacházejí v držení útvarů orgánů, a zejména útvarů příslušných rozhodovat o příjmech a výdajích, subjektů spravujících příjmy a výdaje jménem Unie a fyzických a právnických osob, které přijímají platby z rozpočtu.
4. Ověření legality a správnosti příjmů a výdajů a kontrola řádného finančního řízení zahrnuje též použití prostředků Unie subjekty mimo orgány, které tyto subjekty získaly formou příspěvků.
5. Vyplácení finančních prostředků Unie příjemcům mimo orgány je vázáno na písemný souhlas těchto příjemců, nebo v případě jejich nesouhlasu na písemný souhlas dodavatelů, zhotovitelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů s tím, že Účetní dvůr provede audit použití poskytnutých částek.
6. Komise poskytne Účetnímu dvoru na jeho žádost veškeré informace o výpůjčních a úvěrových operacích.
7. Použití integrovaných počítačových systémů nesmí omezit přístup Účetního dvora k podkladům.
Článek 162
Výroční zpráva Účetního dvora
1. Účetní dvůr předá Komisi a dotčeným orgánům do 30. června své připomínky, které by měly být podle jeho názoru obsaženy ve výroční zprávě. Tyto připomínky zůstávají důvěrné a jsou předmětem sporného řízení. Každý orgán podá svou odpověď Účetnímu dvoru do 15. října. Orgány jiné než Komise předávají své odpovědi současně Komisi.
2. Výroční zpráva obsahuje posouzení řádnosti finančního řízení.
3. Výroční zpráva obsahuje samostatný oddíl pro každý orgán. Účetní dvůr k ní může přiložit jakoukoli souhrnnou zprávu nebo obecné připomínky, které považuje za vhodné.
Účetní dvůr přijme veškerá nezbytná opatření, aby odpovědi orgánů na jeho připomínky byly zveřejněny vedle připomínek nebo za připomínkami, ke kterým se vztahují.
4. Účetní dvůr předá orgánům příslušným k udělení absolutoria a ostatním orgánům do 15. listopadu výroční zprávu doplněnou odpověďmi orgánů a zajistí její zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Jakmile Účetní dvůr předá výroční zprávu, poskytne Komise neprodleně dotčeným členským státům informace obsažené ve zprávě, které se týkají správy finančních prostředků, za niž podle platných předpisů odpovídají.
Po obdržení těchto informací podají členské státy do 60 dní svou odpověď Komisi. Komise do 28. února předá souhrn těchto informací Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 163
Zvláštní zprávy Účetního dvora
1. Účetní dvůr předloží dotčenému orgánu nebo subjektu veškeré připomínky, které by měly být podle jeho názoru obsaženy ve zvláštní zprávě. Tyto připomínky zůstávají důvěrné a jsou předmětem sporného řízení.
Dotčený orgán nebo subjekt uvědomí Účetní dvůr ve lhůtě dvou a půl měsíce předložení těchto připomínek o jakékoli odpovědi, kterou si přeje k těmto připomínkám učinit.
Účetní dvůr přijme konečné znění zvláštní zprávy během měsíce, který následuje po obdržení odpovědí od dotčených orgánů nebo subjektů.
Zvláštní zprávy spolu s odpověďmi dotčených orgánů nebo subjektů jsou neprodleně předány Evropskému parlamentu a Radě a každý z nich, případně ve spolupráci s Komisí, rozhodne o případných dalších krocích.
Účetní dvůr přijme nezbytná opatření, aby odpovědi dotčených orgánů nebo subjektů na jeho připomínky byly zveřejněny společně se zvláštní zprávou.
2. Stanoviska uvedená v čl. 287 odst. 4 druhém pododstavci Smlouvy o fungování EU, která se nevztahují k návrhům nebo předlohám v rámci legislativního konzultačního postupu, může Účetní dvůr zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie. Účetní dvůr rozhodne o jejich zveřejnění po konzultaci s orgánem, který si stanovisko vyžádal nebo jejž se stanovisko týká. Ke zveřejněným stanoviskům jsou připojeny veškeré připomínky dotčených orgánů.
KAPITOLA 2
Absolutorium
Článek 164
Harmonogram postupu udělování absolutoria
1. Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou do 15. května roku n + 2 Komisi absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku n.
2. Nelze-li lhůtu stanovenou v odstavci 1 dodržet, sdělí Evropský parlament nebo Rada Komisi důvody odkladu.
3. Pokud Evropský parlament odloží rozhodnutí o udělení absolutoria, snaží se Komise co nejdříve přijmout opatření, která by odstranila nebo umožnila odstranit překážky bránící toto rozhodnutí přijmout.
Článek 165
Postup udělování absolutoria
1. Rozhodnutí o udělení absolutoria se týká účtů všech příjmů a výdajů Unie, z nich vyplývajícího zůstatku a aktiv a pasiv Unie uvedených v rozvaze.
2. Před udělením absolutoria Evropský parlament přezkoumá, poté co tak učiní Rada, závěrečný účet, rozvahu a hodnotící zprávu podle článku 318 Smlouvy o fungování EU. Současně přezkoumá výroční zprávu Účetního dvora, odpovědi kontrolovaných orgánů, všechny relevantní zvláštní zprávy Účetního dvora za uvedený rozpočtový rok a jeho prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací.
3. Komise předloží podle článku 319 Smlouvy o fungování EU a článku 106a Smlouvy o Euratomu Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro hladký průběh udílení absolutoria pro příslušný rozpočtový rok.
Článek 166
Následná opatření
1. V souladu s článkem 319 Smlouvy o fungování EU a článkem 106 Smlouvy o Euratomu učiní Komise a ostatní orgány všechna vhodná opatření, aby vyhověly připomínkám připojeným k rozhodnutí Evropského parlamentu o absolutoriu a poznámkám provázejícím doporučení o absolutoriu přijaté Radou.
2. Na žádost Evropského parlamentu nebo Rady podají orgány zprávu o opatřeních učiněných na základě těchto připomínek a poznámek, a zejména o pokynech daných všem útvarům, které odpovídají za plnění rozpočtu. Členské státy spolupracují s Komisí tak, že jí oznamují opatření učiněná na základě těchto připomínek, aby je Komise mohla zohlednit ve vlastní zprávě. Zprávy orgánů se zasílají rovněž Účetnímu dvoru.
Článek 167
Zvláštní ustanovení o Evropské službě pro vnější činnost
ESVČ podléhá postupům stanoveným v článku 319 Smlouvy o fungování EU a v článcích 164, 165 a 166 tohoto nařízení. ESVČ plně spolupracuje s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a v případě potřeby poskytuje další nezbytné informace, a to i formou účasti na zasedáních příslušných subjektů.
ČÁST DRUHÁ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ ZÁRUČNÍ FOND
Článek 168
Zvláštní ustanovení o Evropském zemědělském záručním fondu
1. Části první a třetí se použijí na příjmy a výdaje orgánů a subjektů uvedených v předpisech týkajících se Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), není-li v této hlavě stanoveno jinak.
2. Operace řízené přímo Komisí se uskutečňují podle pravidel stanovených v částech první a třetí.
Článek 169
Přidělování prostředků EZZF na závazky
1. Prostředky EZZF obsahují pro každý rozpočtový rok nerozlišené prostředky, s výjimkou výdajů na opatření podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1290/2005, které jsou financovány rozlišenými prostředky.
2. Přenesené prostředky na platby, které nejsou využity na konci rozpočtového roku, se ruší.
3. Prostředky nepřidělené na závazky týkající se opatření uvedených v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005 mohou být přeneseny pouze do následujícího rozpočtového roku.
Celková výše přenášených prostředků nesmí v rámci limitu 2 % původních prostředků převýšit částku úprav přímých plateb podle článku 11 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanovují společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (24), provedených v předchozím rozpočtovém roce.
Přenesené prostředky lze vrátit pouze do rozpočtových položek, z nichž jsou financována opatření podle čl. 3 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1290/2005.
Přenesené prostředky lze použít pouze k dodatečným platbám konečným příjemcům finančních prostředků, jimž byla v předchozím rozpočtovém roce účetně upravena přímá podpora podle článku 11 nařízení (ES) č. 73/2009.
Komise přijme rozhodnutí o přenosu prostředků do 15. února roku, do kterého mají být prostředky přeneseny, a uvědomí o něm Evropský parlament a Radu.
Článek 170
Předběžné souhrnné závazky z prostředků EZZF
1. Komise proplácí výdaje EZOZF vynaložené členskými státy.
2. Rozhodnutí Komise o stanovení výše proplacení těchto výdajů zakládá předběžné souhrnné závazky, které nesmějí překročit celkovou výši prostředků zapsaných pro EZZF.
3. Výdaje na běžnou správu EZZF mohou být každoročně od 15. listopadu rozpočtového roku přiděleny předem na závazky k tíži prostředků stanovených pro následující rozpočtový rok. Tyto závazky však nesmějí překročit tři čtvrtiny součtu celkových odpovídajících prostředků pro rozpočtový rok. Smějí se vztahovat se pouze na výdaje, které rámcově stanoví základní právní akt.
Článek 171
Plán a časový rozvrh rozpočtových závazků EZZF
1. Výdaje uskutečněné orgány a subjekty uvedenými v předpisech týkajících se EZZF se do dvou měsíců po obdržení výkazů zaslaných členskými státy přidělují na závazky podle kapitol, článků a bodů. Je-li k tomu nutný převod prostředků do příslušných rozpočtových položek, lze tyto závazky přijímat i po uplynutí této dvouměsíční lhůty. Kromě případů, kdy členské státy ještě neprovedly platbu nebo kdy je způsobilost nejistá, zaznamenají se tyto částky ve stejné dvouměsíční lhůtě jako platby.
Závazky uvedené v prvním pododstavci se odečtou od předběžných souhrnných závazků uvedených v článku 170.
2. Předběžné souhrnné závazky přijaté v jednom rozpočtovém roce, ke kterým do 1. února následujícího rozpočtového roku nevznikl závazek v konkrétních položkách rozpočtové nomenklatury, se pro dotčený rozpočtový rok ruší.
3. Odstavce 1 a 2 se použijí s výhradou kontroly a schválení účetní závěrky.
Článek 172
Účtování výdajů EZZF
V rozpočtovém účetnictví se výdaje zaúčtovávají do určitého rozpočtového roku na základě úhrad, jež provede Komise ve prospěch členských států do 31. prosince tohoto rozpočtového roku, za předpokladu, že účetní obdrží příslušný platební příkaz nejpozději 31. ledna následujícího rozpočtového roku.
Článek 173
Převod prostředků EZZF
1. Pokud Komise převádí prostředky podle čl. 26 odst. 1, přijme rozhodnutí do 31. ledna následujícího rozpočtového roku a uvědomí o něm Evropský parlament a Radu podle čl. 26 odst. 1.
2. V jiných případech, než které jsou uvedeny v odstavci 1, předloží Komise své návrhy na převody Evropskému parlamentu a Radě do 10. ledna následujícího rozpočtového roku.
Evropský parlament a Rada rozhodnou o těchto převodech postupem podle článku 27, avšak pro účely tohoto článku se použije lhůta v délce tří týdnů.
Článek 174
Účelově vázané příjmy EZZF
1. Účelově vázané příjmy podle této hlavy se v souladu s čl. 21 odst. 3 účelově váží podle původu příjmu.
2 Výsledek rozhodnutí podle článku 30 nařízení č. 1290/2005 se zapisuje do jediného článku.
HLAVA II
STRUKTURÁLNÍ FONDY, FOND SOUDRŽNOSTI, EVROPSKÝ RYBÁŘSKÝ FOND, EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ FOND PRO ROZVOJ VENKOVA A FONDY PRO OBLAST SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA, KTERÉ JSOU SPRAVOVÁNY V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
Článek 175
Zvláštní ustanovení
1. Části první a třetí se použijí na příjmy a výdaje orgánů a subjektů uvedených v nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (25), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (26), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském sociálním fondu (27), v nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (28), v nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 ze dne 11. července 2006, kterým se zřizuje Fond soudržnosti (29) a v nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu (30), jakož i fondů pro oblast svobody, bezpečnosti a práva, včetně fondů v rámci programu „Solidarita a řízení migračních toků“, které jsou spravovány v rámci sdíleného řízení podle článku 59 (dále jen „fondy“), není-li v této hlavě stanoveno jinak.
2. Operace řízené přímo Komisí se uskutečňují podle pravidel stanovených v částech první a třetí.
Článek 176
Závaznost přidělení prostředků na závazky
Evropský parlament a Rada respektují přidělení prostředků na závazky, která vyplývají ze základních právních aktů v oblasti strukturálních opatření, rozvoje venkova a Evropského rybářského fondu.
Článek 177
Platby příspěvků, průběžné platby a vrácené částky
1. Platby finančních příspěvků z fondů uskutečňuje Komise v souladu s nařízeními uvedenými v článku 175.
2. Lhůta pro průběžné platby Komise se stanoví v souladu s nařízeními uvedenými v článku 175.
3. V souladu s nařízeními uvedenými v článku 175 nemá skutečnost, že platby předběžného financování na určité opatření byly zcela nebo zčásti vráceny, vliv na snížení příspěvku, který je z fondů na uvedené opatření poskytován.
Vrácené částky jsou vnitřním účelově vázaným příjmem podle čl. 21 odst. 3 písm. c).
Nakládání s částkami vrácenými členskými státy a jeho důsledky pro výši finančních příspěvků z fondů se řídí nařízeními uvedenými v článku 175.
4. Odchylně od článku 14 lze prostředky na závazky plynoucí z vrácených plateb předběžného financování, které jsou k dispozici k 31. prosinci, přenášet až do doby ukončení programu a využívat je podle potřeby za podmínky, že žádné jiné prostředky na závazky již nejsou k dispozici.
5. V rozpočtovém účetnictví se výdaje zaúčtovávají do určitého rozpočtového roku na základě úhrad, jež provede Komise ve prospěch členských států do 31. prosince daného rozpočtového roku, včetně výdajů zaúčtovaných do 31. ledna následujícího rozpočtového roku proti prostředkům na platby daným k dispozici v měsíci následujícím po převodech uvedených v článku 179.
Článek 178
Rušení prostředků přidělených na závazky
1. Prostředky přidělené na závazek v souladu s nařízeními uvedenými v článku 175 Komise automaticky zruší.
2. Takto zrušené prostředky mohou být znovu dány k dispozici v případě zjevného omylu, který lze připisovat pouze Komisi.
Za tímto účelem přezkoumá Komise zrušení prostředků učiněná během předchozího rozpočtového roku a rozhodne do 15. února běžného rozpočtového roku, zda je vzhledem k potřebám nutné dát odpovídající prostředky opětovně k dispozici.
Článek 179
Převod prostředků
1. S výjimkou Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova může Komise převádět operační výdaje uvedené v této hlavě z jedné hlavy rozpočtu do druhé za podmínky, že jsou dotčené prostředky použity pro stejný účel ve smyslu nařízení uvedených v článku 175 nebo že představují výdaje na technickou pomoc. Příslušná rozhodnutí Komise přijme do 31. ledna následujícího rozpočtového roku.
2. V jiných případech, než které jsou uvedeny v odstavci 1, může Komise své návrhy na převody prostředků na platby do fondů předložit Evropskému parlamentu a Radě do 10. ledna následujícího rozpočtového roku. Převod prostředků na platby lze provést z kteréhokoli rozpočtového bodu. Evropský parlament a Rada rozhodnou o těchto převodech postupem podle článku 27, avšak pro účely tohoto článku se použije lhůta v délce tří týdnů.
3. Jestliže Evropský parlament a Rada převod neschválí nebo jej schválí jen zčásti, zaúčtuje se odpovídající část výdajů uvedených v čl. 177 odst. 5 k tíži prostředků na platby následujícího rozpočtového roku.
Článek 180
Řízení, výběr projektů a audit
Řízení, výběr a audit projektů se řídí nařízeními uvedenými v článku 175.
HLAVA III
VÝZKUM
Článek 181
Prostředky na výzkum
1. Části první a třetí se použijí na prostředky na výzkum a technický rozvoj, není-li v této hlavě stanoveno jinak.
Tyto prostředky se zapisují buď do jedné z hlav rozpočtu, které se týkají oblasti politiky výzkumu spojené s „nepřímým výzkumem“ a „přímým výzkumem“, nebo do některé kapitoly týkající se výzkumných činností v jiné hlavě.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů operací spadajících pod výzkum.
2. S prostředky souvisejícími s příjmy z Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, který byl zřízen Protokolem č. 37 o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel, připojeným ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se zachází jako s účelově vázanými příjmy ve smyslu článku 21. Prostředky na závazky vytvořené těmito příjmy se dají k dispozici neprodleně po provedení odhadu výše pohledávek a prostředky na platby se dají k dispozici neprodleně po obdržení příjmů.
3. Operační výdaje uvedené v této hlavě může Komise převádět z jedné hlavy rozpočtu do jiné, pokud jsou tyto prostředky použity pro stejný účel.
4. Odborníci odměňovaní z prostředků na výzkum a technický rozvoj jsou přijímáni podle postupů, které Evropský parlament a Rada stanoví současně s přijetím každého rámcového výzkumného programu nebo v souladu s odpovídajícím pravidly pro účast podniků, výzkumných center a univerzit.
Článek 182
Přidělování prostředků na výzkum
1. Prostředky na závazky odpovídající objemu závazků zrušených v důsledku úplného nebo částečného neuskutečnění projektů týkajících se výzkumu, na něž byly určeny, mohou být ve výjimečných a řádně odůvodněných případech dány znovu k dispozici, je-li nezbytné provést původně plánovaný program a rozpočet pro dotčený rozpočtový rok (rok n) neobsahuje finanční prostředky na tento účel.
2. Pro účely odstavce 1 Komise na počátku každého rozpočtového roku přezkoumá prostředky na závazky zrušené během předchozího rozpočtového roku (rok n - 1) a v závislosti na požadavcích vyhodnotí, zda je potřeba dát tyto prostředky znovu k dispozici.
Na základě tohoto posouzení může Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě do 15. února každého rozpočtového roku vhodné návrhy, přičemž pro každý rozpočtový bod uvede důvody, proč by měly být tyto prostředky dány znovu k dispozici.
3. Evropský parlament a Rada rozhodnou o návrhu Komise ve lhůtě šesti týdnů. Není-li v této lhůtě rozhodnuto, považují se návrhy za schválené.
Výše prostředků na závazky daných znovu k dispozici v roce n nesmí za žádných okolností překročit 25 % celkové částky uvolněné ze závazku v téže rozpočtové položce v roce n - 1.
4. Prostředky na závazky, jež jsou znovu dány k dispozici, nesmějí být přeneseny do dalšího roku.
Právní závazky, jež se vztahují k prostředkům na závazky daným znovu k dispozici, musí být přijaty do 31. prosince roku n.
Na konci roku n příslušná schvalující osoba nevyužitý zůstatek prostředků na závazky daných znovu k dispozici s konečnou platností zruší.
Článek 183
Společné výzkumné středisko
1. Společné výzkumné středisko (SVS) může v rámci účasti na zadávacích řízeních a řízeních o udělení grantu podle části první hlav V a VI, jež jsou zcela nebo zčásti financována z rozpočtu, získávat financování z prostředků zapsaných v jiných hlavách a kapitolách, než jsou uvedeny v čl. 181 odst. 1.
Pro účely účasti na zadávacích řízeních a řízeních o udělení grantu je SVS považováno za právnickou osobu usazenou v členském státě.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se SVS.
2. Prostředky na následující činnosti se považují za účelově vázané příjmy ve smyslu čl. 21 odst. 2:
a)
řízení o udělení grantu a zadávací řízení, jichž se SVS účastní;
b)
činnost SVS prováděnou jménem třetích osob nebo
c)
činnost v rámci správní dohody s jinými orgány nebo útvary Komise o poskytování vědecko-technických služeb.
Prostředky na závazky vytvořené příjmy podle prvního pododstavce písm. a) a c) jsou dány k dispozici ihned po odhadu pohledávek.
Prostředky na činnost podle prvního pododstavce písm. c), které nebyly v průběhu pěti let použity, se zruší.
3. Použití prostředků se uvádí v analytických účtech ve výsledném účtu plnění rozpočtu pro jednotlivé kategorie akcí, ke kterým se vztahuje; je odděleno od příjmů pocházejících od třetích osob, veřejných nebo soukromých, i od příjmů pocházejících z ostatních služeb poskytovaných Komisí třetím osobám.
4. Při účasti na řízeních o udělení grantu a zadávacích řízeních v souladu s odstavcem 1 tohoto článku se na SVS nevztahují podmínky stanovené v článku 106, čl. 107 odst. 1 písm. b) a c), článcích 108 a 109 a čl. 131 odst. 4 a 5 o vyloučení a o sankcích v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek a udělováním grantů.
Požadavky na hospodářskou a finanční způsobilost se v případě SVS považují za splněné.
SVS je osvobozeno od povinnosti skládat jistotu podle článků 115 a 134.
5. Pravidla pro zadávání veřejných zakázek uvedená v části první hlavě V se nepoužijí na činnost, kterou SVS provádí jménem třetích osob.
6. Odchylně od článku 26 může Komise v rámci hlavy rozpočtu týkající se oblasti politiky „Přímý výzkum“ provádět převody mezi kapitolami do výše 15 % prostředků v rozpočtové položce, ze které se převod provádí.
HLAVA IV
VNĚJŠÍ ČINNOST
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 184
Vnější akce
1. Části první a třetí se použijí na vnější akce financované z rozpočtu, není-li v této hlavě stanoveno jinak.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se činností, které lze financovat v rámci vnějších akcí.
2. Prostředky určené na akce uvedené v odstavci 1 používá Komise:
a)
buď v rámci samostatně poskytovaných podpor; nebo
b)
v partnerství se třetími zeměmi podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu i) na základě podpisu finanční dohody.
3. Jsou-li vnější akce financovány jak z prostředků zapsaných v rozpočtu, tak z vnějších účelově vázaných příjmů ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b), prostředky, jež po uplynutí smluvní doby příslušné akce uvedené v čl. 189 odst. 2 nebyly přiděleny na závazky, se na poměrném základě vrátí po odečtení jednorázové částky odpovídající výdajům na audit, hodnocení a nepředvídané události, kterou lze přidělit na závazky později.
4. Ustanovení čl. 90 odst. 4 druhého pododstavce se nevztahuje na akce uvedené v této hlavě.
V případě grantů ve výši přesahující 5 000 000 EUR na vnější akce uskutečňované v rámci přímého řízení nesmějí v průběhu akce zůstat nezúčtovány více než dvě platby předběžného financování.
KAPITOLA 2
Provádění akcí
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 185
Provádění vnějších akcí
Akce uvedené v této hlavě mohou být prováděny přímo Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a), v rámci sdíleného řízení podle čl. 58 odst. 1 písm. b) nebo nepřímo kterýmkoli subjektem či osobou pověřeným podle čl. 58 odst. 1 písm. c) v souladu s příslušnými ustanoveními článků 58 až 63. Za účelem dosažení společného cíle mohou být prostředky určené na vnější akce spojeny s finančními prostředky, které pocházejí z jiných zdrojů.
Oddíl 2
Rozpočtová podpora a svěřenské fondy sdružující více dárců
Článek 186
Použití rozpočtové podpory
1. Jestliže tak stanoví příslušné základní právní akty, může Komise přijímající třetí zemi poskytnout rozpočtovou podporu, pokud je správa veřejných financí této země dostatečně transparentní, spolehlivá a účinná.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozpočtové podpory a povinností příjemců finančních prostředků.
2. V rozhodnutí o financování uvedeném v článku 84 musí být podrobně uvedeny cíle a očekávané výsledky poskytování rozpočtové podpory přijímající třetí zemi. Vyplácení příspěvků Unie musí být založeno na splnění podmínek uvedených v odstavci 1, včetně zdokonalení správy veřejných financí, a na jasných a objektivních ukazatelích dosažených výsledků, které jsou základem hodnocení pokroku v daném odvětví v časovém průběhu.
3. Komise začlení do odpovídající finanční dohody uzavřené podle čl. 184 odst. 2 písm. b) vhodná ustanovení, podle nichž se má přijímající třetí země zavázat, že v případě zjištění závažných nesrovnalostí při výplatě příslušných prostředků Unie, které lze této zemi přičítat, neprodleně vrátí veškeré finanční prostředky na příslušnou akci nebo jejich část.
K vrácení finančních prostředků podle prvního pododstavce se může použít čl. 80 odst. 1 druhý pododstavec.
4. Komise v přijímajících třetích zemích podporuje rozvíjení možností parlamentní kontroly a auditu a zvyšování transparentnosti a přístupu veřejnosti k informacím.
Článek 187
Svěřenské fondy Unie pro vnější akce
1. Pro akce v případě mimořádných událostí, akce po odeznění mimořádných událostí a pro tematicky zaměřené akce může Komise na základě dohod s dalšími dárci zřizovat svěřenské fondy. Cíle svěřenských fondů se stanoví v jejich zřizovacím aktu.
2. Svěřenské fondy Unie se používají v souladu se zásadami řádného finančního řízení, transparentnosti, proporcionality, zákazu diskriminace a rovného zacházení a se zvláštními cíli stanovenými v jednotlivých zřizovacích aktech.
Svěřenské fondy Unie používá přímo Komise podle čl. 58 odst. 1 písm. a), s výjimkou svěřenských fondů Unie pro akce v případě mimořádných událostí a po odeznění těchto událostí, které mohou být používány nepřímo tím, že úkoly spojenými s plněním rozpočtu jsou pověřeny subjekty podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů i), ii), v) a vi).
3. Svěřenské fondy Unie musí splňovat tyto podmínky:
a)
jsou přínosem pro opatření Unie: svěřenské fondy se na úrovni Unie vytvoří a použijí pouze tehdy, pokud lze jejich cílů zejména z důvodu rozsahu nebo potenciálních účinků lépe dosáhnout na úrovni Unie než na úrovni členských států;
b)
zajišťují jasnou politickou viditelnost Unie, výhody z hlediska řízení, jakož i lepší kontrolu Unie nad riziky a vyplácením příspěvků Unie a dalších dárců. Tyto fondy by neměly být vytvořeny, pokud pouze zdvojují stávající možnosti financování a podobné nástroje, aniž by přinášely další výhody.
4. Pro každý svěřenský fond Unie je ustavena správní rada, které předsedá Komise, ve které jsou zastoupeni dárci a v úloze pozorovatelů členské státy, jež do fondu nepřispěly, a která rozhoduje o využití finančních prostředků.
5. Svěřenské fondy Unie se zřizují na dobu určitou, která je vymezena v jejich zřizovacím aktu. Tato doba může být rozhodnutím Komise na žádost správní rady dotčeného svěřenského fondu prodloužena.
Evropský parlament nebo Rada mohou Komisi požádat, aby do fondu přestala poskytovat prostředky a aby případně přehodnotila zřizovací akt s cílem svěřenský fond zlikvidovat. V tomto případě se veškeré zbývající finanční prostředky na poměrném základě vrátí jako obecný příjem do rozpočtu, členským státům, které do něj přispěly, a ostatním dárcům.
6. Příspěvky Unie a dalších dárců se vkládají na zvláštní bankovní účet. Příspěvky Unie se na tento účet převádějí na základě řádně zdůvodněné žádosti o provedení platby obsahující prognózy čerpání, s přihlédnutím k zůstatku na účtu a k potřebě dalších plateb, která z toho vyplývá. Prognózy čerpání se poskytují ročně, nebo je-li to vhodné, pololetně.
Příspěvky nejsou součástí rozpočtu a spravuje je Komise v rámci odpovědnosti pověřené schvalující osoby.
Účetním svěřenského fondu Unie je účetní Komise. Odpovídá za stanovení účetních postupů a sestavení účtové osnovy, jež jsou společné pro všechny svěřenské fondy Unie.
Interní auditor Komise a Účetní dvůr vykonávají vůči svěřenským fondům stejné pravomoci jako vůči ostatním akcím prováděným Komisí.
Účetní zřizuje i ruší zvláštní bankovní účet svěřenského fondu.
Komise zajistí, aby byly povinnosti účetního a schvalující osoby přísně odděleny.
Prostředky fondu přidělují na závazky a vyplácejí účastníci finančních operací z Komise vymezení v části první hlavě IV kapitole 3.
7. Komise je zmocněna čerpat nejvýše 5 % částky vložené do svěřenského fondu na pokrytí vzniklých nákladů na správu v roce, v němž začaly být přípěvky uvedené v odstavci 6 používány. Po dobu existence svěřenského fondu se tyto poplatky za řízení považují za rovnocenné účelově vázaným příjmům ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b).
Účetní provádí inkasní příkazy související s akcemi financovanými ze svěřenských fondů. Příjmy plynoucí z úhrady těchto inkasních příkazů se vracejí na zvláštní bankovní účet svěřenského fondu. Rušení inkasních příkazů a upuštění od inkasa se provádí podle pravidel stanovených v článku 80.
8. Komise předkládá návrhy rozhodnutí na zřízení, prodloužení trvání či likvidaci svěřenského fondu Unie věcně příslušnému výboru uvedenému v základním právním aktu, který upravuje příspěvek Unie do svěřenského fondu Unie.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se řízení, výkaznictví a řádné správy svěřenských fondů pro vnější akce.
10. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě každý rok komplexní a podrobnou zprávu o činnostech podporovaných svěřenskými fondy Unie, o jejich využívání a výsledcích i o jejich účtech. Komise přiloží svou zprávu ke shrnutí výročních zpráv uvedenému v čl. 66 odst. 9 třetím pododstavci.
Oddíl 3
Jiné způsoby řízení
Článek 188
Provádění vnějších akcí v rámci nepřímého řízení
1. Provádění akcí řízených nepřímo podle čl. 58 odst. 1 písm. c) podléhá dohledu Komise a delegací Unie podle čl. 56 odst. 2. Dohled je vykonáván buď předchozím schválením, nebo kontrolami ex post, nebo kombinovaným postupem.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se provádění nepřímo řízených vnějších akcí.
Článek 189
Finanční dohody o provádění vnějších akcí
1. Pro prováděné vnější akce se použije jeden nebo více těchto nástrojů:
a)
finanční dohoda mezi Komisí a některým ze subjektů nebo osob uvedených v článku 185;
b)
smlouva nebo grantová dohoda mezi Komisí a fyzickými nebo právnickými osobami odpovědnými za provedení akcí.
Podmínky, za nichž je vnější pomoc poskytována, stanovuje nástroj, kterým se řídí finanční dohody, smlouvy nebo grantové dohody uvedené v prvním pododstavci písm. a) a b).
2. Finanční dohody se subjekty uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) se uzavírají do 31. prosince roku n + 1, přičemž rokem n je rok, v jehož průběhu byl přijat rozpočtový závazek.
Ve finančních dohodách musí být stanovena lhůta, ve které jsou subjekty uvedené v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) povinny uzavřít individuální smlouvy a grantové dohody, kterými se provádí daná akce. Tato lhůta činí nejvýše tři roky ode dne uzavření finanční dohody, kromě:
a)
akcí financovaných větším počtem dárců;
b)
individuálních smluv týkajících se auditu a hodnocení;
c)
těchto výjimečných okolností:
i)
dodatků k již uzavřeným smlouvám;
ii)
individuálních smluv uzavíraných po předčasném ukončení platnosti stávající smlouvy;
iii)
změny subjektu pověřeného plněním svěřených úkolů.
3. Odstavec 2 se nevztahuje na víceleté programy, pro jejichž provádění se využívají části závazků, v těchto případech:
a)
v případě nástroje předvstupní pomoci;
b)
v případě nástroje evropské politiky sousedství a partnerství.
V uvedených případech Komise v souladu s odvětvovými pravidly automaticky zruší závazek k těmto prostředkům.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se finančních dohod o provádění vnějších akcí.
KAPITOLA 3
Zadávání veřejných zakázek
Článek 190
Zadávání veřejných zakázek na vnější akce
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zadávání veřejných zakázek na vnější akce.
2. Ustanovení části první hlavy V kapitoly 1, která se týkají obecných ustanovení o zadávání veřejných zakázek, se použijí na veřejné zakázky podle této hlavy s výhradou zvláštních ustanovení o finančních limitech a o postupech zadávání vnějších veřejných zakázek, která mají být obsažena v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení. Veřejnými zadavateli pro účely této kapitoly jsou:
a)
Komise jménem a na účet jedné nebo více třetích zemí;
b)
subjekty a osoby uvedené v článku 185 a pověřené příslušnými úkoly při plnění rozpočtu.
3. Zadávací řízení jsou upravena ve finančních dohodách uvedených v článku 189.
4. Tato kapitola se nepoužije na akce prováděné podle odvětvových základních právních aktů, jež se týkají pomoci pro řešení krizí, operací civilní ochrany a operací humanitární pomoci.
Článek 191
Pravidla účasti v zadávacím řízení
1. Zadávacího řízení se mohou za stejných podmínek účastnit všechny osoby spadající do oblasti působnosti Smluv a všechny ostatní fyzické či právnické osoby v souladu se zvláštními ustanoveními základních právních aktů upravujících dotčenou oblast spolupráce.
2. V případech uvedených v čl. 54 odst. 2 může být za výjimečných, příslušnou schvalující osobou řádně odůvodněných okolností rozhodnuto umožnit účast v zadávacím řízení státním příslušníkům jiných třetích zemí, než jsou uvedeny v odstavci 1.
3. Pokud se má použít dohoda o rozšíření trhů se zbožím nebo službami, jejichž stranou je Unie, jsou za podmínek stanovených v uvedené dohodě veřejné zakázky financované z rozpočtu otevřeny i státním příslušníkům jiných třetích zemí, než jsou uvedeny v odstavcích 1 a 2.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla účasti v zadávacím řízení.
KAPITOLA 4
Granty
Článek 192
Financování vnějších akcí v plném rozsahu
Akce může být financována z rozpočtu v plném rozsahu jen tehdy, pokud je to pro její uskutečnění nezbytné.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se financování vnějších akcí v plném rozsahu.
Článek 193
Pravidla použitelná pro granty na vnější akce
Řízení o udělení grantu, která mají použít v rámci nepřímého řízení subjekty uvedené v článku 185, se stanovují v dohodách mezi Komisí a těmito subjekty.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se řízení o udělení grantu, která se použijí v rámci nepřímého řízení.
KAPITOLA 5
Kontrola účtů
Článek 194
Kontrola v oblasti vnějších akcí prováděná Unií
Každá dohoda mezi Komisí a subjektem uvedeným v článku 185 nebo grantová dohoda či rozhodnutí o udělení grantu musí výslovně zmocnit Komisi a Účetní dvůr k provádění kontroly veškerých dokladů i kontroly na místě u všech zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie.
HLAVA V
EVROPSKÉ ÚŘADY
Článek 195
Evropské úřady
1. Za „evropské úřady“ se pro účely této hlavy považují správní struktury vytvořené jedním nebo více orgány k plnění zvláštních průřezových úkolů.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se působnosti evropských úřadů a delegací orgánů v evropských úřadech.
2. Tato hlava, s výjimkou článků 198, 199 a 200, se vztahuje také na činnost Evropského úřadu pro boj proti podvodům.
3. Části první a třetí se použijí na činnost evropských úřadů, není-li v této hlavě stanoveno jinak.
Článek 196
Prostředky evropských úřadů
1. Prostředky jednotlivých evropských úřadů, jejichž celková výše se zapisuje ve zvláštní rozpočtové položce v oddíle rozpočtu „Komise“, se podrobně rozepisují v příloze k uvedenému oddílu.
Příloha má formu výkazu příjmů a výdajů, který je rozdělen stejným způsobem jako oddíly rozpočtu.
Prostředky zapsané v uvedené příloze pokrývají veškeré finanční potřeby jednotlivých evropských úřadů při plnění jejich úkolů jménem orgánů.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se prostředků pro evropské úřady, včetně podmínek, za kterých účetní pověřuje výkonem některých úkolů, a správy pokladny a bankovních účtů.
2. Plány pracovních míst jednotlivých evropských úřadů se připojují k plánu pracovních míst Komise.
3. Ředitelé jednotlivých evropských úřadů rozhodují o převodech v rámci přílohy podle odstavce 1. Komise o těchto převodech uvědomí Evropský parlament a Radu.
4. Účetní závěrky jednotlivých evropských úřadů tvoří nedílnou součást účetní závěrky Unie uvedené v článku 141.
Článek 197
Schvalující osoba v evropských úřadech
V souvislosti s prostředky zapsanými v příloze pro jednotlivé evropské úřady pověří Komise ředitele dotčeného evropského úřadu výkonem pravomocí schvalující osoby v souladu s článkem 65.
Článek 198
Účetnictví interinstitucionálních evropských úřadů
1. Každý interinstitucionální evropský úřad vede analytické účty svých výdajů, které umožňují určit podíl služeb poskytovaných jednotlivým orgánům. Ředitel evropského úřadu stanoví po schválení řídícím výborem kritéria pro tento účetní systém.
2. Poznámky ke konkrétní rozpočtové položce, ve které jsou zapsány celkové prostředky každého interinstitucionálního evropského úřadu, uvádějí odhad nákladů na služby poskytované uvedeným úřadem každému orgánu. Odhad je založen na analytických účtech uvedených v odstavci 1.
3. Každý interinstitucionální evropský úřad oznamuje dotčeným orgánům výsledky analytických účtů.
Článek 199
Pověřování pravomocemi schvalující osoby u interinstitucionálních evropských úřadů
1. Každý orgán může pověřit ředitele interinstitucionálního evropského úřadu plněním úkolů schvalující osoby pro správu prostředků zapsaných ve svém oddíle, přičemž zároveň stanoví meze a podmínky tohoto pověření.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřování ředitele interinstitucionálního evropského úřadu plněním úkolů schvalující osoby.
2. Interní auditor Komise vykonává veškeré funkce uvedené v části první hlavě IV kapitole 9.
Článek 200
Služby poskytované třetím osobám
Pokud evropský úřad poskytuje v rámci své pravomoci za úplatu plnění třetím osobám, vydá jeho ředitel po schválení řídícím výborem zvláštní předpisy o podmínkách, za kterých jsou tato plnění poskytována, a o vedení odpovídajících účtů.
HLAVA VI
SPRÁVNÍ PROSTŘEDKY
Článek 201
Obecná ustanovení
1. Části první a třetí se použijí na správní prostředky, není-li v této hlavě stanoveno jinak.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozsahu správních prostředků a záruk za nájem.
Článek 202
Závazky
1. Běžné správní výdaje mohou být každoročně od 15. října předem přidělovány na závazky k tíži prostředků stanovených pro následující rozpočtový rok. Tyto závazky však nesmějí překročit čtvrtinu prostředků schválených Evropským parlamentem a Radou a uvedených v odpovídající rozpočtové položce pro běžný rozpočtový rok. Nesmějí být použity na výdaje nového druhu, které nebyly rámcově schváleny v posledním řádně přijatém rozpočtu.
2. Výdaje, které se podle právních předpisů nebo smluvních ustanovení hradí předem, například nájemné, mohou být hrazeny od 1. prosince k tíži prostředků následujícího rozpočtového roku. V tomto případě neplatí omezení uvedené v odstavci 1.
Článek 203
Zvláštní ustanovení o správních prostředcích
1. Správní prostředky jsou nerozlišené.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zvláštních správních prostředků, včetně budov a záloh vyplacených zaměstnancům orgánů.
2. Správní výdaje vyplývající ze smluv, které se vztahují na období delší než jeden rozpočtový rok, ať již kvůli místním zvyklostem, nebo protože se jedná o dodávky zařízení, se zapisují k tíži rozpočtu toho rozpočtového roku, ve kterém se uskutečnily.
3. Každý orgán poskytuje každoročně do 1. června Evropskému parlamentu a Radě pracovní dokument o své politice v oblasti nemovitostí, který obsahuje tyto informace:
a)
pro každou budovu výdaje a rozlohu hrazené z prostředků odpovídajících rozpočtových položek;
b)
očekávaný vývoj globálního plánování rozlohy a lokalit v nadcházejících letech a popis projektů v oblasti nemovitostí ve fázi plánování, které již byly stanoveny;
c)
konečné podmínky a náklady a důležité informace o uskutečňování nových projektů v oblasti nemovitostí předložených dříve Evropskému parlamentu a Radě postupem podle odstavců 4 a 5 a neuvedených v pracovních dokumentech z předchozího roku.
4. U všech projektů v oblasti nemovitostí, které zřejmě budou mít významný finanční dopad na rozpočet, informuje orgán Evropský parlament a Radu co nejdříve o požadované rozloze nemovitosti a o předběžném plánování, a to před případným průzkumem místního trhu v případě smluv v oblasti nemovitostí nebo před vydáním výzvy k podání nabídky v případě stavebních prací.
5. U všech projektů v oblasti nemovitostí, které zřejmě budou mít významný finanční dopad na rozpočet, předloží orgán projekt v oblasti nemovitostí, včetně podrobného odhadu nákladů a jeho financování, a také seznam návrhů smluv, které mají být použity, a před uzavřením smluv požádá Evropský parlament a Radu o jejich schválení. Na žádost orgánu se s předloženými dokumenty vztahujícími se k projektu v oblasti nemovitostí zachází důvěrně.
S výjimkou mimořádných nepředvídatelných okolností projedná Rada a Evropský parlament projekt v oblasti nemovitostí do čtyř týdnů ode dne, kdy jej oba orgány obdržely.
Projekt v oblasti nemovitostí se považuje za schválený, pokud během tohoto čtyřtýdenního období Evropský parlament ani Rada nepřijme rozhodnutí v neprospěch návrhu.
Jestliže Evropský parlament nebo Rada v průběhu tohoto čtyřtýdenního období vznesou opodstatněné námitky, prodlouží se toto období o dva týdny.
Přijme-li Evropský parlament nebo Rada rozhodnutí v neprospěch projektu v oblasti nemovitostí, dotčený orgán svůj návrh vezme zpět a může předložit návrh nový.
6. V případě mimořádných nepředvídatelných okolností mohou být informace stanovené v odstavci 4 předloženy společně s projektem v oblasti nemovitostí. Evropský parlament a Rada projednají projekt v oblasti nemovitostí do dvou týdnů ode dne, kdy jej oba orgány obdržely. Projekt v oblasti nemovitostí se považuje za schválený, pokud během tohoto dvoutýdenního období Evropský parlament ani Rada nepřijme rozhodnutí v neprospěch návrhu.
7. U následujících projektů v oblasti nemovitostí se má za to, že mohou mít značný finanční dopad na rozpočet:
i)
koupě pozemku;
ii)
koupě, prodej, přestavba, výstavba budov nebo jakýkoli projekt spojující tyto prvky, které mají proběhnout ve stejném období, jehož výše přesahuje 3 000 000 EUR;
iii)
veškeré nové smlouvy týkající se nemovitostí (včetně smluv o užívání a dlouhodobých nájemních smluv a obnovení stávajících smluv za méně výhodných podmínek), na něž se nevztahuje bod ii), s ročními výdaji ve výši alespoň 750 000 EUR;
iv)
prodloužení platnosti nebo obnova stávajících smluv týkajících se nemovitostí (včetně smluv o užívání a dlouhodobých nájemních smluv) za stejných nebo méně výhodných podmínek, s ročními výdaji ve výši alespoň 3 000 000 EUR.
Tento odstavec se vztahuje rovněž na ty projekty v oblasti nemovitostí, které mají interinstitucionální povahu, a na delegace Unie.
8. Aniž je dotčen článek 17, lze plán koupě budovy financovat na základě půjčky, kterou předem schválí Evropský parlament a Rada.
Smlouvy o půjčce se uzavírají a půjčky se splácejí v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s řádným ohledem na nejlepší finanční zájem Unie.
Pokud orgán navrhuje, aby se koupě financovala půjčkou, uvede ve finančním plánu, který má být předložen spolu se žádostí o předchozí schválení dotčeným orgánem, zejména maximální míru financování, dobu financování, druh financování, podmínky financování a úsporu ve srovnání s jinými druhy smluvních ujednání.
Evropský parlament a Rada projednají žádost o předchozí schválení koupě do čtyř týdnů ode dne, kdy ji oba orgány obdržely. Koupě na základě půjčky se považuje za zamítnutou, pokud ji Evropský parlament a Rada v uvedené lhůtě výslovně neschválí.
HLAVA VII
ODBORNÍCI
Článek 204
Placení externí odborníci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se placených externích odborníků, včetně zvláštního postupu pro výběr fyzických osob jako placených externích odborníků, aby orgánům poskytovali pomoc při hodnocení žádostí o grant, projektů a nabídek a v konkrétních případech stanoviska či rady.
Tito odborníci jsou odměňováni předem oznámenou a stanovenou pevnou částkou a vybíráni na základě svých odborných schopností. Jejich výběr probíhá na základě kritérií dodržujících zásady zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.
ČÁST TŘETÍ
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 205
Přechodná ustanovení
1. Pokud jde o fondy uvedené v čl. 175 odst. 1, u kterých jsou základní právní akty zrušeny před 1. lednem 2013, mohou být prostředky přidělené na závazek zrušené podle článku 178 znovu dány k dispozici v případě zjevného omylu přičitatelného pouze Komisi nebo v případě mimořádných nepředvídatelných okolností se závažnými následky pro provádění operací podporovaných těmito fondy.
2. Komise může převádět z jedné hlavy rozpočtu do druhé prostředky na provozní výdaje uvedené v nařízeních (ES) č. 1260/1999, (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 1080/2006, (ES) č. 1081/2006, (ES) č. 1083/2006, (ES) č. 1084/2006 a (ES) č. 1198/2006, u kterých je stále třeba provést platby Unie k finančnímu vyrovnání nesplněných závazků Unie do ukončení dotyčné pomoci, pokud jsou dotčené prostředky použity pro stejný účel nebo souvisejí s iniciativami Unie nebo s opatřeními v oblasti technické pomoci a inovací a jsou převedeny na opatření stejné povahy.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se přechodných ustanovení.
Článek 206
Žádosti Evropského parlamentu a Rady o informace
Evropský parlament a Rada jsou oprávněny získávat jakékoli informace nebo vysvětlení týkající se rozpočtových záležitostí spadajících do jejich působnosti.
Článek 207
Finanční limity a částky
Aniž je dotčen článek 118, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví veškeré finanční limity a částky stanovené v tomto nařízení.
Článek 208
Rámcové finanční nařízení pro subjekty zřízené Smlouvou o fungování EU a Smlouvou o Euratomu
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 rámcové finanční nařízení pro subjekty zřízené na základě Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu, které mají právní subjektivitu a dostávají příspěvky z rozpočtu.
Uvedené rámcové finanční nařízení je založeno na zásadách a pravidlech stanovených v tomto nařízení.
Finanční pravidla těchto subjektů smějí odchýlit od rámcového finančního nařízení pouze tehdy, je-li to nezbytné pro jejich zvláštní potřeby, a s předchozím souhlasem Komise.
2. Evropský parlament uděluje subjektům uvedeným v odstavci 1 na doporučení Rady absolutorium za plnění rozpočtů. Subjekty uvedené v odstavci 1 plně spolupracují s orgány zapojenými do postupů udělování absolutoria a v případě potřeby poskytnou veškeré další nezbytné informace, mimo jiné i prostřednictvím účasti na schůzích příslušných subjektů.
3. Interní auditor Komise vykonává vůči subjektům uvedeným v odstavci 1 stejné pravomoci jako vůči Komisi.
4. Nezávislý externí auditor ověří, zda jsou v roční účetní závěrce každého ze subjektů uvedených v odstavci 1 řádně zaznamenány jeho příjmy, výdaje a finanční situace před konsolidací v rámci konečné účetní závěrky Komise. Není-li v základním právním aktu uvedeném v odstavci 1 stanoveno jinak, vypracuje Účetní dvůr v případě každého subjektu zvláštní výroční zprávu v souladu s požadavky čl. 287 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Při vypracovávání této zprávy Účetní dvůr vezme v úvahu auditní činnost nezávislého externího auditora a opatření přijatá na základě jeho zjištění.
Článek 209
Vzorové finanční nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru
Subjekty s právní subjektivitou, jež jsou zřízeny základním právním aktem a jsou pověřeny realizací partnerství soukromého a veřejného sektoru, přijmou finanční pravidla své činnosti.
Tato pravidla zahrnují soubor zásad nezbytných pro zajištění řádného finančního řízení při správě finančních prostředků Unie.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 vzorové finanční nařízení, které stanoví zásady nezbytné pro zajištění řádného finančního řízení finančních prostředků Unie a které bude založeno na článku 60.
Finanční pravidla těchto subjektů se smějí odchýlit od vzorového finančního nařízení pouze tehdy, je-li to nezbytné z hlediska jejich zvláštních potřeb a s předchozím souhlasem Komise.
Článek 210
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 a 209 je svěřena Komisi do konce prvního víceletého finančního rámce na období po roce 2013 uvedeného v článku 312 Smlouvy o fungování EU. Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci nejpozději dva roky před koncem prvního víceletého finančního rámce. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o období odpovídající následujícím víceletým finančním rámcům, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem platnosti odpovídajícího víceletého finančního rámce.
3. Pravomoc přijímat akty a přenesené pravomoci uvedená v článcích 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 a 209 mohou Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení pravomoci se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí o zrušení pravomoci nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 a 209 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 211
Přezkum
Toto nařízení bude přezkoumáno pokaždé, kdy se to ukáže nezbytné, a v každém případě nejpozději dva roky před koncem prvního víceletého finančního rámce pro období po roce 2013.
Tento přezkum se bude mimo jiné týkat uplatňování části první hlavy VIII.
Článek 212
Zrušení
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2013 s výjimkou:
a)
článků 53 až 57, které se i nadále použijí na všechny závazky přijaté do 31. prosince 2013;
b)
čl. 166 odst. 3 druhého pododstavce písm. a), který se i nadále použije na všechny závazky přijaté do 31. prosince 2012;
c)
čl. 166 odst. 3 druhého pododstavce písm. b), který se i nadále použije na všechny závazky přijaté mezi 1. lednem 2013 a 31. prosincem 2013.
Část první hlava VI nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se i nadále použije na grantové dohody podepsané a rozhodnutí o udělení grantu oznámená do 31. prosince 2013 v rámci souhrnných závazků rozpočtu na rok 2012 nebo dřívější roky, pokud tak rozhodne příslušná schvalující osoba s náležitým ohledem na zásady rovného zacházení a transparentnosti.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze.
Článek 213
Přezkum týkající se ESVČ
Ustanovení čl. 68 odst. 1 třetího pododstavce a čl. 98 odst. 2 druhého pododstavce budou v roce 2013 přezkoumána s náležitým ohledem na zvláštní povahu ESVČ, a zejména delegací Unie, a případně s ohledem na náležitou kapacitu ESVČ v oblasti finančního řízení.
Článek 214
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013 s výjimkou:
a)
článků 58 až 63, které se použijí výhradně na závazky přijaté od 1. ledna 2014;
b)
čl. 50 odst. 1 druhého pododstavce písm. c) a článků 82, 139 a 140, které se použijí ode dne 1. ledna 2014;
c)
článků 177, 179 a 210, které se použijí ode dne 27. října 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech.
Ve Štrasburku dne 25. října 2012.